prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Verksamhet riktad till bam och ungdom liksomverksamhet som skall främja spridning och visning i områden utanför Stockholmbör få en gynnsammare behandling än vad institatet har föreslagit. Däremotanser vi att ett större besparingskrav kan stäUas på anslagspostenPublikationer och information. I uppställningen nedan framgår vilka förändringarregeringen föreslår för anslagsposteraa inom den filmkultureUaverksamhetsområdet. Beräknad ändring 1994/95 2, PubUkafioner ochinformation 3, Verksamhet riktad fiUbam och ungdom 4, Främjande av spridningoch visning av 5, Styrelse och ledning 6, Administtativ service 7, Bidrag tiU filmstöd 68 298 000 - 7 298000 Regeringenföratsätter att inom varie anslagspost fördelar besparingen påsådant sätt att verksamheten kan bedrivas enligt de utgångspunkter som lagtsfast för den filmkultarella verksamheten. Konstnärsnämndensfilmstöd bör kvarstå oförändrat. 1993/94:100 BiL 12 till Stöd till filmkultareU verksamhet /95 anvisar ett reservationsanslag på . Stöd till fonogram och musikalier 1992/93 UtgUt 1993/94 Anslag1994/95 Förslag Från anslaget utgår stöd enligt förordningen(1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram. Bidragetfördelas av Sfatens kultarråd. Under anslaget utgår också bidrag tillMusikaliska för notat-givning av äldre svenska fonsärtares verk. Stödtill Svenska rikskonserters fonogramutgivning föreslås för /95även under anslag Bil. Bidrag till Svenska rikskonserter. Vidare finns under anslaget medel för informationoch utgivning av noter samt fill distribution av fonogram. Distributionssfödetregleras i eff avtal mellan staten och () ttäffatden . Avtalet gäller tiU utgången av . Beräknad ändring 1994/95 Regeringens förslag Stöd fUl utgivning av en musik-historisk fonogramanfologi Stöd till utgivning av äldre svenska tonsättares verk Svenska tonsättares internationella musikbyrå () - Svensk MusUc för information cx;h utgivning av noter Kulfunådef har i enlighet med regeringensuppdrag av den överlämnat en rapport med en översyn av situationeninom fonogramsektora i (Rapport frånStatens kultunåd 1993:5). Samråd har skett med be- Prop. 1993/94:100 rörda instanser. I rapporten föreslås Bil. en överföring av medel som anslagits fillMusikaliska för den svenska musikhisforiska fonogramantologin till Kultarrådefs fonogramproduktionssföd och en samordning avuppföljningsverksamheten för antologin en överföring av från Svenskarikskonserters fonogrammedel tUl samma anslag under en samordning av produktions- ochdistributionssfödet under Kulfur-rådefs ansvar en utökad satsning på projektmedel inom rådefsfonogramstödsverk-samhef () har, i enlighet med ovannämnda avtal,begärt för distribution av kvalifefsfonogram. föreslår att statsbidrag skall utgå med 1,4 mUjonerkronor fill en ny serie fonogram under tte år avseende svensk foUcmusUc. begär för utgivning av äldre svenska tonsättaresverk en ökning med för /95. För allmän information till utlandet om svensk musik samt medel förkatalogisering, notutgivning, utskrifter och tryckning av noter m.m. begärSvensk Musik () en uppräkning med I för /95.Därtill föreslår Svensk Musik att medel motsvarande det tidigare anslaget tillMusica Sveciae eller skaU ges i bidrag fiU en ny antologi medsvensk 1900-talsmusUc "Musica Nova", utgiven av . Statenstöder fonogramverksamhef i under två anslag. Under det här behandladeanslaget fördelas medel fill fonogramprodukfion samt till distribution avkvalifefsfonogram. Under anslaget till Svenska rikskonserter (prop. 1992/93:100bil. 12 s. 77-80) beräknas för innevarande budgetår gå tillproduktion av fonogram under märket Caprice. Omslutningen av fonogramverksamhefinom Svenska rikskonserter omfattar sammanlagt ca 10 mUjoner kronor. Regeringen har följande kommentarer fill denredovisning över fono-grammarknaden och de förslag tiU förändringar somKultanådet lämnat. Det stöd som staten kunnat ge till utgivning avfonogram har haft betydelse trots relativt små ekonomiska