prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Om intäktav näringsverksamhet har sin grand i minskning av expansionsmedel till följd avatt näringsverksamheten har upphört bör den få räknas som ackumulerad inkomstom expansionsmedlen hänför sig till minst två beskattningsår. Förslagenom expansionsmedel bör tas in i en ny särskild lag (expansionsmedelslagen).Förslagen föranleder ändringar i 1 § och 27 § 2 mom. UBL, 1 kap. 1 §taxeringslagen (1990:324), 3 § lagen (1951:763) om beräkning av statliginkomstskaft för ackumulerad inkomst. 7.1.4Exempel på skatteberäkning för enskild näringsidkare Enenskild näringsidkare antas stå inför att upprätta bokslut till ledning förtaxeringen år 7. Vid beräkningen av slutliga skatter och avgifter avseendebeskattningsåret 6 skall hänsyn tas till bl. a. räntefördelning och möjlighettill avsättning till periodiseringsfond och ökning av expansionsmedel. Till grand förräntefördelningen ligger förhållandena vid utgången av närmast föregåendebeskattningsår, dvs beskattningsår 5. Det årets utgående balansräkning antasha följande utseende: 2 000 000 Skulder . Det egna kapitalet ärgodtyckligt valt. En post expansionsmedel antas uppgå till . Förbeskattningsåret (år 6) antas det justerade resultatet uppgå till 600 000 kr.Den skattskyldige föratsätts inte ha något sparat fördelningsbelopp. Fördelningsunderlaget är412 (= eget kapital minskat av expansionsmedel).Statslåneräntan föregående beskattningsår antasuppgå till . Detta ger en räntesats vid positiv räntefördelning på (statslåneräntan plus en procent- Det positiva fördelningsbeloppet uppgår därmed till Prop.1993/94:50 (0,085*412000 =) , vilket efter kapitalbeskattning gerett bidrag till konsumtion på ((l-0,25)*35 020 =) . justerade resultatet efterräntefördelning är (600 000-35 020 =) 564 980 Beträffandebeskattningsåren 1-5 antas den skattskyldige ha gjort avdrag för avsättningtill periodiseringsfond. Avdraget som är hänförligt till periodiseringsfond 1skall återföras till beskattning vid den nu aktuella taxeringen (tax. år 7).Det återförda beloppet, , ökar det justerade resultatet efterräntefördelning till (564 980 -I- 60 000 =) . Avdragför beskattningsårets avsättning till periodiseringsfond får uppgå till högst25 % av nämnda underlag, dvs. (0,25 * 624 980 =) . Den skattskyldigaväljer att begränsa avdraget (och avsättningen) till . Detjusterade resultatet efter räntefördelning samt återföring och avdrag avseendeperiodiseringsfond är (624 980 - 150 000 =) . Den skattskyldige antasvilja göra en så stor ökning av expansionsmedel att han efter att ha betalatskatt på förvärvsinkomsten, kapitalinkomsten och egenavgifter, samt betalatexpansionsmedelskatt, har kvar ett belopp på . Den skattskyldiges kalkyl kan sammanfattas enligt följandeuppställning: Uttagsom kapitalinkomst -35 020 35 020 Kapitalinkomstskatt - 8 775 Resultatefter räntefördelning 564 980 Återföringav periodiseringsfond 60 000 Underlagför avsättning till periodiseringsfond 624 980 Avsättning till periodiseringsfond - 150 000 Justerat resultat före ökning av expansionsmedel 474 980 Ökningav expansionsmedel - 80 850 Egenavgifteroch inkomstskatt -217 757 Disponibel inkomst före expansionsmedelskatt 176 373 Expansionsmedelskatt(0,28 * 80 850 =) - 22 638 Disponibelinkomst 153 735 -f 26 265 Utgående balans enligtbokslutet år 6 blir (näringsskatt eliminerad): Prop. 2 230 850 Skulder 1000 000 7.2.1 Delägarbeskattning eller beskattning hos bolaget Regeringens förslag: Handelsbolagens inkomster skall även i fortsättningen beskattashos delägama. Promemoriansförslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Förslaget om fortsatt delägarbeskattning tillstyrks eller lämnas utan erinranav nästan alla remissinstanser. Kammarrätten och RSV anser dock attskattesubjektsaltemativet skulle innebära en betydande förenkling. Skälenför regeringens förslag: Ett handelsbolag föreligger om två eller flera haravtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolag. Ett kommanditbolag ärett handelsbolag i vilket en eller flera delägare kommanditdelägare förbehållit sig att inte svara för bolagets förbindelser med mer än han sattin eller åtagit sig att sätta in i bolaget. Etthandelsbolag är inte ett skattesubjekt. 