prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Förinvestmentföretag och aktiefonder innebär förslaget en reduktion av påfördschablonintäkt vad gäller gynnade instrament. Reduktionen beräknas ge ettskattebortfall på 0,2 mdkr. Med beaktande av att reavinster för ägare av aktieri investmentbolag och andelar i värdepappersfonder (för fonder med minst 90 %aktier) får tas , utgör den höjda schablonintäkten på inte gynnadeinstrament på bolags-/fondnivån en inkomstneutral åtgärd. Deutdelningar från aktiebolag som uppfyller de kvalitativa föratsättningama förAnnell-avdrag med avseende på givaren och mottagaren kan för beräknastill 17,9 mdkr. För varje tidpunkt kan bestämmas hur stor andel av dessautdelningar som uppfyller de kvantitativa villkoren för avdrag(Annell-avdragsbasen). Vid taxering har Annell-systemet ännu inte nåttfull verkan. (Systemet i dess nuvarande form introducerades .) Detta innebäratt Annell-avdragsbasen växer över tiden. OmAnnell-lagen upphävs fr. o. m. 1994 ger detta en skatteskärpning som på kortsikt består i den förlorade skattelättnaden på Annell-avdragsbasen. Vid 1995års taxering kan Annell-avdragsbasen i frånvaro av ändringar uppskattas till7,6 mdkr, vilket ger en skatteskärpning för bolagen på 2,1 mdkr för inkomståret1994. För inkomståren 1995 och 1996 uppgår basen till 9,3 respektive 11,3 mdkroch skärpningen till 2,6 respektive 3,2 mdkr. Grandemaför beräkningama redovisas i appendix till bilaga 2 i betänkandet SOU 1993:29. 19.1.4Avskattning av windfall gains Dentotala skattelättnaden på bolagskapital av nu aktuella förslag uppgår till 2,0mdkr. Eftersom dessa inte finansieras inom bolagssektom kan s.k. windfall gainsuppkomma genom att aktiekursema stiger. Därigenom ökar underlaget för denframtida aktievinstbeskattningen. Underlagetför aktievinstskatt antas växa (totalavkastning på medavdrag för direktavkastning på ). Diskonteringsräntan antas vara 14 %.Nuvärdet av framtida skattebortfall uppskattas till 17,3 mdkr. Detta ärmaximala windfall gains, som kan reduceras genom ökat utbud av aktier frånutlandet och från skattefria subjekt i . Om man schablonmässigt antaratt hälften av maximala windfall gains uppkommer och att dessa vinsterrealiseras med lika delar , erhålls en årlig breddning avunderlaget för aktievinstskatten på 0,9mdkr. Detta ger en inkomstförstärkning på Prop. 1993/94:50 0,1 mdkr. 19.2 Beskattning av bolagsinkomster 19.2.1Sänkt bolagsskattesats och avskaffad surv ISOU 1992:67 behandlades utförligt den sänkning av bolagsskattesatsen som ärmöjlig vid ett slopande av rätten till survavsättningar. Diskussionen avsågden intäktsneutrala skattesatsen i ett fortvarighets-tillstånd, dvs. utanbeaktande av skatteeffekter genom återföring av tidigare gjordasurvavsättningar. Denna intäktsneutrala skattesats visar sig vara beroende avräntabiliteten på eget kapital övergångsåret på så sätt att en låg räntabilitetger en högre skattesats och vice versa. Medanvändandet av denna metodik kan den intäktsneutrala skattesatsen antas liggamellan och . Den förra uppgiften avser ett mer långsiktigttidsperspektiv där räntabiliteten överensstämmer med genomsnittet för 1980-1990medan den senare avser förväntad räntabilitet i ett kortare tidsperspektiv(1994). Enligt aktuella bedömningar från RRV beräknas inkomstskatten förjuridiska personer exkl. skatt på återförda uppskovsbelopp uppgå till 19,6 mdkrför . Vid en bolagsskattesats på innebär detta