insatser iförhållande till marknadens omfattning. Det statliga stödet, främst till demindre svenska bolagen på marknaden, har därför också inneburit ett stöd tillmångfald och valfrihet i fonogramutbu-det. Uppdelningen av ansvaret mellanKulturrådets mer generella stöd fill utgivning av fonogram och Svenskarikskonserters utgivning av fonogram har i huvudsak tangerattillfredsställande. Dock finns det anledning att ytterUgare renodla Svenskarikskonserters utgivning till art i försfa hand omfatta ny svenskmusik och oefablerade artister verksamma i landet. Det finns en del vinsterart göra genom en avgränsning av Svenska rikskonserters roU i detta Prop.1993/94:100 avseende.Därigenom kan en del medel föras över till det mer allmänna stöd Bil. tillfonogramprodukfion vilket fördelas av . ansvaretför den statligt stödda fonogramutgivningen i överensstämmelse med vadsom anförts skall enligt regeringens mening infe leda fill att stödet till stöneoch mer långsiktiga projekt försummas. Musikaliska utgivning av en svenskmusikhisforisk fonogramanfologi (Musica Sveciae) avslutas och detstatliga stödet till verksamheten upphör i och med detta budgetår. Verksamhetenfortsätter dock i form av marknadsföring av de utgivna fonogrammen. Sfatensavtal med löper ut först den vilket innebär att Akademienhar ansvar för att antologin på lämpligt sätt lagerhålls och görs tillgängligför allmänheten inom och utom . Regeringen har inhämtat att Akademienhar avsatt särskilda resurser för detta ändamål. Enligt regeringens mening bör en samordning ske avdet statiiga stödet tUl fonogramverksamhet genom att verksamheten inom Svenskarikskonserter inriktas på utgivning av ny svensk musik och fonogram med iSverige verksamma men oetablerade artister, medan Kultanådet svarar för stödetäven tUl annan utgivning av kvalifefsfonogram. Detta innebär att 1,5 miljonerkronor av Svenska rikskonserters medel för fonogramutgivning kan föras övertill Kultanådets anslag. medel bör i fortsättningen till enstöne del än tidigare kunna ges som stöd till mer långsiktiga projekt. Det ärväsentligt att rådet i sin fördelning tillgodoser olika intressen och genrer.De personer som beslutar om fördelningen av stödet bör ha god kontakt medmusiklivet och ges uppgiften för en begränsad tid. Distributionen av fonogram är av stor betydelse ochdet statliga stödet till utgivning av vissa kvalifefsfonogram bör liksom hittillskompletteras av eft distributionsstöd. Även distributionssfödet bör ifortsättningen disponeras av . I fortsättningen bör dock detta stödsamordnas med det övriga fonogramstödet och således avtal mellan distributörercx;h staten slutas genom . Regeringen anser aff stödet fillfonogramdisfribution också i fortsättningen bör vara tillräckligt långfristigtför att distributionen skall kunna fungera kontinuerligt. Enviss uppräkning med hänsyn till kostnadsutvecklingen har gjorts. fill Stöd till fonogram och musikalier /95 anvisar ett reservationsanslag på . 9 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 1993/94:100 Bil. har enligt förordningen (1988:673)med instmktion för pressfödsnämnden i huvudsak till uppgift att fördela detstafliga stödet till dagspressen i enlighet med pressfödsförordningen(1990:524). Nämnden disponerar anslagen C 5-C 9. har enligt förordningen(1988:674) med instmktion för taltidningsnämnden i huvudsak tiU uppgift attfördela det statUga stödet tiU radio- och kassettidningar i enlighet medförordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar.Nämnden prövar enligt sin instmktion bl.a. även frågor om tillstånd att sändaradiotidningar i mndradiosändning och om återkallelse av sådant tiUstilnd.Nämnden disponerar anslaget C 10. De två nämndemas förvaltningsuppgifter fullgörs avPresstödsnämndens kansU. Pressfödsnämndenräknar med aff de båda nämndemas förvaltningsuppgifter kan fullgöras inom ramenför nuvarande anslag. För /95 bör anslaget föras upp medoförändrat belopp. Nämnden begär en låneram i Riksgäidskontoret på 100 000 krför investeringar i anläggningstillgångar. Det finns infe skäl att förändra de övergripande mål treårsperioden /94- 1995/96. Ramanslag 1994/95: Planeringsram: 1994/95 Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits till pris-och löneutvecklingen. Det årliga rationaliseringskravet har beräknats till . Regeringen föreslår att beviljas en låneram i Riksgäidskontoret på . /95 bör anslaget föras upp med . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. r, r ,- : . till och /95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift 421699 300 1993/94 Anslag 420 000 000 1994/95 Förslag 410 700 000 Anslaget disponeras av i enlighetmed bestämmelserna i pressfödsförordningen (1990:524). Anslaget får överskridasav nämnden. beviljades 76 dagstidningar driftsstöd med sammanlagt . har t.o.m. augusti månad 75 dagstidningar beviljatssammanlagt i stöd. Ytterligare driftsstöd för delar av år 1993fömtses av nämnden. För innevarande budgetår räknar nämnden med ettutfall på anslaget som överskrider det anslagna beloppet med ca 3 miljonerkronor. Förändringen beror i huvudsak på ett ökat anfal stödberättigadetidningar. Nämnden konsfaterar att dagstidningsföretagensekonomiska resultat för som helhet var överraskande gott mot bakgmnd avden minskade annonsvolym som drabbat branschen . Ävenandratidningama noterade fotalt sett förbättringar jämfört med åretinnan. Prishöjningar följda av måttiiga upplageminskningar samt återhållsamhetpå kostnadssidan ligger bakom de goda resultaten. Eft 15-tal andratidningarförsattes i konkurs . Efter rekonstraktion har samtliga, utom tvålågfrekventa tidningar, kunnat fortsärta utgivningen. Trots den för många tidningar förbättrade ekonominär lågtäckningstid-ningama fortfarande i hög grad beroende av driftsstödet försin existens. För dessa tidningar svarar presstödet för avutgivningskosfnadema. Nämnden beräknar aff anslagsbehovet för budgetåret1994/95 kommer att vara . Detansttängda statsfinansieUa läget och lågkonjunkturen har framtvingat krav på effektiviseringar och rationaliseringar inom olika sektorer av samhället. Regeringen ser det mot den bakgmnden som natariigt att ställa motsvarande krav på de dagstidningar som erhåller statiigt stöd. Bidragsbeloppen tUl tid ningsföretagen bör därför sänkas något. . . För hög- och medelfrekvenfa tidningar beräknas driftssfödgenom att en Prop. 1993/94:100 tidnings upplaga och antal nummer per veckamultipliceras med en bidrags- Bil. Stödet får dock inte överstiga ettmaximibelopp. Regeringen föreslår att dessa bidragssatser och maximibeloppsänks . Motsvarande nedskrivning bör göras av stödbeloppen förlågfrekventa dagstidningar med allmänt driftsstöd och för dagstidningar medbegränsat driftssföd eller driftssföd i särskilt fall (jfr prop. 1989/90:78 s.17 ff., bet. 1989/90:KU31, rskr. 1989/90:302). Driftsstöd avser tidningsföretagens verksamhet perkalenderår, men betalas ut efter den det kalenderår stödet avser ochbelastar det stafliga anslaget för det budgetår som inleds den I juli samma år.För att uppnå en helårseffekf på statsanslaget för /95 bördärför de nya beräk-rungsgmndema gälla för stöd som avser . Mot denna bakgmnd, och med antagande om ettoförändrat anfal stödberättigade tidningar, kan kostnadema för driftssföd tilldagspressen berälcnas minska nästa budgetår med jämfört med detutfall som annars skulle bli fallet. Anslaget bör därför föras upp med för /95. I anslutning till sin fördjupadeanslagsframställning för perioden /94-1995/96 lämnade nämnden en särskildrapport om behovet av regler för reduktion av stödbelopp i särskilda fall.Rapporten har remissbehandlats. Remissopinionen är splittrad i frågan.Tillsammans med avgivna remissyttranden har rapporten överlänmafs fillkommittén (Ku 1993:10) om den framtida presspolitiken. 