1 stället beskattas inkomsten hosdelägama. För delägare som är fysisk person bildar verksamheten i bolaget ensärskild förvärvskälla. Aktiebolag har endast en förvärvskälla. Inkomst ellerunderskott från ett handelsbolag ingår således i denna och kan utjämnas motaktiebolagets resultat i övrigt. Fr.o.m.den 1 januari 1995 gäller att ett handelsbolag uppkommer först genomregistrering i handelsregistret och att näringsverksamhet kan utövas även iett enkelt bolag (prop. 1992/93:137, bet. 1992/93:LU43, SFS 1993:760). Den nugällande gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag innebär att endastsådan näringsverksamhet som medför skyldighet att föra räkenskaper enligtjordbmksbokföringslagen får utövas i enkelt bolag. Det kan knappast varaaktuellt att begränsa möjligheten till resultatutjämning i fråga om verksamheti enkelt bolag. Det kan här påpekas att regeringen i propositionen föreslåratt underskott i en nystartad verksamhet skall få kvittas mot inkomst av tjänst(avsnitt 7.3). Med handelsbolaget som skattesubjekt skulle således det enklabolaget som 16 1993/94. civilrättsligt är mindreutvecklat än handelsbolaget skattemässigt gynnas i förhållande tillhandelsbolaget. Detta kan inte vara lämpligt. Ytterligare en fråga skalltas upp i detta sammanhang. Det gäller frågan om enmanshandelsbolag. Frånskattemässig synpunkt har frågan om enmanshandelsbolag intresse om möjlighetenatt utanför sektom av aktiebolag m.fl. juridiska personer erhålla en behandlingvid beskattningen som är likvärdig med den för aktiebolag och aktieägarebegränsas till handelsbolag och delägare i handelsbolag. Genom regeringensförslag öppnas möjlighet för enskilda näringsidkare till sådanskattebehandling. Mot bakgrand av de förslag till nya regler för beskattning avenskilda näringsidkare och handelsbolag som regeringen nu föreslår och detanförda skälet mot handelsbolag som skattesubjekt saknas anledning att övervägainförande av enmanshandelsbolag. Ett ytterligare skäl föratt inte göra handelsbolag till skattesubjekt är att delägarbeskattning är denvanliga metoden i andra länder. Det exempel som brakar ges på något land därhandelsbolagen är skattesubjekt är . I samband med"totalskattereformen" infördes en s.k. halveringsregel förden finska motsvarigheten till handelsbolag. Den innebar att endast hälften avbolagets inkomst i fortsättningen skulle beskattas hos bolaget. Den andrahälften skulle delägarbeskattas. Fr.o.m. beskattasbolagsinkomsten i sin helhet hos delägama. Motbakgrand av det anförda föreslår regeringen att delägarbeskattningen behålls. Regeringensförslag: Indelningen i förvärvskällor inom ett handelsbolag avskaffas. Allnäringsverksamhet inom ett handelsbolag hänförs till en och samma förvärvskällaför en delägare. Härigenom åstadkoms en resultatutjämning mellan skildaverksamheter inom ett och samma bolag. Självständig näringsverksamhet iutlandet hänförs dock alltid till en särskild förvärvskälla. Andelar i skildahandelsbolag hänförs till skilda förvärvskällor. Enskilt bedriven näringsverksamhetoch verksamhet i ett handelsbolag hänförs till skilda förvärvskällor. Fördelägare i ett handelsbolag som i sin tur är delägare i ett handelsbolaghänförs bolagsinkorastema till en och samma förvärvskälla. Inkomsthos ett handelsbolag tas upp vid den taxering då handelsbolaget skulle hataxerats om det hade varit skattskyldigt. Promemoriansförslag: Överensstämmer med regeringens förslag med den skillnaden attpromemorieförslaget saknar uttrycklig reglering för inkomstberäkningen hos etthandelsbolag som i sin tur är delägare i ett handelsbolag. Promemorieförslagetinnebär att särregleringen av självständig näringsverksamhet i utlandet upphör. Remissinstanserna:Förslaget att slopa förvärvskälleindelningen för Prop. 1993/94:50 skildaverksamheter