prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — ■Registreringsmyndigketen får efter den 30 juni 1994regbtrera beslut om att ett aktiebolag skallvara publikt aktiebolag ock ha för ett sådant aktiebolag föreskriven ftrma.Sådana beslut får dock registreras endast om de uppfyller de villkor ock hartillkommit i den ordning som anges i 17 kap. 1 §, 9 kap. 13 § andra stycket ock16 kap. 1 §i deras nya lydelse. Vidare får regbtreringsmyndigketen efter den 30juni 1994 regbtrera beslut om att det i firman för ett aktiebolag, som inte karanmält beslut som avses i andra stycket för registrering, skall ingå ordetprivat eller förkortningen (priv). Därvid skall 16 kap. 1 § i dess nya lydebeka motsvarande tillämpning. Förevarande punkt har - bl.a. på grund av vad Lagrådetanfört - givits en annan utformning än i lagrådsremissen. I fräga om den nya 18 kap. 4 a § har det ansetts angelägetatt bestämmelserna träder i kraft . Förslaget skall i dendelen ses mot bakgrund av bl.a. att regeringen i prop. 1993/94:171 harföreslagit att Patent-och registreringsverket frän och med den 1 juli 1994skall vara huvudman för näringsförbudsregistret. I övrigt bör den nya lagstiftningen i sina väsentligadelar träda i kraft . Detta har kommit till uttryck i första stycket. Skälen fördetta har behandlats i avsnitt 15. Vissa regler böremellertid kunna tillämpas redan från en tidigare tid- Prop. 1993/94:196 punkt.Detta sammanhänger med att ett aktiebolag som inte beslutar om övergäng tillpublikt aktiebolag eller som inte får ett sådant beslut registrerat frän den 1januari 1995 kommer att vara förhindrat att sprida sina aktier och andravärdepapper till allmänheten (se 1 kap. 4§). Inte heller får handel pä börsförekomma. Det är därför väsentiigt att de bolag, vilkas aktier är föremål förallmän omsättning, har förvärvat egenskapen avpublikt aktiebolag. Enövergäng till den publika aktiebolagskategorin förutsätter emellertid attbolaget pä bolagsstämma har beslutat om detta enligt bestämmelserna i 17 kap. 1§. Det förutsätter också att bolaget har beslutat om att ändra firman, så attden innefattar ordet "publikt" eller förkortningen "(pub)".Några särskilda ikraftträdandebestämmelser om detta har inte ansetts nödvändiga.Det fär även utan uttryckliga föreskrifter anses möjligt för ett aktiebolagatt redan före lagens ikraftträdande fatta beslut om att bolaget från och medden skall vara publikt och ha sädan firma som föreskrivs för depublika aktiebolagen. Något principiellt hinder mot att bolaget fattar ettsådant beslut redan innan har antagit den nya lagen torde inte hellerföreligga, även om beslutet I så fall givetvis blir beroende av att riksdagenantar regeringens förslag om publika aktiebolag utan några väsentligaändringar. För att ett beslut som har tillkommit före skallbli gällande och kunna registreras mäste dock förutsättas att det hartillkommit med iakttagande av bestämmelserna i 17 kap. 1 §, 9 kap. 13 § och 16kap. 1 § i deras nya lydelse. Däremothar det - såsom framgår av andra stycket - ansetts nödvändigt med uttryckligabestämmelser som ger registreringsmyndigheten möjlighet att redan före den 1januari registrera beslut av de angivna slagen. En sådan registreringsätgärdbör dock kunna vidtas först från , dvs. sedan riksdagenbehandlat regeringens proposition. Däremot är det -1 enlighet med vad som sagtsovan - inte nödvändigt att det beslut som skall registreras har fattats efterdenna tidpunkt. måste emellertid kontrollera attbeslutet har tillkommit på det sätt som anges i 17 kap. 1 § och 9 kap. 13 § ideras nya lydelse. Vid registrering av den nya firman mästeregistreringsmyndigheten också tillse att firman står i överensstämmelse medbestämmelserna i 16 kap. 1 § i dess nya lydelse. De registrerade besluten fårverkan först frän . Lagrådethar påtalat att det kan finnas behov av att pä motsvarande sätt skapaförutsättningar för en förtida ändring och registrering av ny firma för debolag som avser att efter bli privata aktiebolag. Särskilthar Lagrådet pekat pä de svårigheter