prop · GH03197 · 1993-12-31 00:00:00 — Om inget annat ekonomiskt mälför verksamheten har beslutats, skall avgifter beräknas så att fullkostnadstäckning uppnäs (se 5 §). Intäktema skall således täcka samtliga medverksamheten direkt eller indirekt förenade kostnader. För att myndighetensjälv skall få bestämma ersättningens storlek måste den dock - utom i fråga omavgifter som avses i 4 § - ha ett särskilt bemyndigande (se 6 §). Också om denhar ett sådant bemyndigande skall myndigheten vid avgiftssättningen utgå fråndet ekonomiska mål som har angetts för verksamheten. Myndigheten skall varjeär samräda med om de avgifter som myndigheten tar ut elleravser att ta ut för de varor eller tjänster som myndigheten tillhandahåller. Avgiftsförordningenskall tillämpas endast om det inte följer något annat av en lag ellerförordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. En sädan särbestämmelsefinns i 2 § förordningen (1988:278) med instmktion för förfastighetsdata. Enligt denna bestämmelse äger nämnden inom sinuppdragsverksamhet ta ut ersättning enligt de gmnder som nämnden självbestämmer efter samråd med , Skälenför regeringens förslag: Det föreslagna systemet syftar väsentligen till atttillgodose de enskilda användarnas behov. Det är därför naturligt att kostnadernaför att bygga upp och driva systemet täcks genom avgifter från användarna. Denregistreringsverksamhet som CFD kommer att bedriva inom ramen för detföreslagna systemet måste, såsom har konstaterats, anses sommyndighetsutövning. Avgifter för myndighetsutövande verksamhet bör somhuvudregel fastställas av regeringen, Pä detta omräde framstår denna ordningsom naturlig. Givetvis bör regeringens beslut om avgifter föregås av att CFDger in beräkningar och förslag till regeringen. Näravgifterna bestäms bör de principer som har kommit till uttryck i prop,1989/90:138 vara vägledande. Avgifterna bör alltså sättas så att full kostnadstäckninguppnås. Avgifterna mäste sammanlagt motsvara de beräknade kostnaderna förhandläggningen av ansökningarna, för registerfö-ringen och för andra därmedsammanhängande uppgifter, Å andra sidan bör avgifterna inte sättas så attverksamheten ger någon vinst. och har förespråkat ett avgiftssystem där det tas ut såväl en fast anslutningsavgift som en transaktions- och volymbe roende registreringsavgift. Mot en sädan ävgiftskonstruktion kan Invändas att den skulle leda till att kostnaderna för den enskilde användaren av syste met blev beroende av i vilken omfattning han utnyttjar systemet. Detta skulle stämma mindre väl överens med uttalanden i prop. 1989/90:138. Där framhölls att en framräknad kostnadsschablon borde bilda underlag för en saktaxa där avgifterna bestäms sä att de I princip motsvarar den handläggar- 53 kostnadsom ett normalärende av respektive ärendeslag föranleder. 1993/94:197finns mot denna bakgrund knappast något utrymme för andra fasta avgifter änsädana som motsvarar CFD:s kostnader i samband med själva den tekniskaanslutningen till systemet (terminaluppkopplingen). Att ta ut avgifter förterminalanslutning framstår emellertid som olämpligt. Terminalanslutning gördet nämligen möjligt för CFD att ta emot ansökningar pä elektronisk väg,vilket även för CFD medför ökad rationalitet och minskade kostnader. Tilldetta kommer att uttag av fasta avgifter skulle riskera att snedvrida konkurrensenmellan stora och smä aktörer pä marknaden. För de åtgärder som CFD skall varaskyldig att vidta bör det därför inte tas ut nägra fasta avgifter. Avgifter böri stället enbart tas ut i det enskilda registreringsärendet. Detär naturligt att registreringsavgifter tas ut när en inteckning förs in ipantbrevssystemet och när en ny pantbrevshavare registreras. Övervägande skältalar också för att en avgift bör tas ut i samband med att en inteckning avförsfrän registret och ett skriftligt pantbrev utfärdas. Avgifterna bör avpassasså att de täcker även de kostnader för driften av systemet som inte kanhänföras till särskilda registreringsåtgärder. Något uttymme