inom ett och samma handelsbolag bemöts undantagslöst positivt.Förslaget att inte av förenklingsskäl tillåta gemensam inkomstberäkning fören skattskyldigs verksamheter i skilda handelsbolag eller mellan enskiltbedriven näringsverksamhet och handelsbolagsinkomst bemöts negativt av fleraremissinstanser. FAR godtar inte argumenten. Näringslivets skattedelegationanser att man får acceptera en viss komplexitet. LRF/Skogsägarna anser att denpresenterade modellen visserligen är komplicerad men att den går att förenkla.Om en lösning inte hinns med i lagstiftningsärendet bör frågan bli föremål förfortsatt utredning . Skälenför regeringens förslag: För en fysisk person som är delägare i etthandelsbolag utgör hans andel av inkomsten i bolaget bortsett från reavinsterpå fastigheter och bostadsrätter inkomst av näringsverksam het. Detta gälleräven om inkomsten är hänförlig till utdelning eller vinst påkapitalplaceringsaktier. I fråga om en delägare som är fysisk person gällervidare att näringsverksamhet i ett handelsbolag delas in i förvärvs källorenligt de regler som gäller för enskild näringsverksamhet med den skillnadenatt även aktiva verksamheter bildar skilda förvärvskällor om verksamheternasaknar naturlig anknytning till varandra. Inkomst från ett handelsbolag ochinkomst av enskild näringsverksamhet som bedrivs av delägaren eller inkomstfrån ett annat handelsbolag hänförs till skilda förvärvskällor även omverksamhetema har naturlig anknytning till varandra. Ilikhet med vad som föreslagits i fråga om enskilda näringsidkare bör även ifråga om delägare i handelsbolag som är fysisk person indelningen iförvärvskällor avskaffas såvitt gäller verksamheter inom ett bolag. Förhandelsbolagen bör emellertid inkomst beräknas för varje bolag. Bedömningen omen verksamhet skall anses som aktiv eller passiv görs på delägarnivå bolag förbolag. Neutralitetsskältalar för att även enskilda näringsidkare bör kunna delta i verksamhet sombedrivs genom handelsbolag med rätt att vid beskattningen utjämna förlust ihandelsbolaget mot vinst i den egna verksamheten och tvärtom. Motsvarandemöjlighet till kvittning bör finnas för en delägare som innehar andelar i flerahandelsbolag utan att själv vara näringsidkare. Dethar emellertid visat sig uppkomma betydande tekniska svårigheter när det gällt attomsätta ett förslag om kvittningsregler i lagtext. Problemen beror på samspeletmellan skattepliktig inkomst, egenavgif-ter/särskild löneskatt, andelensjusterade ingångsvärde i reavinstbeskattningen och förlustutjänming framåt.Den reglering som krävs för att införa en rätt till kvittning avhandelsbolagsinkomster skulle såvitt framkommit komplicera systemet påett inte acceptabelt sätt. Det gäller särskilt när de nya regelsystemenavseende räntefördelning och expansionsmedel införs. Frågan börövervägas ytterligare. Närdet gäller inkomstberäkningen för ett handelsbolag bör, i enlighet medpromemorieförslaget, inkomst av ett handelsbolag tas upp till beskattning vidden taxering då handelsbolaget skulle ha taxerats om det hade varit skattesubjekt.I jämförelse med vad som enligt uppfattningen i promemorian är gällande rättinnebär förslaget en ändring endast i de fall delägaren och handelsbolaget harskilda räkenskapsår. I fråga om fysiska personer kan detta vara fallet endast irena undantagsfall. Såväl fysiska personer som handelsbolag som har en fysiskperson i delägarkretsen skall nämligen ha kalenderår som räkenskapsår.Avvikelse härifrån kräver dispens enligt 12 § BFL. Förslagen föranlederändringar i 3 och 18 §§ KL. Regeringensförslag: Reglema om positiv och negativ räntefördelning bör omfatta sådandelägare i handelsbolag som är fysisk person eller svenskt dödsbo. För dessaskattskyldiga utgörs fördelningsunderlaget av det i andelen nedlagdakapitalet, dvs. det justerade ingångsvärdet enligt 28 § SIL, vid utgången avnärmast föregående beskattningsår. Omden skattskyldige har ett negativt justerat ingångsvärde när de nya reglemaskall börja tillämpas skall ingångsvärdet då anses