som kan uppkomma för bolagen till följd avbestämmelsen i 16 kap. 4 § om att bolagets firma skall finnas angiven påbolagets brev, fakturor och orderblanketter. Ett bolag som vill utforma sinfirma pä annat sätt än med tillägget "(priv)" kan ha Intresse av attredan under hösten 1994 fä en annan firma registrerad för att därigenom slippabyta firma mer än en gång. Mot bakgrund härav har i tredje stycket upptagits enbestämmelse som gör det möjligt för bolag, som avser att bli privata aktiebolag,att få en ny firma, innehållande ordet "pri- vat", registrerad. skall iregistreringsärendet till- Prop. 1993/94:196 lämpa 16 kap. 1 § i dess nyalydelse. Lagrädet har även ifrågasatt om det Inte borde gällasärskilda övergängs-regler för bestämmelsen i 16 kap. 4 § och den därtillanslutande vitesbestämmelsen 119 kap. 2 §. Bestämmelserna är emellertidföranledda av publicitets-direktivet. Om blir medlem i EU måste densvenska lagstiftningen redan vid inträde i EU vara anpassad tillpublicitetsdirektivet. Det är möjligt att kommer att vara medlem I EUredan från . Med hänsyn härtill har det inte ansetts finnasnågot utrymme för särskilda övergångsbestämmelser av det slag som Lagrädet idenna del föreslagit- Alla aktiebolag som finnsregistrerade i aktiebolagsre gistret skall anses vara privata aktiebolag, om inte annat följer av andra stycket. Regbtreringsmyndigketen skall till den registrerade firman i dessa bo lag lägga förkortningen (priv), såvida ny firma inte redan kar regbtrerats med stöd av punkten 1 tredje stycket. Bestämmebema i första stycket gäller inte aktiebolag förvilka beslut om övergång till publikt aktiebolag har regbtrerats före den 1januari 1995. Bestämmelserna upptogs i lagrädsremissen i punkten 6 menhar pä Lagrådets förslag flyttats till förevarande punkt. En mindre ändringhar också gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. Indelningen i tvä kategorier av aktiebolag kommer enligtpunkten 1 att gälla frän . Med hänsyn till att den alldelesdominerande delen av aktiebolagen kommer att vara privata aktiebolag har detansetts naturligt att vid utformningen av övergångsbestämmelserna utgå frånsituationen för de privata aktiebolagen. Bestämmelserna har därför utformatssä att de aktiebolag som avser att bli privata aktiebolag inte behöver fattanågra särskilda beslut eller göra någon begäran om omregistrering av firma. I enlighet därmed har det i första stycket som huvudregelföreskrivits att alla aktiebolag som vid utgången av finns registreradei aktiebolags-registret skall anses vara privata aktiebolag.Registreringsmyndigheten skall I dessa fall självmant göra ett tillägg tillfirman i form av förkortningen (priv). De privata aktiebolag som önskar utformasin firma på annat sätt genom att låta ordet privat ingå i firman, får liksomhittills besluta om firmaändring och ansöka om registrering av den nya firman. Andra stycket innehåller ett undantag från bestämmelsen Iförsta stycket. Det tar sikte pä de bolag som beslutat om övergång till publiktaktiebolag och fått detta beslut registrerat ärs utgång. Ettsådant bolag är givetvis efter att anse som publikt ochbehåller den firma som har registrerats I samband med övergången till denpublika aktiebolagskategorin. Ifråga om privata aktiebolag som kar bildats före den Ijanuari 1995 gäller 1 kap. 1 § i sin äldre lydelse i stället för den nya 1 kap. 3§ till utgången avår 1997. De nya bestämmelserna i 1 kap. 3§ innebär att ett privataktiebolag inte får ha ett lägre aktiekapital än . För bolag som bildas efter utgången av gäller detta . De privata aktiebolag .som bildats före 214 för vilka konstituerande stämma har hållits före den Prop. 1993/94:196 1januari 1995 - har emellertid medgivits en särskild övergångstid, som skall gedem tid att höja aktiekapitalet till minst det nya minimikapitalet. Kommitténhar föreslagit att denna övergångstid skall vara ett är. Mot bakgmnd av desvårigheter som kan finnas för smä aktiebolag att anskaffa det ytterligarekapital som behövs för att höja aktiekapitalet har