för differentieradeavgifter inom ett och samma ärendeslag bör inte finnas, I10-12 §§ avgiftsförordningen finns särskilda bestämmelser om uttag av ansökningsavgifter.Dessa bestämmelser gäller dock endast när det är särskilt föreskrivet.Bestämmelserna, som bl.a. innebär att avgiften skall betalas in när ansökanges in, är mindre väl lämpade för det nya systemet. De bör därför inte gällahär, I stället bör den avgift som bör tas ut för registreringsätgärden kunnabetalas i efterskott. Det finns anledning att sträva efter enklast möjligauppbördsordning. En av fömtsättningama för anslutning till systemet bör sålundavara att det enligt CFD:s bedömning finns tillfredsställande möjligheter attfä till stånd en betalning i efterhand. Den förutsättningen kan vara uppfylldom den, som begär anslutning till systemet, medger att betalning fär ske genom autogiro. Enannan fräga är vilka avgifter som skall tas ut för tillhandahållandet avuppgifter i registret. En framstäUan om att fä ut en uppgift frän pantbrevsregistretutgör en begäran att få ta del av allmän handling. En sådan begäran kan i ochför sig inte avgiftsbeläggas. Däremot kan avgift tas ut för kopia elleravskrift av den allmänna handlingen (jfr 2 kap. 13 § tryckfrihetsförordningen;se också 16 § avgiftsförordningen). Avgift kan också tas ut för upptagning avautomatisk databehandling som utgör allmän handling (jfr 4 § första stycket 9avgiftsförordningen). Detär rimligt att CFD har möjlighet att förbehålla sig viss ersättning för att uppgifter i pantbrevsregistret tillhandahålls användarna med hjälp av ADB, Situationen skiljer sig I detta avseende knappast frän den där CFD tillhandahäller uppgifter genom att göra dem tillgängliga i fastighetsdatasys temet. Tillhandahållandet av uppgifter med hjälp av ADB anses I det sam manhanget som uppdragsverksamhet och CFD kan därför själv bestämma dessa avgifter med stöd av 2 § i nämndens Instruktion, Avgifterna utgörs dels av fasta anslutnings- och månadsavgifter, dels av s,k, transaktionsavgifter, vars storlek beror på terminalanvändningens omfattning. Avgifterna som fastställs efter samråd med syftar till kostnadstäckning. CFD bör alltså ges rättatt ta ut avgifter för att nämnden med hjälp av Prop. 1993/94:197 ADBtillhandahäller information om innehållet i pantbrevsregistret. Då det i dessafall får anses vara fråga om uppdragsverksamhet bör nämnden - Inom ramen förprincipen om full kostnadstäckning och efter samråd med -själv fä bestämma avgiftskonstmktionen och storleken pä avgifterna. Såsomtidigare har framhållits bör lagstiftningen lämna utrymme för CFD att användapantbrevsregistret som grundval för avisering som rör nya uppgifter ifastighetsdatasystemet (s.k. åtgärdsavisering). På detta omräde bör CFD fä taut avgifter enligt vad i övrigt gäller om avgifter för uppdragsverksamhet pä fastighetsdataomrädet. Systemetmed pantbrevsregister kan antas innebära vissa besparingar förinskrivningsväsendet. När det nya systemet har varit i drift , finns det anledningatt se över expeditionsavgifterna inom inskrivningsväsendet sä att de kananpassas till de nya förhållandena. Såsomregeringen redan har framhållit bör pantbrevsregistret finansieras genomavgifter som ger full kostnadstäckning. CFDhar i stor utsträckning redan tagit fram de systemtekniska lösningar som detföreslagna systemet kräver. Det har skett pä uppdragsbasis inom ramen för denpågående försöksverksamheten. De taxor som därvid har till-lämpats har bestämtsmed utgångpunkt frän att avgifterna skall täcka såväl systemutveckling somsystemets drift. I de gjorda kalkylerna har också vägts in de extrakostnader som belastar verksamheten så länge utskrivna pantbrev lagras. Närlagstiftningen träder i kraft kan dessa kostnader elimineras.Initialkostnaderna i form av investeringar i system, utmstning, lokaler m.m. ärtill största delen redan gjorda och finansierade genom intäkter. Detnya systemet medför vissa besparingar för CFD i dess verksamhet på fastighetsdataomrädet.CFD har beräknat dessa till