prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringen delar LEMO:s uppfettning att det inteerfordras en ersättning för begreppet försvarsmakten i nuvarande utformning.Regeringen anser det även angeläget att slå fest att varken begreppentotalförsvaret, det civife försvaret eUer det miUtära försvaret är benämningarpå myndigheter eUer organisationer, utan avser verksamheter. Regeringen kommeri det pågående arbetet med ändringar av olika förfettningar att låta detta varaen av utgångspunktema. Regeringen avser att för tiden efter den I juU 1994använda begreppet Försvarsmakten endast såsom benämning på den nya myndighetsom då inrättas. LEMO behandlar även vissa verksamhetsfrågor ianslutning tiU krigsorganisering vid Försvarsmakten och närstående myndigheter.Det ankommer på regeringen att lämna närmare föreskrifter i dessa frågor. Genomförandeprisbudgeteringför den mUitära utgiftsramen infördes fr.o.m. /93. I enUghet medvad som angavs i prop. 1991/92:102, s. 138. bet. 199l/92:FöUl2, rskr.1991/1992:337 har omläggningen tiU detta budgeteringssystem nu följts upp.Syftet med uppföljningen är att klarlägga att omläggningen inte medfört attresursema förändrats. AvsUcten är att berörda anslag ska justeras för budgetåren1992/93 och 1993/94. När genomförandeprisbudgetering infördes gjordes enomräkning av den dåvarande miUtära utgiftsramen, från ett febmariprisläge 1991tiU ett prognostiserat genomförandeprisläge för /93, med hjälpav ett prognostiserat försvarsprisindex (FPO- Sammantaget visar uppföljningen att den miUtärautgiftsramen har överkompenserats med , eller av denmiUtära utgiftsramen. I uppföljningen jämfördes det prognostiseradeförsvarsprisindex med faktisk indexutveckUng . Vid anslagsberäkningarna för /95 harhänsyn tagits tiU detta. För budgetåren 1992/93 och 1993/94 har regeringen i beslut den 16 december 1993justerat innevarande års regleringsbrev med ett Prop. 1993/94:100 engångsbelopp motsvarande ovan redovisade differens. Regeringenhar i prop. 1990/91:102 och i prop. 1991/92:102 redovisat hur de allmännariktlinjema för den statUga festighetsförvaltningen och lokalförsörjningen börtillämpas inom Försvarsdepartementets onuåde samt föreslagit attkapitalkosmader införs för fest egendom. RUcsdagen (bet. 1990/91 :FöU8, rskr. 1990/91:285och bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) har godtagit regeringens försfeg attinföra kapitalkosmader. 1992/93:37 bU. 1992/93:FiU8, rskr.1992/93:123. föreslås att kapitaUcostiiader skaU tUlämpas fr.o.m. budgetåret1994/95 inom Försvarsdepartementets område. Vidare framgår det att undantagfrån ett system med kapitalkosmader bör göras för anläggningar som ärkonstmktions- och byggnadsmässigt starkt integrerad med teknisk utmstning avolika slag bl.a. befästningar och krigsflygbaser. Regeringen har beslutat attinvesteringar i befästningar och andra anläggningar som anskaffats primärt förkrigsorganisationen skaU anslagsfinansieras. Regeringen har i beslut den 18 november 1993preciserat vilka befästningar och andra anläggningar som skaUanslagsfinansieras av Försvarsmakten och undantas från ett system medkapitalkosmader. Resterande nyinvesteringar i lokaler, övriga anläggningar ochmark kommer fr.o.m. den 1 juU 1994 att finansieras av Fortifikationsverketgenom lån i RUcsgäldskontoret. En låneram kommer därför att ges tiUFortifikationsverket. För att kunna införa ett system medkapitalkostnader måste festighetsbeståndet mvärderas. Invärderingen hargenomförts med hjälp av en schablonmässig invärdering tUl bokfört värde. Detinvärderade beloppet skall motsvaras av avkastningsplUctigt statskapital.Statskapitalet skaU amorteras av i takt med avskrivningama. Amorteringar ochavkastningskrav skaU redovisas mot inkomsttitel. Vissa delar avfestighetsbeståndet är ännu inte invärderat, bl.a. flygflottiljer. Dessa delarav festighetsbeståndet kommer att invärderas och redovisas i 1994 årskompletteringsproposition erUigt samma principer som redovisats ovan. Enuppföljning av det invärderade