det emellertid ansetts attbefindiga aktiebolag bör fä om tre är pä sig för att anpassa sig till denya bestämmelserna om aktiekapitalets storlek. Det innebär för privataaktiebolag som har bildats före att aktiekapitalet inte behöverhöjas till förrän vid utgången av 1997 (jfr dock punkten 4). Såsom framgår av punkten 6 måste bolaget vid utgången avår 1997 antingen ha ett registrerat aktiekapital om eller haanmält ett beslut om ökning av aktiekapitalet till förregistrering. I det senare fallet fordras dessutom att registreringsmyndighetenInte därefter vägrar registrering av beslutet eller avskriverregistreringsärendet. Kommittén har föreslagit att de bolag som omfattas avförevarande övergångsbestämmelse, dvs. bolag som har bildats före den 1januari 1995, inte skall ha möjlighet att sätta nedaktiekapitalet . Detta förslag har ifrågasatts av fleraremissinstanser. En motsvarande bestämmelse fanns I anslutning till den laggenom vilken aktiekapitalet höjdes till , något som docksammanhängde med att kravet pä ett lägsta aktiekapital om från börjanavsäg endast aktiebolag som hade bildats efter lagens ikraftträdande. Det haransetts att det nu inte finns något skäl att neka privata aktiebolag att underövergångstiden sätta ned aktiekapitalet . Styrebeledamöter, verkställande direktör, aktieägare,borgenärer eller andra vilkas rätt kan vara beroende därav kan den1 oktober 1996-den 31 mars 1997kos registreringsmyndigketen ansöka omlikvidation av bolag vars aktiekapital vid utgången av inteuppgår till . Om en sådan ansökan görs, skaU regbtreringsmyndigketengenast förelägga bolaget att komma in med yttrande överansökan. Föreläggandet skall delges bolaget på sätt som är föreskrivet omstämning i tvbtemål. Styreben skall genast utlysa bolagsstämma för meddelandeom föreläggandet. Om det inte, innan ärendet avgörs, visas attaktiekapitalet uppgår till , skallregbtreringsmyndigketen förordna att bolaget skall träda i likvidation, utse eneller fiera likvidatorer samt låta registrera besluten. Ifråga om överklagande av registreringsmyndighetens beslutskaU bestämmelsema i 18 kap. 8§ tillämpas. Denna punkt innehåller bestämmelser om rätt förstyrelseledamöter och andra vars rätt kan beröras att begära att bolag medaktiekapital skall träda i likvidation. Likvidationsbestämmelsen skall ses mot bakgrund av attstyrelseledamö ter, verkställande direktör och aktieägare enligt punkterna 5 och 6 åläggs ett personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser om bolaget avförs ur aktiebolagsregistret på grund av att aktiekapitalet är alltför lågt. De berörda personerna har därför ansetts böra ha en möjlighet att Initiera likvidation av bolaget för att därigenom undgå personlig betalningsskyldighet. Ävenborgenärerna kan ha ett intresse av att likvidation kommer till Prop.1993/94:196 stånd. Avveckling genom likvidation under ordnade former kannämligen vara att föredra framför ett utkrävande av det personligabetalningsansvar som enligt punkterna 5 och 6 åvilar bl.a. bolagetsfunktionärer om bolaget avregistreras utan föregående likvidation. Ocksåbolagets borgenärer har därför givits rätt att begära att bolaget försätts ilikvidation. Samma rätt har tillerkänts annan vars rätt kan vara beroende avatt bolaget likvideras. Bestämmelserna har getts en utformning som i huvudsakmotsvarar punkten 3 i övergångsbestämmelserna till 1973 ärs ändringar ireglerna om aktiekapitalets storiek (se SFS 1973:1081 och prop. 1973:168).Prövningen av lik-vidationsfrägan har dock lagts på Patent- ochregistreringsverket i stället för pä domstol. Att prövningen förläggs tillPatent- och registreringsverket överensstämmer med den beslutadelagändring som innebär att frågor om tvängslikvidation i de flesta fall skallhandläggas av (se SFS 1993:1495). Särskildabestämmelser gäller därvid om överklagande av likvidationsbeslutet (se 18 kap.8 §), vilka innebär bl.a. att beslutet kan överklagas till tingsrätt. 