eninkomstförstärkning för det offentliga. För de olika antagandena omintäktsneutrala skattesatser vid ett avskaffande av surv ger detta nyaskattebaser enligt tabell 19.1. Tabell 19.1: Nya skattebaser och budgeteffekter vidalternativa intäktsneutrala skattesatser 1994 och pä lång sikt. Ny skattesats28 %. Ny skattebas 79,0 78,2 Denvaraktiga budgeteffekten (vid en räntabilitetsnivå motsvarande genomsnittet föråren 1980-1990) uppgår alltså till ca -t- 2,6 mdkr, medan den kortsiktigaeffekten (vid en räntabilitet på 1994) innebär en inkomstförstärkning på2,3 mdkr. 19.2.2 Avveckling av surv och sänkt skatt på kvarvarande uppskovsbelopp 1detta avsnitt redovisas budgetförstärkningen när hälften av de vid 1992 årsbokslut gjorda survavsättningarna återförs i lika delar under med börjanvid taxering. Baseratpå uppgifter års taxering kan juridiska personers surv Prop.1993/94:50 bokslut beräknas uppgå till 53 mdkr. Vid den beskrivnaåterföringsmodellen kommer skatteuttaget att höjas temporärt med 1,1 mdkr perår. Därvid har beaktats möjligheten att avsätta av återförd surv tillperiodiseringsfond. Den varaktiga budgetförstärkningen räntan på nuvärdet avdenna ström av skattebetalningar uppgår till 0,4 mdkr. Ensänkning av bolagsskattesatsen innebär att skatten sänkspå kvarvarande uppskovsbelopp, i realiteten endast på den del av urspmngligtfastställt belopp som i normalfallet skall återföras vid taxering.Baserat på aktuella bedömningar av RRV kan det kvarvarande uppskovsbeloppetberäknas till 14,3 mdkr. Skattebortfallet blir därmed 0,3 mdkr. Detta är denkortsiktiga likviditetseffekten medan den varaktiga effekten, räntan på dettabelopp, uppgår till ca . Förslagettill avdragsgilla periodiseringsfonder innebär att maximalt av årsvinstenfår avsättas till fond. Gjorda fondavsättningar skall återföras tillbeskattning efter en period av . Denfinansiella bedömningen av det föreslagna systemet är förknippad med enbetydande osäkerhet som framför allt gäller i vilken utsträckning systemetkommer att utnyttjas av företagen. Följande utgångspunkter har gällt förbedömningen. I URF (SOU 1989:34) redovisades resultat från vissa simuleringar somvisade att ett system med surv skulle ha utnyttjatstill . Att utnyttjandegraden understiger beror i första hand påatt företagen för att kunna betala utdelningar tvingas redovisa en viss del avvinsten till beskattning. Den del av vinsten som därmed ej kan avsättas tillsurv är beroende av räntabiliteten; vid låg räntabilitet utnyttjasreserveringsmöjligheter i mer begränsad omfattning än vid hög räntabilitet. tidigare bedömningen av kostnaden för sänkt skattesats och slopad survföratsattes räntabiliteten ligga i nivå med genomsnittet för 1980-talet, vilketgav en intäktsneutral skattesats på . Vid denna skattesats kanutnyttjandegraden för ett system med surv beräknas uppgå till . Såvittgäller utnyttjandegraden av det föreslagna systemet med periodiseringsfonderfinns anledning tro att utnyttjandegraden kommer att avvika något från vad somgällt för systemet för surv. Först kan emellertid konstateras att systemet medperiodiseringsfonder uppvisar stora likheter med survsystemet som i sig talarför en likartad utnyttjandegrad. Exempelvis innebär båda systemen attföretagen ges en räntefri skattekredit, där dock kreditperioden är kortare isystemet med periodiseringsfonder. Men vissa korrigeringar är dock motiverade. Fördet första kan noteras att den maximala avsättningen till