1. godkänner förändringen av beräkningsgmndema för driftsstöd tilldagspressen, 2. fill Driftsstöd till dagspressen för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Anslaget disponeras av i enlighetmed bestämmelseraa i presstödsförordningen (1990:524). /93 beviljades 15 tidningsföretag utvecklingsstöd förförpressinvesteringar med sammanlagt . I flera fall avsåg stödetsamverkan mellan två eller flera tidningar. Av anslaget för innevarandebudgetår har nämnden t.o.m. augusti månad fördelat . När det gällerbeslut om samverkansbidrag enligt den tidigare stödordningen återstår totalt0,att utbetala under innevarande budgetår. Tidningsföretagens behov av rationaliseringar iförpressledef är fortfarande stort. Nämnden begär därför att anslaget räknasupp med . Med skrivelse har nämnden överlämnat enrapport av en särskild utredare om utvecklingsstödets betydelse fördagstidningaraas ekonomi. För /95 begär nämnden att anslagetförs upp med (+ ). Utvecklingsstödetinfördes den och ersatte då de tidigare stöd-formemautvecklingsbidrag och samverkansbidrag. HittUls har anslaget tillförtssammanlagt . Av dessa medel har nämnden t.o.m. november månad fördelat115,, varav avser utbefalningar under kommande budgetår. Regeringen föreslår att några nya medel infetillförs anslaget under /95. De reservationer som finns kvarunder anslaget vid utgången av irmevarande budgetår bör dock disponeras avnämnden. Den särskilde utredarens rapport omutvecklingsstödefs betydelse för dagstidningamas ekonomi har överlänmafs fillkommittén (Ku 1993:10) om den framtida presspolitiken. till Utvecklingsstöd till dagspressen /95 anvisar ett reservationsanslag på I . Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till Prop. Anslaget disponeras av förinfriande av statliga garantier i enlighet med bestämmelsema ipresstödsförordningen (1990:524). Anslaget får överskridas av nämnden, får bevilja Icredifgarantier tilldagspressen i sådan omfattning att det sammanlagda beloppet för uteståendegarantier uppgår till högst 300 nuljoner kronor. Förluster till följd avinfriade garantier minskar det tiUåtaa rambeloppet i motsvarande mån. Detsammanlagda beloppet för utestående garantier är oförändrat 6,3 miljoner kronorjämte räntekostnader (jfr prop, 1992/93:100 s, 203), För /95fömtser nämnden ingen belastning på anslaget och begär oförändrat I . till Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressen för /95 anvisar ettförslagsanslag på I . 1992/93 Utgift 72 667 157 1993/94 Anslag 75 000 000 1994/95 Förslag 73 000 000 Anslagetdisponeras av i enlighet med bestämmelsema ipresstödsförordningen (1990:524), Anslaget får överskridas av nämnden. /93 betalade nämnden ut sammanlagf idistributionssföd för 969 miljoner samdistribuerade tidningsexemplar. /94 räknar nämnden med ett utfall på . Nämnden framhöU i sin fördjupadeanslagsframstäUning för perioden /94-1995/96 att dagstidningaraassamdistribufionssysfem var utsatt för betydande påfrestningar.Nämnden har därefter givit en särskild sakkunnig i Prop. 1993/94:100uppdrag aft studera utvecklingen i . Med skrivelse Bil.12 1993 har nämnden överiämnat uttedarens rapport tiU regeringen. För /95 beräknar nämnden attanslaget bör föras upp med . /95 bör anslaget i enlighet med nämndens förslag föras upp med73 . Den särskilde utredarens rapport omsamdisttibufionssystemet för dagstidningar har överlämnats tUl kommittén (Ku1993:10) om den framtida presspolitiken. till Distributionsstöd till dagspressen /95 anvisar ett förslagsanslag på . Stöd till radio- och kassettidningar 1992/93 Utgift 90 640 663 1993/94 Anslag 101974 000 1994/95 Förslag 114 367 000 Anslaget disponeras av i enUghetmed bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- ochkassettidningar. Anslaget får överskridas av nämnden. Den övergripande målsättningen för statens stödtill radio- och kassettidningar är att förbättta tillgången till innehållet idagstidningar för synskadade och sådana funktionshindrade som infe förmår hållai eller bläddra i en tidning. Nämndenhar lämnat en enkel anslagsframställning för /95. /93 förbrakades fotalf 90,6 mkrunder anslaget. Därav avser bidrag till tidningsföretagen förutgivningen av redigerade och intalade taltidningar. Resterande belopp avserinköp av analoga och digitala