1förevarande bestämmelse har intagits en hänvisning till dessa bestämmelser, I övrigt kan hänvisas till förarbetena till 1973 ärslagändring (se prop, 1973:168 s, 14-16), 5, Ett bolag vars regbtrerade aktiekapital inte uppgårtill skall, om det inte har trätt i likvidation ellerförsatts i konkurs, upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregbtret, omsamtliga aktieägare ock styrebeledamöter samt verkställande direktören begärdet före utgången av . Om en sådan begäran framställs skallregbtreringsmyndigheten genast kungöra detta i Post- ock Inrikes Tidningar.Bolaget får avföras ur regbtret tidigast en månad efier det att ett sådantkungörande kar skett En uppgift om att bolaget har avförts ur registret skallinte kungöras. När bolaget kar avförts ur regbtret svarar aktieägama,styrelseledamötema ock verkställande direktören solidariskt för bolagetsförpliktelser, i den mån inte annat följer av tredje stycket. Bolagetstillgångar övergår tiU aktieägama. Aktieägama inträder i bolagets ställe sompart i de avtal som bolaget kar slutU med tredje man. I den mån bolaget enligtlag eller annan författning kar varit skyldigt att vidta åtgärd eller lämnauppgift skall detta i stället fullgöras av styrelsen. En aktieägare, som inte kar varit styrelseledamot ellerverkställande direktör efter utgången av ock inte efter dennatidpunkt kar varit införd i aktiebolagsregistret som sådan, svarar för bolagetsförplikteber endast iförhållande till sin andel i bolagets aktiekapital. Om det uppkommer behov av någon likvidationsåtgärd sedanbolaget har avförts ur registret, skaU 13 kap. 16 § tillämpas. På Lagrådets förslag har ordningsföljden mellan punkterna5 och 6 ändrats. Första stycket i förevarande punkt motsvarar punkten 5 I 1973års övergångsreglering (se SFS 1977:320) utan andra sakliga ändringar änbeträffande aktiekapitalets storlek och tidsangivelserna. När bolaget har avregistrerats enligt första stycket ansesdet upplöst. Vid tillkomsten av övergångsbestämmelserna I 1973 ärs lagstiftningbedömdes frågan om bolagets rättsliga status efter avregistreringen somhuvudsakligen teoretisk och behandlades Inte närmare (se prop. inteheller i detta sammanhang ansetts finnas skäl att gä närmare in pä frå- Prop.1993/94:196 gan. Det kan dock sägas att bolaget i och med avregistreringenförlorar sin rättskapacitet. Det kan inte längre förvärva rättigheter ellerskyldigheter och det kan inte föra talan inför domstol (jfr angåendetillämpningen av bestämmelser av liknande slag lagstiftning NJA1982 s. 754 och 1983 s, 801), För det fall att aktieägarna fortsätter den avbolaget bedrivna rörelsen torde ett bolagsförhållande uppkomma genomkonkludent avtal. För att detta rättsförhållande skall vara att anse som etthandelsbolag fordras dock -enligt den lagstiftning som träder i kraft den 1januari 1995 (se SFS 1993:760) - att bolaget registreras i handelsregistret. Bestämmelsernai andra och tredje styckena har som utgångspunkt att bolaget i och medavregistreringen kan göra gällande några rättigheter och intelängre ansvarar för några förpliktelser. Detavregistrerade bolagets rättigheter, däribland äganderätten till bolagetsegendom, övergår till aktieägarna genom universalsuccession. Det får bl,a, tillföljd att aktieägarna personligen kan beviljas lagfart pä bolagets fastigheter.Härvid kan registreringsmyndighetens bevis om avregistrering åberopas somfängeshandling tillsammans med utredning om aktieägarkretsen (jfr prop.1973:168 s, 20), Ansvaretför bolagets förpliktelser övergår pä aktieägarna, styrelseledamöterna och denverkställande direktören. De berörda personerna ansvarar därvid solidariskt medden inskränkning som följer av tredje stycket. I NJÄ 1985 s. 439 har - såvittgäller motsvarande bestämmelser i 1973 ärs lagstiftning - något personligtbetalningsansvar inte ansetts kunna åläggas styrelse-suppleant som intetjänstgjort i styrelsen. Den nya lagstiftningen är inte avsedd att ha någon annaninnebörd. Äveni övrigt är bestämmelserna i andra och tredje styckena avsedda att ha sammainnebörd som de motsvarande bestämmelserna i 1973 ärs lagstiftning (se SFS1973:1080 och prop. 1973:168 s. 13 f.) med de ändringar i denna som gjordes år1981 (se SFS 1981:460 och bet. 1980/81 :LU28 s. 12 f.). Det innebär bl.a. attkretsen av ansvariga personer bör bestämmas av förhållandena den dag bolagetavfördes ur registret. 