periodiseringsfond,mätt som andel av obeskattad vinst, är något högre än i survsystemet. Maximalavsättning uppgår till , ej till som Vid givenlönsamhet tenderar detta att reducera ut- Prop. 1993/94:50 nyttjandegraden.Reduktionen kan beräknas uppgå till . Åandra sidan kan utnyttjandegraden i systemet med periodiseringsfonderförväntas ligga något högre i den nu aktuella miljön med en skattesats på 28 %.Detta är en lägre skattesats än vid gällande regler, vilket innebär att dentröskelvinst företagen tvingas redovisa för att kunna lämna utdelning är lägreän vid gällande regler. Detta motiverar en uppjustering av utnyttjandegradenmed . Sammantagetger de båda korrigeringarna en beräknad utnyttjandegrad av systemet medperiodiseringsfonder på , alltså något lägre än vid gällande regleroch med surv. Vidden antagna utnyttjandegraden och med vissa kompletterande antaganden ombeskattningen av återförda fondavsättningar (se SOU 1992:67) kan den varaktigakostnaden för systemet beräknas uppgå till 1,6 mdkr. Denna kostnad som bestårav räntan på summa nuvärde-beräknade skatteeffekter av systemet är lägre änsystemets kostnader på kort sikt under uppbyggnadsfasen. För inkomståret 1994kan denna kostnad beräknas uppgå till 3,9 mdkr. Uppgiftema avser juridiskapersoner. Systemets kostnader för enskilda näringsidkare redovisas i annatsammanhang (se avsnitt 19.3.1) 19.3 Beskattning av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag Bedönmingenför enskilda näringsidkare koncentreras till de mest betydelsefulla inslagen ide nya reglema, möjligheten till positiv räntefördelning, avsättning tillperiodiseringsfond och ökning av expansionsmedel. Övriga förändringar antasinte ge några beaktansvärda budgeteffekter. 19.3.1Räntefördelning, expansionsmedel och periodiseringsfonder Iförhållande till redovisningen i SOU 1991:100 väljs här en annan uppläggning idet att kostnadema för positiv räntefördelning, avsättning tillperiodiseringsfond och ökning av expansionsmedel bedöms i ett sammanhang.Utgångspunkten är därvid att näringsidkama gör uttag från verksamheten förprivata ändamål i samma omfattning efter regelförändringen som före.Möjligheten till uttag som enkelbeskattad kapitalinkomst minskar skattekostnadenför uttag och skapar utrymme för avsättning till periodiseringsfond och ökningav expansionsmedel, där de avsatta beloppen bestäms residuellt iberäkningsmodellen. Beräkningarna görs på aggregerat material och följaktligenhar inte förhållanden och olika slag av restriktioner för enskilda företagarekunnat beaktas. Bedömningenav gäller enskilda näringsidkares utnyttjande av periodiseringsfonder, blir iförsta hand beroende på vad man tror om de enskildas behov av att upprätthållaen viss inkomst av näringsverksamhet och därmed erlagda egenavgifter så atttillräckliga förmåner erhålls. Redanmed räntefördelning sjunker de inbetalda egenavgiftema. 1993/94:50fördelningen är obligatorisk, och innebär en reduktion av förmånema med 1,4 mdkr.I förhållande till förmånsnivåema vid gällande regler är detta en reduceringmed . Mot denna bakgrand framstår det som mindre sannolikt att utnyttjandetav periodiseringsfondssystemet (med beaktande av restriktionen om oförändraddisponibel inkomst ligger utnyttjandegraden på ) medför en ytterligaresänkning av förmånsnivån. kan enskilda näringsidkares inkomst av näringsverksamhet föreegenavgift och surv beräknas uppgå till ca 30 mdkr. Det sammanlagda uttaget avegenavgifter