ca per är. Det innebär att de anslagsfinansieradeinvesteringarna för det totalt utbyggda systemet kan återbetalas på cirka 1,5är. För inskrivningsmyndigheterna kommer systemet att innebära att myndigheternafår vissa ytterligare arbetsrutiner. Dessa kommer dock att vara av litenomfattning. Det kan dessutom antas att systemet också leder till vissabesparingar för inskrivningsväsendet till följd av den minskadepappershanteringen, t.ex. genom minskade pappers-och portokostnader.Sammantaget torde därför reformen fä positiva ekonomiska effekter även förinskrivningsväsendet. Detnya systemet innebär att det tillkommer en ny målkategori för förvaltningsdomstolarna.Antalet överklaganden kan dock antas bli mycket begränsat och merkostnadernaför domstolsväsendet lär därför bli marginella. Detär framför allt inom kreditväsendet som det nya systemet kommer att leda till besparingar och rationaliseringsvinster. Det är svårt att beräknastor leken pä dessa vinster. Storleken på besparingarna blir givetvis beroende av de avgiftsnivåer som tillämpas. Dessa blir I sin tur beroende av hur många 55 kreditinstitutsom ansluter sig till systemet och hur stora ärendevolymerna Prop.1993/94:197 blir. Denya reglerna bör kunna träda i kraft . Vidde nya reglernas ikraftträdande konuner CFD redan att ha registrerat ett stortantal "pantbrev" i olika "kundarkiv". Det har skett påuppdrag av olika kreditinstitut och inom ramen för CFD:s uppdragsverksamhet.Det kan antas att kreditinstituten har avsett att dessa registreringar skallbestå i det nya systemet. Detta kan synas motivera särskilda övergångsbestämmelser.Om kreditinstituten önskar att de redan gjorda registreringarna skall flyta ini pantbrevsregistret, torde det emellertid i praktiken kunna ske smidigt genomatt varje kreditinstitut - efter att ha fått tillstånd att vara pantbrevshavare- ger in en ansökan som omfattar samtliga dittills registrerade inteckningar.Några särskilda övergångsbestämmelser har därför inte ansetts nödvändiga. 7.1 Förslaget till lag om pantbrevsregister Pantbrevsregistretsgrundläggande syfte är att utgöra bas för ett system med s.k. datapantbrev. Ettdatapantbrev är - pä samma vis som ett skriftligt pantbrev - ett bevis om eninteckning. Det anses utfärdat genom att inteckningen registreras ipantbrevsregistret. Definitionen av datapantbrev är upptagen I 6 kap. 1 § jordabalken.En erinran om sambandet mellan pantbrevsregistret och datapantbreven finns i 1§ andra stycket lagen om pantbrevsregister. I övrigt saknar denna laguttryckliga bestämmelser om datapantbrev. Lagenom pantbrevsregister innehåller i stället i första hand bestämmelser om hurpantbrevsregistret skall föras. Där finns bestämmelser om att registret skallföras av CFD med hjälp av automatisk databehandling för vissa bestämda ändamål(1-3 §§). Där anges vidare under vilka förutsättningar en inteckning fär förasin i registret (4-6 §§), när den skall tas bort därifrån (8 -11 §§) och närregisteruppgifter kan rättas (12 §). Krav pä bevarande av avförda uppgifterfinns i 13 §. Avlagens bestämmelser följer att det för varje inteckning som förs in i pantbrevsregistretockså skall föras in en uppgift om pantbrevskavare. I 7 § finns bestämmelser omunder vilka förutsättningar en sådan uppgift skall kunna ändras. För att någonskall kunna bli registrerad som pantbrevshavare fordras att han I förväg harfått tillstånd från CFD. Bestämmelser om detta finns i 14 och 15 §§. En pantbrevshavareskall enligt 16 § likställas med Innehavaren av ett skriftligt pantbrev. Ilagen finns också regler om s.k. elektronisk ingivning, om sambearbetning medInskrivningsregistret och om terminalåtkomst (17-19 §§). Slutligen innehållerlagen bestämmelser om överklagande (20 §) och om skade-stånd (21 §). Lagen avser inte att reglera alla frågor som kan uppkommavid förandet Prop. 1993/94:197 av pantbrevsregistret. Bestämmelser om denärmare rutinerna vid register-föringen bör tas upp i särskildatillämpningsföreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighetregeringen bestärruner. Vidare kommer förvaltningslagens regler om omprövning m.m.att gälla för registermyndighetens verksamhet. Slutligen kan datalagens reglerom skydd för personlig integritet vara att tillämpa. (nämnden) skall föra ettsärskilt register över sädana inteckningar i fast egendom eller tomträtt förvilka det inte finns utfärdat något skriftligt pantbrev (pantbrevsregbter). Av 6 kap. 1 § jordabalken följer att registrering av eninteckning i pantbrevsregistret innebär att ett datapantbrev utfärdas. (Jfr 1 § i promemorians förslag) Paragrafens/ö/sto stycke innehåller en definition avbegreppet "pantbrevsregister". Definitionen anger bl.a. att det är fräga om ett registeröver vissa inteckningar i fast egendom och tomträtt. Formuleringen innebär attdet mäste vara fråga om beviljade inteckningar. Sådana inteckningsansökningarsom endast har föranlett vilandebeslut fär således inte föras in i registret. De inteckningar som kan tas upp i pantbrevsregistret skallvara sädana för vilka det inte finns något skriftligt pantbrev utfärdat. Ett"skriftligt pantbrev" är, såsom framgår av den föreslagna nyalydelsen av 6 kap. 1 § jordabalken, ett pantbrev som har utfärdats i skriftligform. Att något skriftligt pantbrev inte finns utfärdat kan bero på att den somhar givit in inteckningsansökan har begärt att inteckningen i stället skallföras in i pantbrevsregistret (se 5 §). Det kan också bero på att ettskriftligt pantbrev visserligen har utfärdats tidigare men att detta pantbrevsedermera har konverterats och därvid har makulerats (se 6 §). Det är i dessabåda fall som inteckningen kan föras In i pantbrevsregistret. Den angivnadefinitionen täcker däremot inte det fallet då ett skriftligt pantbrev harkommit bort eller förstörts av våda och där en ny handling Inte kan utfärdasannat än efter det att det förkomna eller förstörda pantbrevet har dödatsenligt lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. Av paragrafen framgår vidare att registret skall föras av CFD.Denna fräga har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 4.3, De uppgifter som skall redovisas i registret kommer delvisatt vara av samma slag som de uppgifter som redovisas I inskrivningsregistret.Registret skall emellertid utgöra ett helt självständigt register, skilt fräninskrivnings-registret. Andra stycket Innehåller en erinran om sambandet mellanpantbrevsregistret och datapantbreven, skall föras med hjälp av automatiskdatabehandling. (Jfr2 § första stycket i promemorians förslag) Prop. Iparagrafen anges att registret skall föras med hjälp av ADB, Frågor om ADB-användninghar behandlats i avsnitt 4,12 i den allmänna motiveringen. Där har bl,a, konstateratsatt pantbrevsregistret är att anse som ett personregister i datalagens mening, Pantbrevsregistretfår användas för följande ändamål 1, för registrering av Inteckningar och pantbrevshavareenligt denna lag, 2, som underlag för beslut som får meddelas enligtdenna lag, och 3, som underlag för underrättelser till pantbrevshavareom a) innehållet i inskrivningsregistret ochfastighetsregistret, b) taxeringsvärden och andra vid fastighetstaxeringfastställda uppgifter, c) fastighetsägares och tomträttshavares postadresser, (Jfr2 § andra stycket i promemorians förslag) Enviktig princip i datalagen är att varje personregister skall föras för ett bestämtändamål (se 7 § datalagen), I förevarande paragraf har därför tagits in enbestämmelse om vilka ändamål registret fär användas för. Av datalagens bestämmelser(se 7 § första stycket) följer att i registret inte får tas in andra uppgifterän sädana som stär i överensstämmelse med registrets ändamål och attuppgifterna i registret inte heller fär användas på ett sätt som strider mot registretsändamål. Avde tre punkterna i ändamålsbeskrivningen avser de båda första verksamhet somregleras i lagen om pantbrevsregister. Punkten3, som innebär en utvidgning I jämförelse med promemorians förslag, germöjlighet att använda pantbrevsregistret som underlag för