beståndet kommer att ske och de eventueUakorrigeringar som blir nödvändiga kommer att göras inför /96. Deutgifter som bortfeUer för Försvarsmakten är nuvarande Prop. 1993/94:100investeringar i ny-, tiU- och ombyggnader av anläggningar och lokaler Bilaga 5samt anskaffning av mark. De kosmader som tUlkommer för Försvarsmakten ärbokföringsmässiga avskrivningar, räntor och avkastmng på statskapital. För attdet skaU bU budgettekniskt neuöalt föreslås att investeringsmedel för ny-, tiU-och ombyggnad tas bort från Försvarsmaktens anslag. Försvarsmaktens anslagföreslås kompenseras för kosmader för bokföringsmässiga avskrivningar, räntoroch avkasbung på statskapital. De budgettekniska konsekvensema redovisas underFörsvarsmaktens program; För gmndorganisationen gemensamma resurser. Enmotsvarande justering för övriga myndigheter som berörs av införandet avkapitalkostnader kommer att redovisas kompletteringsproposition. Frän och med den 1 juU 1994 kommer Försvarsmaktenoch vissa andra myndigheter under Försvarsdepartementet att betala hyra förmark, vissa anläggningar och lokaler tUl . Hyran skaU täckaFortifikationsverkets egna adnunistrationskostiiader, bokföringsmässigaavskrivningar, räntor på lån i samt avkasming på statskapitalm.m. och Försvarsmakten kommer att träffa avtal avseendeden årUga ersätmingen för de arbetsuppgifter som iegenskap av ägarföreträdare och festighetsförvaltande myndighet skaU svara för. I och med att kapitaUcosmader för lokaler m.m.införs kommer även nuvarande konsttuktion av försvarsprisindex (FPI) att behövaförändras. I nuvarande FPI ingår en delfaktor för byggnader.Denna delfåktor bör delas upp på en delfektor för lokaUcosbiader och endelfaktor för investeringar i befästningar m.m. Regeringen har därför uppdragit åt att lämna förslag tiU utformning av dessa delfektorer. Regeringen återkommer tiU med enredovisning av den nya konstmktionen av detta deUndex, som kommer att användasvid uppräkning av anslagen inför /96 i samband med 1995 årsbudgetproposition. 1.2.4Revision av verksamheten /93 AUa myndigheter under Försvarsdepartementet har lämnat årsredovisningför /93. har granskat samtiiga 24 myndigheters årsredovisningar. En årsredovisningen består av dels balansräkning, ' resultattäkning, anslagsredovisning och finansieringsanalys, dels Prop. 1993/94:1(X)resultatredovisning. Vid bedömningen av en myndighets resultat- Bilaga 5 redovisning använder inte begreppet rättvisande.Skälen härför är främst att från såväl teoretiska sompraktiska utgångspunkter har svårt att utfärda en sådan kvaUtetsgaranti för enresultatredovisning. Inom Försvarsdepartementets område har tremyndigheter fatt revisionsanmärkningar för /93. Förvarshögskolan och Försvaretsmediecenter. De mvändningar som framförföranleds bl.a. av att har överskridit materielanslagetför marinförband, att Försvarshögskolan inte har uppfyUt åter-rapporteringskravtiU regeringen och att Försvarets mediecenter borde haft en bättre förankringav investeringsbeslut. Regeringen kommer att ta ställning tiU eventueUabeslut om åtgärder efter det att myndighetema redovisat för Riksrevisionsverketvilka åtgärder myndigheten vidtagit eller avser att vidta med anledning avinvändningen. I sammanhanget kan noteras att regeringen har påbörjat ett arbetesom skall bidra tiU att förbättra uppföljningen och konttollen av likviditeteninom Försvarsdepartementets myndigheter. Den förändrade finansieUa stymingen inomstatsförvaltningen stäUer ökade krav på den ekonomiadministrativa kompetensen.Det är därför nödvändigt att myndighetema ägnar detta område stor uppmärksamhetså att myndighetema kan tillgodose såväl statsmaktemas som egna krav påverksamhetsuppföljning. Deytterligare besparingar som regeringen beslutat att genomföra inom den StatUgakonsumtionen skaU till viss del tas ut inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Regeringen avser att ta ut ytterUgare besparingar inomanslagen A 1. Försvarsmakten och D 2. Skyddsmm m.m. Inom Försvarsmakten avsesbesparingarna tas ut på armé- och flygvapenprogrammen. 