och inkomstskatter vid oförändrade regler kan beräknas uppgå till12,6 mdkr. Disponibel inkomst för privat brak uppgår till 16,2 mdkr. För grappen företagare kan den genomsnittliga marginalskatten beräknastill , och den genomsnittliga inkomstskatten för förvärvsinkomster vidgällande regler beräknas till . Beloppet som beskattas som förvärvsinkomstnär möjlighet för räntefördelning och ökning av expansionsmedel föreligger ärmindre, och därmed sjunker genomsnittsskatten till . Baseratpå uppgifter års taxering kan underlaget för positiv räntefördelninguppskattas till ca 60,8 mdkr. Möjligheten till positiv räntefördelning innebäratt näringsidkama kan ta ut 5,2 mdkr som inkomst av kapital vid enstatslåneränta på . På detta betalas 1,6 mdkr i kapitalinkomstskatt 1994eftersom kapitalskattesatsen fortfarande uppgår till , och beloppet efterskatt för privat brak uppgår till 3,6 mdkr. Efteruttag som kapitalinkomst återstår 24,8 mdkr före avsättning tillperiodiseringsfond, före ökning av expansionsmedel och före beskattning sominkomst av näringsverksamhet. Medrestriktionen att uttagen för privat brak efter skatt skall vara oförändradedefinieras ett krav på uttag som inkomst av näringsverksamhet som efterskatter och avgifter skall ge 12,6 mdkr (16,2-3,6). På denna inkomst utgårskatter och avgifter på sammanlagt 9,5 mdkr. Detta ger ett utrymme föravsättning till periodiseringsfond eller ökning av expansionsmedel på 2,7 mdkr(24,8-12,6-9,5). Vidde föreslagna reglerna uppgår det sammanlagda skatte- och avgiftsuttaget till11,1 mdkr (1,6-f 9,5). I relation till uttaget vid gällande regler på 12,6 mdkrger detta ett inkomstbortfall för den konsoliderade offentliga sektom på 1,5mdkr, när hänsynt tas till reducerade förmåner. Vid denna beräkning som avserden kortsiktiga effekten har använts en statslåneränta på (och enkapitalskattesats på ). För beräkningar på lång sikt bör samma räntaanvändas. Detta ger en varaktig effekt på 1,2 mdkr när hänsyn tas till attperiodiseringsfonder måste återföras till beskattning . 19.3.2Avveckling av surv Prop. Baseratpå uppgifter från utfallet av taxering kan enskilda näringsidkaresavsättningar till surv beräknas uppgå till ca 11,2 mdkr. Vid de föreslagnaåterföringsreglema och med ett antagande att återförda survavsättningar delvisavsätts till periodiseringsfonder och i övrigt beskattas som expansionsmedelkan den varaktiga budgetförstärkningen beräknas till 0,1 mdkr. Skatteuttaget underåterföringsperioden ökar med 0,2 mdkr . 19.4 Kvittning av underskott av aktiv näringsverksamhetmot inkomst av tjänst Enligtförslaget medges kvittning av underskott av aktiv näringsverksamhet motinkomst av tjänst med i olika avseenden väsentliga begränsningar. Enligtuppgift från senast tillgängliga taxeringsstatistiska undersökning från RRV,avseende , uppgick summa underskott i de gamla inkomstslagenjordbraksfastighet, annan fastighet och rörelse-, till sammanlagt 10,5 mdkr. Medhänsyn till de olika begränsningsreglema och grandad i de överväganden somgjordes i SOU 1992:67 torde de kvittningsbara underskotten inte komma attöverstiga 1,8 mdkr. Viden bedönming av de varaktiga skatteeffekterna bör beaktas dels den genomsnittligamarginalskatten i inkomstslaget tjänst, dels den genomsnittliga totalamarginalskatten på inkomst av näringsverksamhet. Den senare faktom ärbetydelsefull, eftersom näringsidkaren i frånvaro av kvittning mot inkomst avtjänst skulle ha kunnat spara