1ftärde stycket har upptagits en bestämmelse om efterföljande likvidation. Om detefter avregistreringen framkommer att det finns behov av särskildalikvidationsåtgärder kan ett likvidationsförfarande inledas enligt 13 kap. 16 §aktiebolagslagen. Att så sker medför emellertid inte att bolagets tillgångaroch skulder återgår till bolaget (jfr NJA 1982 s. 754). Syftet medlikvidations-förfarandet är därför inte att skifta nägra tillgångar ellerbetala några bolagets skulder. Med hänsyn till detta torde bestämmelsen endastfå mycket begränsad betydelse. 6.Ett bolag vars regbtrerade aktiekapital inte uppgår till etthundratusen kronorvid utgången av ock för vilket beslut om ökning av aktiekapitalet tillminst inte kar anmälts för registrering före dennatidpunkt skall, om det inte kar trätt i likvidation eller försatts i konkurs,avföras ur aktiebolagsregistret ock därmed vara upplöst. Uppgift att bolagetkar avförts ur regbtret skall inte kungöras i Post- ock . Ettbolag för vilket beslut om ökning av aktiekapitalet till minst ettkundratusenkronor kar anmälts för registrering före utgången av skall, om det intehar trätt i likvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom att avförasProp. 1993/94:196 ur aktiebolagsregistret, om regbtreringsmyndigketen efterutgången av genom lagakraftvunnet beslut har avskrivit anmälan ellervägrat registrering. En uppgift om ett sådant beslut skall ofördröjligenkungöras av regbtreringsmyndigheten i Post- och . Bolaget fåravföras ur regbtret tidigast efter det att kungörande har skett. Enuppgift om att bolaget har avförts ur regbtret skall inte kungöras. Närbolaget har avförts ur regbtret gäller punkten 5 andra -ftärde styckena. Bestänunelsernamotsvarar punkten 4 i 1973 ärs övergängsreglering i dess lydelse enligt SFS1981:460. Ombolaget vid utgången av är 1997 inte liar ett registrerat aktiekapital om eller mera och inte heller har anmält något beslut om att ökaaktiekapitalet till minst detta belopp, skall det - enWgt första stycket - avförasur aktiebolagsregistret. Avregistrering kan ske utan att registreringsmyndighetentar någon särskild kontakt med bolaget. Är bolaget försatt i konkurs ellerlikvidation mäste dock konkurs- eller likvidationsförfarandets slutförandeavvaktas. Frän Patent- och registreringsmyndigheten har påtalats att det isamband med den tidigare höjningen av aktiekapitalet hände att likvidationsförfarandendrog ut pä tiden i flera är. Verket har med hänvisning till detta föreslagit enregel om att i bolag med aktiekapital tinder likvidationsförfarandetskall avslutas frän beslutet. Det ligger emellertid ilikvidationsförfarandets natur att det skall genomföras med viss skyndsamhet(jfr 13 kap. 11 §) och revisorerna skall i revisionsberättelsen uttala sighuruvida likvidationen onödigt fördröjs (se 13 kap. 7§ feriite stycket). Dethar mot den bakgrunden ansetts att risken för utdragna likvidationsförfarandenär liten och inte motiverar en sädan särskild bestämmelse som Patent- ochregistreringsverket har förordat. Iandra stycket behandlas den situationen att bolaget vid utgången av är 1997inte har ett registrerat aktiekapital om eller mera men före dennatidpunkt har anmält ett beslut om ökning av aktiekapitalet. I sä fall skallregistreringen av bolaget bestå tills vidare. I avvaktan på att registreringsmyndighetentar ställning i registreringsärendet kan bolaget fungera pä samma vis somtidigare. Först om registrering vägras eller registreringsärendet avskrivs,skall bolaget avföras ur registret. Även i detta fall mäste dockavregistreringen anstå om det pägär ett konkurs- eller likvidationsförfarande. Efteravregistreringen gäller - såsom framgår av tredje stycket - bestämmelserna ipunkten 5 andra - fjärde styckena. 