2 Organisationsfrågor Prop. Somframgått av bUaga 1 pågår f.n. den största omstmktureringen av försvaret ochstatsförvaltningen i mcxlem tid. Nedan redovisas nuläget i genomförandet, vilkautvecklingsaktiviteter som pågår samt regeringens ställningstagande i vissafrågor. 2.1 Utredningen om lednings-och myndighetsorganisationen i försvaret (LEMO) I1993 års budgetproposition (prop. 1992/93:100, bU. 5 s.21) redovisades i vissafrågor i samband med inrättandet av den nya myndigheten samt hurmyndighetens centrala nivå, högkvarteret, skaU vara organiserad. Den nyaorganisationen träder i kraft den 1 juU 1994. Vidare redovisade regeringen hurFörsvarets sjukvårdsstyrelse skaU integreras med Försvarsmakten. Även hurFörsvarets civUförvaltnings arbetsuppgifter fördelas på andra myndigheterredovisades. BUdandet av Försvarsmakten och den förändradestymingen, både verksamhetsmässigt och finansieUt, medför att regeringens redovisningtiU utvecklas och förändras. beslöt försvarsbeslut omen ny ledningsstmktur för Försvarsmakten. Inför riksdagsbehandlingen av 1993års budgetproposition konstaterade (bet. 1992/93 :FöU9, s.31) att den nya ledningsorganisationen även påverkar utformningen avanslagsstmkturen. Utskottet hade informerats om att regeringen avser attföreslå att medel för Försvarsmakten skaU anvisas under ett anslag.Detta anslag avser regeringen defe in i anslagsposter, ett per program.Fömtsatt att det underlag som presenteras för ger god insyn i frågorav särskilt intresse hade utskottet inget att erinra mot regeringensinriktning. delade utskottets uppfettning (rskr. 1992/93:333). Regeringen har planeringsanvisningar,inför /95, tiU Försvarsmaktens organisationsmyndighet utvecklatoch konkretiserat hur mål- och resultatstymingen av Försvarsmakten skaUformuleras. De förslag som Försvarsmaktens organisationsmyndighetlämnade i programplan och anslagsframställning inför /95 är både 20 tiUinnehåU och form anpassat tiU de krav regeringen ställt. proposition redovisasdärför myndigheten i enUghet Prop. 1993/94:1(X) med denstmktur och med de principer för verksamhetsmässig och BUaga 5 finansieU styming som avses gälfe fr.o.m. /95. Regeringenanser att denna stmktur svarar mot de krav som uttafedes av Försvarsutskottetvid beredningen av föregående års budgetproposition. Lekmannainflytandeti stetUga myndigheters verksamhet kan bedrivas i främst följande former När det gäUer behovet av och formerna förlekmannainflytande i den nya myndigheten så behandladeLEMO-uttedningen frågan dels i betänkandet (SOU 1991:112) Försvarsmaktensledning, dels i skrivelse tiU regeringen om Styming,konttoU och ledning i Försvarsmakten. LEMO ansåg för sin del att det inte varändamålsenUgt att inrätte en lekmannastyrelse för den nya Försvarsmakten. Ensådan skuUe närmast ytterUgare stärka Försvarsmaktens ställning i förhållandetiU regeringen. Frågan om insyn i Försvarsmakten har tidigarebehandlats i 1992 och budgetpropositioner. Regeringen var då inteberedd att te slutUg ställning tiU hur stetsmaktemas insyn i Försvarsmaktensverksamhet borde utformas utan viUe avvakte utredningen som såg överförvaltningsmyndighetemas ledningsformer. En viktig utgångspunkt för en prövning av behovetav lekmannainflytande i Försvarsmakten är dels vilka uppgifter denna skaU ha,dels om stetsmaktemas befintUga konttoU- och insynsfunktioner redan kan ansesvara tillgodosedda. budgetproposition anförde regeringen att detinte var ändamålsenligt att inrätte en traditioneU förvalmingsstyrelse iFörsvarsmakten, eftersom en sådan enUgt regeringens uppfettning mer skuUekommma att utgöra en stödjande funktion tiU myndighetsledningen än ett konttoU-och insynsorgan. Vad gäUer insynen i myndighetemas verksamhet harstetsmaktema stora möjUgheter att utöva konttoll av den stetligaverksamheten genom bl.a. , , , och revisorer.I finns också särskilda former för insyn i stetsförvaltningen, vilkaregleras i regeringsformen och riksdagsordningen. finns det ett