underskottet för kvittning mot framtida överskotti förvärvskällan (mot egenavgifter och inkomstskatt). Viden genomsnittlig marginalskatt på och med antagande att av deaktiva näringsidkama enbart betalar kommunalskatt blir den genomsnittliga marginalskatteni inkomstskatten . Den genomsnittliga marginalskatten på inkomst avnäringsverksamhet inklusive skattedelen av egenavgiftema kan beräknas uppgåtill . Ifrånvaro av kvittning mot tjänsteinkomster kan näringsidkama kvitta underskottetmot framtida inkomst av näringsverksamhet. Nettobudgeteffektens storlek vidkvittning av inkomst mot tjänst beror på hur lång Följande antaganden görs. För personer som betalar enbartkommunalskau utgörs skattedelen av egenavgifter av den särskilda löneskatten(17,) vilket vid en kommunalskatt på ger en marginalskatt på 40,. För personer som betalar statlig inkomstskau vars inkomster efteravgifter understiger 7,5 basbelopp är skattedelen av egenavgiftema densamma somför den tidigare gruppen, vilket ger en marginalskatt på . För personermed inkomster överstigande 7,5 basbelopp utgör egenavgitterna i sin helhet skauvilket ger en total marginalskatt på . Vid sammanvägningen avmarginalskatterna antas personer med inkomster över 7,5 basbelopp utgöra 10 %av hela gruppen, medan personer med statlig inkomstskatt med inkomster under7,5 basbelopp utgör av hela gruppen. 20 1993/94. tid som förflyter tilldess att den altemativa kvittningen kan ske. 1993/94:50 Bedömningenblir osäker. Om den genomsnittliga tiden antas vara blir nettobortfallet,mätt i nuvärde, vid ett underskott på 1,8 mdkr av underskottet, dvs. Antas i stället den genomsnittliga tiden vara föreliggerapproximativt inget bortfall. Effektenpå kort sikt blir betydligt större genom att den kompenserade basbreddningengenom bortfall av kvittning mot framtida överskott slår igenom först med visstidsfördröjning. Den kortsiktiga effekten utgörs av minskad skatt påtjänsteinkomster, vilken vid ett underskott på 1,8 mdkr utgör 0,7 mdkr. Sammanfattningsviskan det varaktiga inkomstbortfallet på grand av utökad kvittningsrätt beräknasuppgå till högst 0,1 mdkr . Effekten på kort sikt blir 0,7 mdkr. 19.5 Månatlig uppbörd av preliminär F-skatt Uppbördenav debiterad preliminär F-skatt avseende kalenderåren 1991 och uppgicktill 43 resp. 38 mdkr. Med utgångspunkt från dessa inbetalningar kan enmånatlig uppbörd av F-skatt uppskattas ge en årlig räntevinst för det allmännapå ca 0,2 mdkr. För de skattskyldiga medför den föreslagna ordningen enränteförlust av motsvarande storlek. En månatlig uppbörd ger dessutom enbudgetmässig engångseffekt för /94 med en förstärkning på 3,4 mdkr. 19.6 Återföring av kvarvarande uppskovsbelopp för enskildanäringsidkare Enligtförslaget skjuts återföringen av uppskovsbelopp för enskilda näringsidkare ochhandelsbolag upp till taxering. Denna senare-läggning av avskattningenberäknas ge en starkt begränsad varaktig effekt för den konsolideradeoffentliga sektom. Effekten på kort sikt för /94 beräknas uppgåtill - 0,7 mdkr. 19.7 Sammanfattning för reformförslagen Itabell 19.2 sammanfattas gjorda bedömningar av budgeteffektema, därredovisningen avser de varaktiga effektema och effektema på kort sikt för denkonsoliderade offentliga sektom. Det kan noteras att de föreslagna reglema förenskilda näringsidkare genom förslagen om positiv Med ett underskott på U gäller att skattebortfallet ges av (0,37-0,461/1,075)*U, där T är tiden fram till dess