7.Vid regbtrering och verkställande av bolagsstämmobeslut som kar fattats förelagens ikraftträdande samt vid talan mot sådant beslut gäller äldre bestämmelser,om annat inte följer av punktema 8, 11, 12 eller 14. Dethar ansetts att, om bolagsstämman före lagens ikraftträdande med till lämpning av gällande bestämmelser har fattat beslut som skall registreras en ligt aktiebolagslagen, ansökan om registrering bör prövas enligt äldre be stämmelser utan hinder av att nya bestämmelser har trätt I kraft vid registre ringstidpunkten. Om exempelvis på en konstituerande stämma som har hål lits före har fattats beslut om att bilda bolaget, fårbolaget 218 registrerasefter ikraftträdandet utan hinder av att stiftelseurkunden innehål- Prop.1993/94:196 ler en ofullständig redovisning av kostnaderna för bolagetsbildande (jfr 2 kap. 3§). Vidare kan ett beslut om avvikelse fränbolagsordningens föreskrifter om företrädesrätt vid emission eller omnedsättning av aktiekapital som har fattats före lagens ikraftträdanderegistreras därefter även om de nya majoritetsreglerna inte har iakttagits vidbeslutet. Ytterligareexempel kan anföras. De nya bestämmelserna i 6 kap. 9 § innebär att rättenstillstånd fordras för nedsättning av aktiekapitalet i en del fall där sådanttillstånd inte har varit nödvändigt. Till följd av bestämmelsen idenna punkt kan emellertid ett före utgången av är 1994 enligt 6 kap. 1 §första stycket 1 eller 8 § fattat nedsättningsbeslut, som inte har godkänts avrätten, registreras utan hinder av att rättens tillstånd fordras enligt de nyabestämmelsema. Förevarandebestämmelse innebär också att en domstol som prövar ett bolagsstämmobeslut iett klandermäl skall tillämpa de bestämmelser som gällde vid tiden förstämmobeslutet, Bestämmebemai 2 kap. 9 § och 4 kap. 12 § i deras nya lydelse skall tiUäm pas på yttranden som ges in efter utgången av också om det beslut som avses med registreringsansökan kar fattats före nämnda tidpunkt Idenna punkt har upptagits två undantag frän principen om att äldre bestämmelserskall tillämpas vid registrering av beslut som fattats före lagens ikraftträdande.I 2 kap. 9 § resp. 4 kap. 12 § föreskrivs att det i samband med registreringav bolagsbildning eller emissionsbeslut skall ges in ett revisorsyttrande sombl.a. skall beskriva apportegendomen och ange de metoder som har använts vidvärderingen. Det har ansetts att bestämmelserna om yttrandets innehåll skallgälla samtliga yttranden som ges in till registreringsmyndigheten efter lagensikraftträdande. Tidpunkten för bolagsstämmobeslutet saknar således i dessa bådafall betydelse. Ifråga om aktiebolag som har bildats före gäller 3 kap. 1 § i sin äldre lydebe till utgången av . Om bolagsordningen för bolag som avses i första stycket efter utgångenav strider mot 3 kap. 1 §i dess nya lydelse, får sådana beslut omemission som tillkommit därefter ock som står i strid med paragrafen interegistreras. har EFTA-staterna rätt att utnyttja de övergångsbestämmelser somfinns i artikel 43.2 i kapltaldlrektlvet. Detta medför, I fråga om de bolag sombildats före , att inte behöver till-lämpaföreskrifterna om företrädesrätt vid emission I artikel 29 förrän den 1 juli1996. Det har, med hänsyn till de konsekvenser som förändringarna I 3 kap. 1 §aktiebolagslagen får för dessa bolag, ansetts att de äldre bestämmelserna börtillämpas under så läng tid som tillåter. Äldrebolag har därför genom/ö/-.y/a stycket i förevarande punkt givits en artonmånaders övergångstid. Ianslutning till övergångstidens utgång måste bolagen agera för att bringa bolagsordningen i överensstämmelse med de nya bestämmelserna. Bestäm melser om detta finns i andra stycket. 1 kommitténs förslag har upptagits en bestämmelse som ålägger bolagets styrelse att vid utgången av 219 framlägga förslag till ändring i bolagsordningen sä attdenna bringas i över- Prop. 1993/94:196 ensstämmelse med 3 kap. 1 §. Kommitténhar inte föreskrivit någon direkt sanktion mot de bolag som inte gör detta menhar förutsatt att bolaget i så fall är förhindrat att få till stånd en ökningav aktiekapitalet.