vara noll kronor och senareår ökas med det negativa beloppet. Promemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna:De remissinstanser som har yttrat sig är positiva eller har inga erinringar motförslaget. Skälenför regeringens förslag: Skälet för att införa räntefördelning för enskildnäringsverksamhet, nämligen att likställa sådan verksamhet med verksamhet ienmansaktiebolag, gäller även i fråga om handelsbolag. Räntefördelningenbör omfatta delägare i handelsbolag som är fysisk person eller svenskt dödsbo. Fördelningsunderlagetbör utgöras av det i andelen nedlagda kapitalet eller närmare bestämt detjusterade ingångsvärdet enligt 28 § SIL vid utgången av närmast föregåendebeskattningsår. För att vissa möjligheter till kringgående skall hindras bördet justerade ingångsvärdet minskas med kapitaltillskott under beskattningsåretnärmast före det aktuella beskattningsåret och med lån från bolaget tilldelägaren eller person som är närstående till delägaren på vilket inte utgårmarknadsmässig ränta. Ingångsvärdet bör minskas fullt ut även om lånet löptunder endast en begränsad del av beskattningsåret. Räntesatsenbör vara densamma som för enskilda näringsidkare, dvs. statslåneräntan vidutgången av november året före beskattningsåret plus en procentenhet. Vidberäkning av reavinst på grand av avyttring av andel i handelsbolag skallenligt 28 § SIL ingångsvärdet för andelen ökas med tillskott till bolaget ochminskas med uttag från bolaget. Ingångsvärdet skall vidare ökas med pådelägaren belöpande skattepliktiga inkomster och minskas med på delägarenavdragsgilla underskott. Positiv räntefördelning innebär att ett belopp fårdras av vid beräkning av inkomsten i bolaget och att motsvarande belopp tas uppsom intäkt av kapital. Beloppet är därmed fullbeskattat och skall kunna tas ututan att ingångsvärdet sänks (se 28 § SIL och kommentaren till denna). Tidpunkten förnollställning av negativa kapitalunderlag bör vara /1994(fördelningsunderlaget för räntefördelning vid utgången av året förebeskattningsåret, beskattningsåret är ). I fråga om handelsbolag utgörskapitalunderlaget av andelens justerade ingångsvärde. Vid beräkning avkapitalunderlaget bör i likhet med vad som gäller enligt gällande regler hänsyn tas till nettouttag som överstiger bl.a. skattepliktig nettoinkomstunder de beskattningsår som taxeras 1991 - 1994. Reglemabör införas i räntefördelningslagen. Regeringensförslag: Expansionsmedel bör knytas till delägare i bolaget som är fysiskperson och inte till bolaget. Enökning av expansionsmedel medför att delägaren får dra av ökningen från sinandel av inkomsten vid taxeringen till och statlig inkomstskatt. Påsamma belopp utgår en särskild statlig skatt (expansionsmedelsskatt) efter . Underlagen för sociala förmåner och egenavgifter minskar med beloppet. Enminskning av expansionsmedel bör tas upp som inkomst av näringsverksarnhet ochgranda egenavgifter och sociala förmåner. Promemoriansförslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Ett mindre antal remissinstanser har yttrat sig. Av dessa är flertalet positivatill förslaget. Skälen för regeringensförslag: Även när det gäller expansionsmedel gör sig samma skäl gällande förhandelsbolagen som för de enskilda näringsidkarna. Det är alltså fråga om attlikställa beskattningen av handelsbolag med beskattningen av enmansaktiebolag. Förändringar avexpansionsmedel får motsvarande effekt för en delägare i ett handelsbolag somför en enskild näringsidkare med utgångspunkt i delägarens andel av bolagetsinkomst. En ökning av expansionsmedel medför således att delägaren får dra avökningen från sin andel av inkomsten vid taxeringen till och statliginkomstskatt. Den särskilda expansionsmedelsskatten på beloppet utgår efter . Underlaget för sociala förmåner och egenavgifter minskar med beloppet. För en enskildnäringsidkare får expansionsmedel ökas med högst ett belopp motsvarandeinkomsten av verksamheten efter vissa justeringar. För en delägare i etthandelsbolag bör samma begränsning