attkvittning mot överskott i näringsverksamhet kan ske. räntefördelningoch ökning av expansionsmedel medför en omfördelning Prop. 1993/94:50 avskatteuttaget från kommuner och socialförsäkringssektor till staten. Tabell 19.2: Finansiella efTekter för konsolideradoffentlig sektor av olika åtgärder, mdkr. Kvittning mot inkomst av tjänst -0,1 -0,7 -0,7 -1,2 -2,4 Slopad SURV/sänkt skattesats Sänkt skatt på kvarvarande -0,3 -3,9 -0,8 1.Slopad skau påutdelning - 3,4 - 3,4 inkl. allemansfonder - 2,5 -2,5 4.Justeradschablonintäkt - 0,2 - 0,2 5.Reduceradavkastningsskatt - 0,3 - 0,3 6.Avskattningav Windfall gains 0,1 0,1 Summa lättnader idubbelbeskattningen - 3,7 - 3,7 Månadsuppbörd F-skatt 0,2 3,4 Summa - 3,3 - 3,5 Sammantagetmedför reformförslagen ett varaktigt inkomstbortfall för den konsolideradeoffentliga sektorn på 3,3 mdkr. Av detta har utrymme redan reserverats inomramen statsbudget motsvarande 1,7 mdkr. 1rådande statsfinansiella läge är det utomordentligt angeläget att resterandedel finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Detta sker genom en höjning avfolkpensionsavgiften för arbetsgivare och egenföretagare samt de särskildalöneskatterna och som en följd av att avdrag för ökadelevnadskostnader vid utrikes tjänsteresor jämställs med reglerna för inrikesresor. Förslagetom en höjning av folkpensionsavgiften och de särskilda löneskatterna med 0,2procentenheter bygger på följande avvägning. En finansiering med höjdaavgifter har i sig nackdelar, då den bidrar Prop. 1993/94:50 till att,visserligen marginellt, höja företagens arbetskraftskostnader. Åtgärdenfår dock ses i ljuset av vad som hänt i den svenska ekonomin under det senasteåret. Sverigeskonkurrenskraft har stärkts mycket kraftigt . Det har skettgenom att arbetsgivaravgiftema sänkts med sammanlagt , genomkraftiga produktivitetsförbättringar och genom kronans depreciering. Med hänsyntill dels behovet av ftill finansiering i det ansträngda statsfinansiellaläget, dels de positiva effekter som förslagen i övrigt kommer att få förföretagande och tillväxt kan en finansiering som delvis sker genom en mycketbegränsad höjning av avgiftema accepteras. När utrymme för ytterligareskattesänkningar föreligger kan denna del av finansieringen omprövas. Såvittgäller avdraget för ökade levnadskostnader vid utrikes tjänsteresor fullföljsde förändringar som aviserades i samband med skattereformen. Avdraget kommer,i likhet med vad som gäller för inrikes tjänsteresor, att avse ökningen avlevnadskostnadema vid resan. Med tanke på de särskilda problem som kan uppstå ifråga om att hålla nere kostnadema vid utrikes resor blir reglerna mergenerösa. Förändringen kan beräknas ge ökade skatte- och avgiftsintäkter på400-500 mkr (jfr prop. 1993/94:90). 19.9 Effekter för skatteförvaltningen RSVhar i sitt remissyttrande redovisat en bedömning av kostnadema för attadministrera det nya regelverket. Enligt RSV medför främst bestämmelsema omräntefördelning men även vissa andra delar av förslaget ett betydande merarbetevad gäller enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. På bolagensområde gör RSV bedömningen att förslaget totalt sett inte medför något ökatresursbehov. Enaltemativ bedömning av de resursmässiga konsekvenserna avviker något från RSV:segna bedömning. Det merarbete som utan tvivel uppkommer vad gällerbeskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag kompenserasenligt den alternativa bedönmingen delvis av förenklingar på bolagsområdet.Frågan om de resursmässiga konsekvensema av förslaget avses att behandlas i1994 års budgetproposition. Vissa kostnader för genomförandet uppkommer ocksåunder innevarande budgetår. 