antal organ som helteUer delvis fyUer Prop. 1993/94:100 funktionen att utöva stetsmaktemas insynoch konttoU inom delar av Bilaga 5 försvarets verksamhetsområde; , , , och Försvarsberedning. När det gäUer den tredje formen avlekmannainflytande, rådgivande organ, finns f.n. ett organ knutet tiUmyndigheten , nämUgen MUitärledningens rådgivande nämnd.Nämnden inrättedes 1979 i samband med stetsmaktemas beslut om nyaledningsformer. Nämndens firämste uppgift är att utgöra en rådgivande funktion.I nämnden ingår försvarsgrenschefema och parlamentariker. Nämnden skaU behandfeavvägnings- och planeringsfrågor samt frågor som rör personal, utbUdning cKhorganisation. Den nuvarande sammansättningen av kommer med anledning av Försvarsmaktens bildande mednödvändighet att behöva förändras. I samband härmed har regeringen för avsiktatt - mot bakgmnd av vad som redovisats ovan - pröva såväl sammansättning somuppgifter för den nämnd som kommer att knytes tiU Försvarsmakten. Regeringenåterkommer tiU denna fråga i den kommande propositionen omförvaltningsmyndighetemas ledning. En särskUd form av lekmannainflytande inomförsvarets område utövas av . Enligt sininstmktion (FFS 1988:34) har nänmden tiU uppgift att bl.a. genom vägledande ochrådgivande vericsamhet samt genom egna initiativ främja försvaretspersonalvård. Nämnden besöker 4-6 myndigheter inomförsvarsmakten och sammanträffar därvid med förbandschefer,personalhandläggare, de värnpliktigas förtroendevalda, skyddskommitté ochfackliga representanter. En granskning av de protokoU som upprättes efter dessabesök visar att många av de frågor som tes upp ofte även behandlar sådant somnormalt inte hör tiU nämndens uppgifter. har därmed mer enfiinktion av allmänt fomm i frågor som anställda och vämpliktiga uppfettar somväsentUga. Den fiinktionen täcks inom varje myndighet avförbandsnämnder m.m. Det kan noteras att nämndens uppgifter beträffandepersonalvården successivt kommit att minska delvis som ett resultet av attmyndighetema tegit ett ökat ansvar för dessa frågor och uppgiftema därföralltmer kommit att ingå i myndighetens ordinarie verksamhet. I och med att Försvarsmakten kommer att inrättesden I juU 1994 firms i högkvarterets personalledning en naturlig fiinktion för 22 I likhet med övriga myndigheters ansvar för hitiiörande frågorinom stotsförvalmingen bör därför Försvarsmakten Prop. 1993/94:100 ansvara för personalvården inom försvaret. Försvarets personal- kan därmed ombUdas den 1 juU 1994 så att den framgent behandlarfrågor enbart rörande vämpliktiga. OmbUdningen av Uggerockså i linje med de målsättningar som regeringen uttalar i bilaga 8 omfömyelsen av den stetUga förvaltningen. Inom personalpoUtiken har inriktningenvarit en verksamhetsanpassning för att öka effektiviteten i myndighetema. NågonenhetUg centralstyrd personalpoUtik finns . PersonalpoUtiken börfortiöpande anpassas efter myndighetemas skUda verksamheter och behov. Regeringen avser att ge Försvarsmakten i uppdragatt tiU regeringen redovisa vilka åtgärder som vidtegits eUer kommer att vidtasmed anledmng av de ökade uppgiftema inom personalvården som följer avombUdningen av . Imaj lämnade LEMO ett delbetänkande (SOU 1993:42) om Försvarets högskolor.I betänkandet föreslås bl.a. att MUitärhögskolan, Försvaretsförvalmingshögskola och Försvarshögskolan slås samman tiU en självständigmyndighet som inte skaU ingå i Försvarsmakten. Regeringen återkommer i avsnitt2.6 med förslag med anledning härav. LEMOhar genomgående i sitt utredningsarbete övervägt viUca verksamheter, som i daggenomförs av myndigheter inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde, somframgent bör ingå i den nya myndigheten eller bör finnas utanfördenna. LEMO har härvid även granskat Försvarets verkstäder och lämnat förslagtUl regeringen (skrivelse ). UnderhåU och reparation av försvarets materiel skerpå tre nivåer, A-, B- och C-nivåema. I frgd finns A-nivån på utbildningsförbanden för underhåU och enklare reparationer utförs på kompaninivå eUer