knytas till hans andel av bolagets inkomst efter motsvarande justeringar. Prop.1993/94:50 Justeringarna kommenteras i författningskommentaren (avsnitt 20.2). Enminskning av expansionsmedel bör av samma skäl som anförts i fråga om enskildanäringsidkare tas upp som intäkt av näringsverksamhet och utgöra grand föregenavgifter hos delägaren. Den statliga expansionsmedelsskatt som betalas påökningen av expansionsmedel skall därvid gottskrivas den skattskyldige vidberäkningen av slutlig skatt. Expansionsmedelfår för en enskild näringsidkare uppgå till högst kapitalunderlaget enligtlagen om räntefördelning justerat på visst sätt, det s.k. takbeloppet. I frågaom delägare i handelsbolag bör motsvarande villkor vara att expansionsmedelinte får tas upp till den del att det justerade ingångsvärdetär negativt. Detjusterade ingångsvärdet bör vid jämförelsen minskas med kapitaltillskott underbeskattningsåret och med lån från bolaget till delägaren eller delägarennärstående person på vilket inte utgår marknadsmässig ränta. Vidberäkning av det justerade ingångsvärde som används i reavinsthänseende skallenligt 28 § SIL ingångsvärdet för andelen ökas med tillskott till bolaget ochminskas med uttag från bolaget. Ingångsvärdet skall vidare ökas med de pådelägaren belöpande skattepliktiga inkomstema och minskas med de på delägarenbelöpande avdragsgilla underskotten. Avdrag för en ökning av expansionsmedelmedges även vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Det innebär att detjusterade ingångsvärdet inte påverkas av en ökning av expansionsmedel. Medhänsyn till att expansionsmedelsskatt utgått bör emellertid ett beloppmotsvarande skatten öka ingångsvärdet. Vid en minskning av expansionsmedelgäller det omvända. Enkonsekvens av att minskningen skall tas upp i näringsverksamhet och kutmakvittas mot underskott är att det inte bör vara möjligt att föra överexpansionsmedel till förvärvaren vid avyttring av en handelsbolagsandel . Omen skattskyldig upphör att vara delägare i handelsbolag bör expansionsmedelbeskattas i likhet med vad som gäller när en enskild näringsidkare upphör medverksamheten, dvs. befintliga expansionsmedel tas i princip upp tillbeskattning som intäkt av näringsverksamhet. Expansionsmedelbör få övertas av förvärvaren vid gåva av andelen till en fysisk person och vidarv och testamente. Vidare bör beskattningen av expansionsmedel kunna skjutasupp vid byte av företagsform. Se vidare om detta i författningskommentaren(avsnitt 17.2). 1likhet med vad som föreslås beträffande enskilda näringsidkare bör i fråga omdelägare i handelsbolag intäkt på grand av minskning av expansionsmedel dåföratsättningar inte längre föreligger för expansionsmedel kunna räknas somackumulerad inkomst. Förslagenom expansionsmedel bör tas in i en särskild lag om expansionsmedel. Förslagetföranleder ändringar i 3 § lagen (1951:763) om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst. Regeringensförslag: En kommanditdelägares avdragsrätt för underskott i bolaget begränsastill vad delägaren satt in eller åtagit sig att sätta in i bolaget. Fördelägare i handelsbolag som i förhållande till övriga delägare i bolagetförbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förbindelser begränsasavdragsrätten till högst det belopp han ansvarar för. Överskjutande underskottfår sparas och dras av mot framtida överskott i bolaget. Promemoriansförslag: Kommanditdelägare och vanliga delägare i handelsbolag som iförhållande till övriga delägare begränsat sitt ansvar för bolagetsförbindelser får avdrag för underskott i bolaget först då andelen avyttras. Remissinstanserna:Förslaget att kommanditdelägare inte skall få avdrag förrän andelen avyttrasfår ett blandat mottagande. Bl.a. ÄSVoch Hovrätten tillstyrker.Näringslivsföreträdama är liksom FAR över lag uttalat negativa. Näringslivetsskattedelegation m.fl. framhåller att om möjligheten till löpande kvittninganses behöva begränsas är det rimligt att kvittningsrätt i vart fall skallgälla för ett belopp motsvarande