radiotidningsmoftagare, sändningskostnader,utgifter för utbildning och utveckling samt ersättning till för service m.m. För innevarande budgetår räknar nämnden med ettutfall på anslaget som ligger inom ramen för det belopp som förts upp i statsbudgeten. Nämnden aviserade i sin fördjupadeanslagsframställning för perioden Prop. 1993/94:100 1993/94-1995/96 att manavsåg att återkomma med förslag om att vidga mål- Bil. 12 gmppen för att geytterligare grapper av funktionshindrade, främst afatiker och dyslektiker,möjUghet att få teckna taltidningsabonnemang. föreslår nämnden aft entvåårig försöksverksamhet inleds den . bör tofalt600 helårsabonnemang få tecknas av afatUcer och dyslektiker. En fömtsättningär att de nya abonnentema kan tillgodogöra sig taltid-ningama i den form som denu produceras. Något tillrättaläggande av innehållet eller någonvidareutveckling av den tekniska utrastningen bör inte komma i fråga underförsöksverksamheten. Genom att antalet abonnemang begränsas kommerförsörjningen av radiotidningsmoftagare enligt nämnden inte att påverkas pånågot avgörande sätt. Tidningsföretagens kostnader är i huvudsak fasta ochoberoende av nya grappers inttäde. Vissa meratgifter kan uppstå i samband medinstallationen av mottagare hos nya abonnenter. Nämnden föreslår även en ändring i stödordningenvad avser kraven på en stödberättigad taltidnings redaktionella utformning (jfrprop. 1987/88:145 s. 25, bet. 1987/88:KU39, rskr. 1987/88:291). Enligt gällandeordning finns det två varianter som berättigar till stöd. Huvudalternativet ärseparata, förlagetrogna utgåvor som ges ut i enskilda fidningsutgivares egenregi. Dämtöver kan stöd under vissa föratsättningar lämnas för sammanställdataltidningar som ges ut gemensamt av två eller flera dagstidningar i samverkan.Ett sådant krav är att material till sammanställningen endast får hämtas urtidningar, av vilka versioner sänds som radio- eller kassettidningar (jfr prop.1984/85:138, bef. 1984/85:KU33, rskr. 1984/85:294). Nämnden redovisar två exempel på hur de nuvarandereglema om redaktionell utformning har förhindrat en väl lokalanpassadproduktion och disttibution av radiotidningar och hur de därmed också harbegränsat antalet abonnenter. I det ena fallet har det inte varit möjligt attanvända material från en lokaltidning, viUcen infe själv utges i talversion,som bidrag tiU en befintiig falfidning. I det andra fallet har en existerandetaltidrung infe kunnat delas upp i två versioner, viUca skulle ha innehållitmaterial från var sin lokal edition av samma dagstidning och som i övrigtskulle ha gemensamt material. Nämnden föreslår att stödordningen ändras så attäven dagstidningar som infe själva ges ut som separata faltidningar skall kunnabidra till en stödberättigad sammanställning och så att även editioner av enoch samma dagstidning kan bilda underlag för separata taltidningsversioner. Nämnden bedömer att det under de närmaste tre årenkommer art finnas ett behov av att köpa I 000-1 200 analoga radiotidningsmoftagareper år fill en kostnad av exkl. moms per mottagare. För dettaändamål begär nämnden för /95. Mot denna bakgmnd beräknar attanslagsbehovet för /95 kommer att vara (+ ). Regeringenanser att de riktiinjer för stödet till radio- och kassettidningar som '' 'lades fast budgetproposition inför perioden /94-1995/96 i huvudsakbör vara oförändrade. Beredningen av slutbetänkande Ettsamhälle för alla (SOU 1992:52) föranleder infe heller någon annan slutsats.Remissinstansema stöder närmast enhälligt utredningens uppfattning om aft detnuvarande systemet med stöd till taltidningsverksamheten över statsbudgetenfills vidare bör bibehållas. En sammanstäUning av remissinstansemas yttrandenhar publicerats i en särskild departementsstencil (Ds 1993:95). budgetproposition noterade föredragandennämndens avsikt att /94-1995/96 pröva frågan om möjlighetenför andra gmpper av tanktionshindrade än synskadade aft prenumerera påtaltidningar. Det fömtsattes därvid att nämnden skulle beakta vad som anförtsom målgmppen för taltidningsverksamhefen