s,k, åtgärdsavisering.Det är här fräga om att utnyttja pantbrevsregistret som medel för att välja utde uppgifter i bl,a, inskrivningsregistret och fastighetsregistret som en panthavarekan ha intresse av att få löpande information om. Genom pantbrevsregistret blirdet sålunda möjligt att pä ett enkelt sätt Identifiera de fastigheter ochtomträtter som berör en viss pantbrevshavare, grundval av dennaidentifikation kan pantbrevshavaren sedan tillställas löpande information omvad som har förts in i inskrivnings- och fastighetsregistren, t,ex. ägarbyten,utmätningsanteckningar och inteckningsätgärder, Idet till Lagrådet remitterade förslaget avgränsades bestämmelsen i förevarandepunkt genom en hänvisning till "fastighetsdatasystemet", dvs, de Informationssystemsom anges I fastighetsdatakungörelsen (1974:1058), I fastighetsdatasystemetingår inskrivningsregistret och fastighetsregistret men där redovisas ävenvissa ytterligare uppgifter, bl,a. uppgifter från fastighetslängden samtuppgifter om byggnader, Lagrädet har uttalat att det torde vara tillräckligtoch tydligare att I paragrafen hänvisa endast till ochfastighetsregistret. Propositionens lagtext har utformats med beaktande avLagrådets uttalande. Det har emellertid ansetts att möjligheten att användapantbrevsregistret som underlag för åtgärdsavisering Inte bör begränsas tillunderrättelser om Innehållet I inskrivningsregistret och fastighetsregistret.Starka praktiska skäl talar nämligen för att pantbrevsregistret bör kunnaligga till grund även för avisering om de taxeringsuppgifter ochadressuppgifter som finns redovisade i fastighetsdatasystemet. Detta har Prop.1993/94:197 kommit till uttryck i propositionens lagtext. Ilagrädsremissen innehöll paragrafen även en bestämmelse om att registret färanvändas för tillhandahällande av sådana uppgifter ur registret för vilka detinte råder sekretess. Lagrädet har förordat att denna bestämmelse utgår.Lagrådet har tillagt att detta inte synes leda till någon inskränkning imöjligheterna att tillhandahälla uppgifter ur registret. Upptagningen är enligt2 kap. 3 § ttyckfrlhetsförordningen allmän handling och uppgifter ur registretkan därför lämnas ut, i den män hinder härför inte föreligger enligtsekretesslagen (1980:100). Med anledning av Lagrådets uttalande har bestämmelsenfått utgå. AUmännabestämmeber om regbtrering 4§ Föratt en inteckning skall få föras in i pantbrevsregistret fordras att den är infördi inskrivningsregistret och att begäran om registrering framställs enligt 5eller 6 §. Inteckningenfär registreras i pantbrevsregistret endast om den förenas med en uppgift omvem som har rätt att råda över registreringen (pantbrevskavare). Endast densom har fått tillstånd enligt 14 § får registreras som pantbrevshavare. Omen inteckning har varit föremål för beslut om utbyte enligt 22 kap. 8 §jordabalken, skall bestämmelserna i denna lag om inteckning i stället gälla degenom utbytet beslutade pantbreven. (Jfr3 § och 4 § första stycket andra meningen i promemorians förslag) Iförsta stycket anges att en inteckning fär föras in i pantbrevsregistret endastom den är införd i inskrivningsregistret. För att det nya systemet skall fungerasmidigt och den hanteringen bli sä liten som möjligt mäste nämligenförutsättas en viss samverkan med fastighetsdatasystemet. Denna begränsninginnebär att det nya systemet inte kan användas i de delar av landet därfastighetsdatareformen fortfarande inte är genomförd och inteckningar därförfortfarande generellt redovisas i fastighetsbok eller tomträttsbok. Men begränsningenkan även få betydelse i områden där fastighetsdata-reformen är slutförd. Isädana områden kan det nämligen förekomma enstaka fastigheter eller tomträttersom till följd av oklara inskrivningsförhållanden även i fortsättningen kommeratt redovisas i fastighetsbok eller tomträttsbok. Avandra stycket följer att registreringen av inteckningen måste förenas med enuppgift om en pantbrevshavare. Pantbrevshavaren beskrivs I lagtexten som den"som har rätt att råda över