motsvarande. UnderhåU på kräver särskild kunskap och utmsming och utförs vid lokala verkstäder såsom flottiljverkstäder, vissa mindre marinverkstäder och militärområdesverkstäder. Det mest kvalificerade underhållet utförs på . Främst större verkstäder men också några mUitärområdesverkstäder, Muskövarvet och olika 23 försvarsindustrierutför sådant underhåll. I krig motsvaras A-nivån av stridsfältsnivån, B-nivån av Prop. 1993/94:100 förstärknings- och återhämtningsnivån samt C-nivån avreorganisations- Bilaga 5 och bakre förstärkningsnivån. I försvarsmaktens gmndorganisation finns inemot 50verkstäder som tiU helt övervägande del arbetar på uppdrag av försvarsmaktensmyndigheter. Dessa finns i anslutning tiU arméförband, på flygflottiljer och imarina basområden t ex. , och Hämösand. Försvarsmakten köper främst tyngreunderhållstjänster (C-nivå) från aktueUa tiUverkningsindustrier, särskiltavseende flygmateriel. Verkstedsdriften är helt avgiftsfinansierad ochbetalas av dem som lämnar uppdrag tiU verkstäderna. har feckuppgifter inomsakområdet Verkstedsdrift och uppgifter i fråga om ekonomisk redovisning förförbandsbundna verkstäder. Dessa uppgifter utförs inom enheten FMV:Verksted iKarlsted som även lämnar stöd tiU de centrafe stebema. De fleste av försvarets verkstäder utgör kader förunderhåUs- och verkstedsförband i krigsorganisationen. Utöver dessa finns detreparationsenheter i markstridsförbanden på brigad- och bataljonsnivå. Vissaföreteg ingår som K-företeg eUer på armat sätt i krigsorganisationen somunderhåUsresurser. LEMO föreslår att Försvarsmakten bör vara huvudmanför försvarets verkstäder. Dessa behöver genomgå en volym- ochstmkturanpassning. Allt eftersom fömtsätmingama förändras bör prövas om någoneUer några av de större miloverkstädema och resursema för markteleunderhåU böröverlåtes tiU av steten eUer enskUda ägda aktiebolag. Verkstedsrörelsen bör, enUgt LEMO, i sin heUietdefinieras som ett samlat ansvars- och resultetområde inom Försvarsmakten. Ettverkstedsadministrativt centmm inrättes för att ge Högkvarteret stöd. Dennaenhet lokaUseras tiU Karlsted och benämns Verkstedsadministrativt centmm(VAC). LEMO:s skrivelse har remitterats tiU berördamyndigheter och remissinstansema har tUlstyrkt förslaget. Regeringen avser därför att den 1 juU 1994 överföra ansvaret för verkstedsdriften och motorreparationstjänsten från till Försvarsmakten. inrättes inom Försvarsmakten ett verkstedsadministrativt centmm med lokalisering i Karlsted. Nuvarande verksamheter inom , FMV:Verksted samt FMV:s uppgifter i fråga om motorreparationstjänsten avvecklas från 24 Prop.1993/94:100 Bilaga 5 LEMOhar överlämnat en skrivelse. Vissa frågor om försvaretsmaterielförsörjning. I skrivelsen lämnar LEMO förslag om hur en klar roU- ochansvarsfördelning kan nås mellan regeringen. Försvarsmakten och vad avser försvarets materielsförsörjning. huvuduppgift är att på uppdrag av Försvarsmakten utföra olikauppdrag som led i försvarets materielförsörjning. Även civife myndigheter kanlämna uppdrag tiU . Dämtöver kan naturUgtvis regeringeni instmktion eller genom annat beslut ålägga uppgifter.Huvuddelen av verksamheten vid konuner dock att varauppdragsstyrd och avgiftsfinansierad varför LEMO föreslår att Materielverketknyts tUl stetsbudgeten med ett formeUt anslag på . har bl.a. i uppgift attanskaffa och lagerhåUa drivmedel för försvaret. Dessutom har iuppgift att återanskaffa, lagerhåUa och distribuera reservmateriel förförsvarets förband och verkstäder samt underhållsindustrin. LEMO föreslår attFörsvarsmakten den övertar ansvaret för verksamhetema men på uppdrag av Försvarsmakten skaU utföra de administrativauppgiftema. LEMO:s skrivelse bereds . Regeringenhar för avsUct att fette beslut om ansvars- och roUfördeUiingen mellanFörsvarsmakten och i samband med regleringsbrevet /95. De anslagskonsekvenser som avgiftsfinansieringen avMaterielverket innebär redovisas under anslaget B 2. LEMOöverlämnade delbetänkandet (SOU 1993:95) Ansvars- ochuppgiftsfördehiing