i propositionen 1987/88:145 om stödtUl radio- och kassettidningar. anförde i betänkandet1992/93 :KU27 aft en utvidgning av målgrappen - framför allt fill dyslektUceroch afatiker - skulle kunna fylla eff viktigt behov. Enligf utskottet bordeemeUertid nämndens överväganden bl.a. i fråga om kostnadsaspekten avvaktasinnan ställning tas i frågan. Nämndens förslag i årets anslagsframställninginnebär att kostnaderna för de nytillkommande grupperna begränsas, i huvudsakgenom aft dessa fömtsätts kunna tillgodogöra sig faltidningama i den form somde nu produceras och genom att antalet nya abonnenter begränsas. Regeringen anser att tiden nu är mogen att ävenlåfa afatiker och dyslektiker få del av det statliga stödsystemet för radio-och kassettidningar. Det bör inte vara fråga om en försöksverksamhet. Från ochmed bör utgivaren av en radio- och kassettidning även kunna fåstöd för utgivning fill afatiker och dyslektiker. En föratsättning är dock attdessa kan tillgodogöra sig de taltidningsversioner som produceras försynskadade. I utgångsläget bör och regeringen inte föreskriva etthögsta antal abonnenter inom dessa grapper som berättigar till stöd. Det börankomma på aft göra de prioriteringar som behövs. Särskildamedel inom ramen för de handikappolitiska reformer som regeringen föreslår iårets budgetproposition bör avsättas för anskaffning och service av mottagareför de nytillkommande grappema. En utvärdering av utvidgningen bör utföras avnämnden . När det gäller den redaktionella utformningen avstödberättigade talfid-ningar anser regeringen att huvudaltemativet även ifortsättningen bör vara separata, förlagetrogna utgåvor som ges ut i enskildatidningsutgivares egen regi. Under vissa omständigheter bör även talutgåvor sombygger på partiell redaktionell samverkan liksom kunna erhålla stöd.Kraven på dessa samproducerade taltidningar bör dock modifieras något såsomnämnden föreslagit. I den mån taltidningsutbudets geografiska spridning kanförbättras ytterligare och antalet abonnenter kan ökas bör även lokaladagstidningar som intesjälva ges ut som separata taltidningar kunna bidra till en stödberättigad Prop. sammanställning, liksomlokala editioner av samma dagstidning bör kunna Bil. bildaunderlag för separata taltidningsversioner. Detta föranleder en ändring i lagen (1981:508) omradiotidningar. Förslaget skall fogas till protokollet i detta ärende som bilaga12.5. Lagförslaget faller inom ramen för Lagrådets Då ändringenär av okomplicerad karaktär bör Lagrådefs hörande Såväl utvidgningen av den stödberättigande gmppensom modifieringen av kraven på den redaktionella utformningen ligger i linjemed konstitations-ufskottets uttalande i betänkandet 1990/91:KU29 om att stödetborde vara sådant att det stimulerar till marknadsföringsåtgärder fråntidningsföretagens sida i syfte aff få ett stöne anfal abonnenter. Av de medel som nämnden beräknar kommer attförbmkas under anslaget under nästa budgetår utgör förstadelen i stöne nyanskaffning av radiotidningsmoftagare. Nämnden bör få eftbemyndigande aft fullfölja anskaffningen så att anslaget för vart och ett avbudgetåren 1995/96 och 1996/97 belastas av högst för dertaändamål. Anslaget bör dämtöver tillföras 2,5 miljoner kronorför anskaffning och service av radiotidningsmoftagare för afatiker ochdyslektiker. Mot denna bakgmnd beräkn;u" regeringen attanslaget för /95 bör föras upp med . 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen (1981:508) om radiotidningar, 2. godkänner att stöd fill radio- och kassettidningar kan utgå för utgivningtill afatiker och dyslektiker, 3. medger att regeringen lämnar ett beställningsbemyndigandepä för vart och ett av budgetåren 1995/96 och 1996/97, 4. till Stöd till radio- och kassettidningar för /95anvisar ett förslagsanslag på . Litteraturoch tidskrifter C 11.Litteraturstöd Prop.1993/94:100 BU. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Från anslaget utgår stöd fill utgivning avlitteratur enligt förordningen (1993:449) om stafligt Utferafursföd.