insatt kapital. anser attkonsekvensema av förslaget inte belysts tillräckligt. Skälen för regeringens förslag:I 53 § 2 mom. KL anges att inkomst hos handelsbolag hänförs till delägamasinkomst med belopp som motsvarar deras andelar av bolagets inkomst. Endelägare beskattas för sin andel av bolagets inkomst oavsett om han tagit utvinstmedlen från bolaget eller inte (punkt 10 av anvisningama till 53 § KL). Iprincip är alltså den civilrättsliga inkomstfördelningen avgörande ävenskattemässigt. Civilrättsligt gälleravtalsfrihet för vinst- och förlustfördelningen mellan delägama. I lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (HBL) finns dispositiva regler förvinst- och förlustfördelningen. Enligt dessa har en bolagsman i ett vanligthandelsbolag för varje räkenskapsår rätt till dels ränta (diskontot plus tvåprocentenheter) på den behållna insatsen vid räkenskapsårets början, delsskäligt arvode för sin förvaltning av bolaget. Vad som återstår utgörräkenskapsårets resultat. Detta resultat (positivt eller negativt) fördelaslika mellan bolagsmännen, dvs. För en kommanditdelägaregäller inte dessa regler. Finns inget avtal och kan bolagsmännen inte kommaöverens får domstol avgöra frågan efter vilken grand en kommanditdelägareskall ta del i vinst och förlust efter skälighet. Enligt HBL:s terminologiär alltså bolagets resultat vad som återstår sedan bolagsmäimen tillgodoräknatsränta och arvode. Ett överskott kan efter det att vissa av delägamatillgodoförts ränta och arvode förvandlas till en förlust som kan utgöraavdragsgillt underskott för andra delägare (RÅ 1968 Fi 945). Vid taxeringen godtasnormalt den inkomstfördelning som delägama Prop. 1993/94:50 har gjort.Allmänt gäller dock att fördelningen kan frångås vid beskattningen omfördelningen innebär en obehörig överföring av inkomst mellan delägama (se RÅ1988 not 291). Regeringsrätten har i åtskilliga fall underkäntinkomstfördelningen i familjeägda handelsbolag. Enkommanditdelägares ansvar gentemot tredje man är begränsat till insatsen ellertill vad han utfäst sig aU sätta in i bolaget. Detta har dock inte ansettshindra att kommanditdelägaren får avdrag med större belopp (RÅ 1979 1:85).Frågan aktualiseras för fysiska personer och dödsbon genom förslaget omkvittningsrätt för underskott av nystartad näringsverksamhet (avsnitt 7.3). Ipunkt 13 av anvisningama till 32 § KL finns särskilda regler förinkomstfördelningen i fåmansägda handelsbolag. Reglerna, som gäller inkomstfördelningenmellan makar och mellan föräldrar och bam, innebär i huvudsak följande. Är enamaken företagsledare och den andra medhjälpande beskattas den medhjälpandemaken oavsett om denne är delägare eller anställd för marknadsmässigersättning för utfört arbete och företagsledaren för eventuellt överskjutandebelopp. Ersättning för arbete till en företagsledares eller makes bam under 16 årbeskattas hos företagsledaren. Detsamma gäller ersättning till bam över 16 årtill den del ersättningen överstiger marknadsmässig ersättning. Make eller bam oavsett ålder som är delägare beskattas själva för skälig ersättning försina kapitalinsatser i bolaget medan eventuell överskjutande ersättningbeskattas hos företagsledaren. RSV har utfärdat rekommendationer (RSV Dt1993:2) enligt vilka skälig ränta på kapitalinsatsen i allmänhet kan bestämmasutifrån statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåretökad . Nuvaranderegler innebär alltså att delägamas inkomst- och förlustfördelning i såvälfamiljeägda som andra handelsbolag kan frångås skattemässigt om fördelningeninnebär en obehörig överföring av inkomst eller underskott mellan delägama.Någon särskild reglering i detta hänseende behövs därför inte. aktiebolag som är kommanditdelägare krävs däremot en särskild reglering.En kommanditdelägare intar på grand av det begränsade ansvaret en ställning somär näraliggande en aktieägares. Enligt promemorian talar därförneutralitetsskäl för att kommanditdelägare inte bör få avdrag för underskott ibolaget förrän andelen avyttras.