inom det civUa försvaret. De övergripande principerna, bl.a.vad gäller ledning och funktionsindelning, kommer att behandlas senare, bl.a. ien särproposition. I övriga delar kommer förslagen att behandlas inom ramen förnäste års budgetarbete. I ett avseende har dock regeringen tegit stäUningtiU LEMO:s förslag. LEMO föreslår att de utbildningsledare som Stetens räddningsverk ställer till länsstyrelsemas förfogande för 25 planerings-, genomförande-och utvärderingsuppgifter inom utbUdnings- och övningsområdet, försöver från Stetens räddningsverk och anstäUs direkt av länsstyrelsema.Regeringen avser att genomföra förändringen enUgt LEMO:s förslag redan den 1juU 1994. 1993/94:100 Bilaga 5 Regeringenföreslår att medel tiUdelas för stöd tiU de frivilUga försvarsorganisationemasverksamhet såsom bl.a. försvarsupplysning och rekrytering genom ett nyttansfeg, benämnt E 2. Stöd tiU friviUiga försvarsorganisationer inomtotalförsvaret. MyndighetemaFörsvarsmakten, Stetens räddningsverk och disponeraroch fördelar medlen tiU de frivilUga försvarsorganisationerna. Medlen ges iform av stetsbidrag. Uttedningenom frivUUg medverkan i totalförsvaret föreslår i sitt betänkande (SOU 1992:132)FriviUig verksamhet för totalförsvaret att ett mål- och resultettänkande försin i de frivUUga försvarsorganisationemas vericsamhet. De myndigheter som disponerar medel för ändamåletblir uppdragsgivare tiU de utbUdande och rekryterande friviUiga försvarsorganisationerna.Organisationerna blir uppdragstegare gentemot myndighetema. För uppgiften attsprida kunskap och informera om totalförsvaret föreslås att respektiveorganisation får ansöka särskilt om medel hos Styrelsen för psykologisktförsvar. UtbUdningen genomförs erUigt givna mål från riksdagoch regering. Myndigheten formulerar rekryterings- respektive utbUdningsuppdragoch tecknar tjänstgöringsavtal med den enskilde medlemmen. De frivilUga försvarsorganisationerna lämnar anbudpå uppdragen tiU myndigheterna. Nuvarandeinformationsråd inom Styrelsen för psykologiskt försvar omvandlas tiU ettförsvarsupplysningsråd med representetion från de frivUUgaförsvarsorganisationema. Anslagsframställninggörs av respektive myndighet. Prop.1993/94:100 Bilaga 5 De fleste remissinstansema, däribland ett stortantal av de frivUUga försvarsorganisationema, biträder inte utredningensförsfeg. Förslaget anses främmande för en ideeU verksamhet,och oro finns för att systemet skuUe kunna medföra ett ökat beroende frånorganisationemas sida gentemot myndighetema. Man beferar att organisationemablir en s.k. budgetregulator i den övriga budgetprocessen. Det uttrycks ävenfarhågor för att långsUctigheten i verksamheten skaU försvinna och attorganisationema genom utredningens förslag berövas möjUghetema att te egnainitfetiv i verksamheten. FrivUUgverksamhetenregleras i kungörelsen (1970:301) om frivillig försvarsverksamhet. De ikungörelsen uppräknade organisationema är frivilUga försvarsorganisationer ochär därmed berättigade tiU stetsbidrag eUer annat stetiigt stöd.Organisationemas verksamhet finansieras huvudsakUgen genom stetsbidrag. DettiUdelas organisationema över två anslag, ett som gäUer de friviUigaförsvarsorganisationema inom den civUa delen av totalförsvaret (x:h ett somgäUer de friviUiga försvarsorganisationema inom den mUitära delen avtotalförsvaret. Stetsbidraget avses täcka organisationemas kosmaderför dels UtbUdning, dels övrig verksamhet, såsom rekrytering och försvarsupplysning. Medlen disponeras och fördelas av Överbefälhavarenrespektive och Stetens räddningsverk. Stetsbidrag lämnas även över ett anslag under femtehuvudtiteln som disponeras och fördelas av . Berörda myndigheter är ålagda att avge yttrandeöver de frivUliga försvarsorganisationemas förslag tiU framställning omstetsbidrag. Ett nytt system behövs som ger steten bättremöjligheter att följa upp verksamheten än . utbildadpersonal bör i högre grad styra de stetiiga myndighetemas efterfrågan hos de friviUiga försvarsorganisationerna om dessas Prop.