20 Författningskommentar Prop. 1993/94:50 20.1 Lagen omräntefördelning vid beskattning Avparagrafen framgår att räntefördelning skall ske för fysisk person och svensktdödsbo. Någon valfrihet föreligger alltså inte. Lagengäller även för utomlands bosatta personer som bedriver näringsverksamhet förvilken föreligger skattskyldighet här i riket. 21 §framgår att fysisk person som inte är bosatt här i landet ändå är skattskyldig för inkomst av kapital på grand av räntefördelning enligt 4 §. Dödsbo efter person som vid sitt frånfälle inte var bosatta eller stadigvar ande vistades här i riket omfattas inte av lagen. Sådant dödsbo likställs enligt 16 § 2 mom. SIL med ufländskt bolag. Verksamhetsom bedrivs av utländsk juridisk person omfattas inte av lagen. Anledningenhärtill är att bestämmelserna om justerat ingångsvärde enligt 28 § SIL inte ärtillämpliga på dessa (jfr RÅ 1992 ref 94). Iparagrafens första stycke anges hur fördelningsunderlaget skall beräknas. Förenskild näringsidkare och dödsbo utgörs fördelningsunderlaget av skillnadenmellan tillgångar och skulder i verksamheten med vissa justeringar (8 - 12 och18 - 20 §§). Beräkningen av fördelningsunderlaget skall avse förhållandena vidutgången av beskattningsåret före det aktuella beskattningsåret. Iandra stycket anges hur fördelningsunderlaget för verksamhet som bedrivs ihandelsbolag skall beräknas. Utgångspunkten är delägarens justeradeingångsvärde för andelen i bolaget enligt 28 § SIL. Lagrådet har föreslagit attett förtydligande skall göras så att det framgår att det är det justeradeingångsvärdet sedan hänsyn tagits till den ökning eller minskning avingångsvärdet som följer av lagrådets förslag till 21 § räntefördelningslagenoch 15 § expansionsmedelslagen vid utgången av närmast föregåendebeskattningsår som avses. Hänsyn har tagits till Lagrådets förslag. Regleringenhar emellertid gjorts i 28 § SIL. Om andelen i handelsbolaget utgöromsättningstillgång är det i stället andelens skattemässiga värde vid utgångenav närmast föregående beskattningsår som är utgångspunkt för beräkningen. Vissajusteringar skall göras av det justerade ingångsvärdet resp. det skattemässigavärdet (17 - 20 §§). Iparagrafen definieras positivt resp. negativt fördelningsbelopp. Ett positivtfördelningsbelopp utgörs av statslåneräntan vid utgången av november året förebeskattningsåret ökad med en procentenhet multiplicerad med ett positivtfördelningsunderlag. Ett negativt fördelningsbelopp utgörs av statslåneräntanökad med en procentenhet multiplicerad med ett negativt fördelningsunderlag. Iparagrafen definieras positiv resp. negativ räntefördelning. Med positivräntefördelning menas att vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet medgesavdrag för ett positivt fördelningsbelopp och att samma belopp tas upp somintäkt av kapital. Vid negativ räntefördelning medges avdrag i kapital ochsamma belopp tas upp som intäkt i näringsverksamhet. Ettpositivt fördelningsbelopp får sparas endast i den mån det justeraderesultatet, dvs. inkomsten enligt SIL med vissa justeringar är lägre änfördelningsbeloppet. Det justerade resultatet definieras i 7 §. Sparade fördelningsbeloppär knutna till den förvärvskälla i vilken sparandet har skett.