registreringen". Denna definition sammanhängermed att sädana ändringar i registreringen som Inte beror på förändringar iInskrivningsregistret endast kan komma till stånd efter en begäran från pantbrevshavaren.Frän denna regel finns ett mindre undantag I 8 § första stycket andra meningen. Pantbrevshavarenhar enligt 16 § samma rättigheter och skyldigheter som Innehavaren av ett skriftligt pantbrev. Huruvida han också är panthavare be stäms av jordabalkens regler om pantsättning. Enfömtsättning för att någon skall kunna registreras som pantbrevsha- Prop.1993/94:197 vare är att han i förväg har fått tillstånd till detta av CFD.Bestämmelser om förutsättningarna för sådant tillstånd finns i 14 §. Om enbegäran om registrering inte åtföljs av uppgift om vem som skall registrerassom pantbrevshavare eller om den angivne pantbrevshavaren inte har tillståndenligt 14 §, skall begäran avslås. Någon prövning av pantbrevshavarensmateriella rätt skall däremot inte göras i registreringsärendet. Itredje stycket finns ett särskilt stadgande om inteckningar som har varit föremålför utbyte enligt 22 kap. 8 § jordabalken. En sådan åtgärd innebär enligtlagens ordalydelse att pantbrevet byts ut mot två eller flera pantbrev. Trotsordalydelsen innebär en sådan åtgärd att en inteckning byts ut motflera sådana (jfr Lagrådets yttrande i prop. A 301). Formellt är detdock även efter utbytet fråga om en enda inteckning. I inskrivningsregistretredovisas den också pä det sättet, fastän med anmärkning om den beslutadeutbytesåtgärden. Ihuvudsak bör redovisningen i pantbrevsregistret läggas upp på sanuna sätt somredovisningen i inskrivningsregistret. När det gäller inteckningar, som harvarit föremål för utbytesbeslut, är emellertid denna redovisning inte ändamålsenlig.Mot inteckningen konuner att svara två eller flera pantbrev. Dessa kan ha olikainnehavare. Någon av innehavarna vill kanske besitta ett skriftligt pantbrev,medan de andra vill utnyttja pantbrevsregistret. Det har därför ansetts meralämpligt att i pantbrevsregistret redovisa de genom utbytesbeslutet tillkomnainskrivningarna var för sig och att till dem knyta samma regler som I övrigtknyts till de inteckningar som är redovisade i registret. De"pantbrev" som har kommit till genom utbytesbeslutet likställs därförmed inteckningar. Regbtreringav nya inteckningar 5§ Päbegäran av den som ger in en ansökan om inteckning till inskrivningsmyndighetenskall nämnden föra in uppgift om inteckningen, om sådan beviljas, ipantbrevsregistret. Bestämmelsernai första stycket tillämpas även i samband med ansökningar om sådanainteckningsåtgärder som avses i 22 kap. 7-9 och 11 §§ jordabalken. (Jfr4 § i promemorians förslag) Eninteckning kan föras In i pantbrevsregistret antingen i samband med attinteckningen beviljas eller blir föremål för någon inteckningsåtgärd eller genoms.k. konvertering av tidigare beviljade inteckningar. I denna paragraf behandlasde båda förstnämnda fallen. Föratt en inteckning skall få föras in i pantbrevsregistret i anslutning till inteckningsbeslutetfordras att en därtill behörig person har framställt en begäran om detta ochdärvid också har angivit vem som skall registreras som pantbrevshavare.Behörighet att framställa begäran har endast den som ger In ansökan omInteckning till , dvs. den som enligt gällande praxisbestämmer till vem pantbrevet skall expedieras. behöverinte vara - och torde i praktiken vanligen inte heller bli - densamme Prop.1993/94:197 som sökanden i ärendet, dvs. EnframstäUan om registrering måste av praktiska skäl ges in till inskrivningsmyndigheten.Den skall vara skriftlig och innehålla uppgift om vem som skall registreras sompantbrevshavare. Den mäste bifogas ansökan om inteckning och kan alltså integes in efter inskrivningsdagens slut. är skyldig attförmedla framställningen till CFD. Detta kan ske på elektronisk väg i anslutningtill att inskrivningsmyndighetens beslut i inskrivningsärendet överförs till CFD.Närmare bestämmelse i dessa avseenden fär meddelas av regeringen.