prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Uttedningen omfattar jordbmket, ttädgårdsnäringen ochskogsbmket. I avvaktan på den jordbmkspoUtiska översyn som görs inför ettmedlemskap i skaU arbetsgmppen utgå ifrån att reglema för samarbete inomdessa föreningar inte skaU ge onödiga begränsningar med hänsyn tiU dekonkurrensregler som gäUer inom EG. Arbetsgmppen skaU redovisa förslag tiU lagstiftningpä de aktaeUa områdena . Förslaget kommer attremissbehandlas. Regeringen avser att lägga fram en proposition senast den 31mars 1994. De nya konkurrensreglerna för samverkan inom enskUda jordbmkares ochandra råvamproducenfers föreningar inom jordbmket, ttädgårdsnäringen ochskogsbmket, bör ttäda i kraft den 1 juU 1994. Konkurrenslagens övergångsbestämmelser germöjUgheter för lantbmksföretagen att få skydd mot konkurrenslagensrättsverkningar. En taUsfändig ansökan om undantag eller s.k.icke-ingripandebesked som kommer m tUl före den I januari 1994skjuter upp verkningarna av förbudet mot konkurrensbegränsande samverkan i sexmånader efter verkets beslut med anledning av ansökningen. NäringsUvetseffektivitet är beroende av att likartade regler tiUämpas i ochutomlands när det gäUer standardisering, provning, konttoU och kvaUtetssäkring.Vidare krävs regler och lagstiftning för att skydda rätten fiU uppfinningar,vammärken och mönster samt mineralfndigheter liksom för att skydda Uv, hälsa,egendom och mUjö mot risker som bl.a. tekniken medför. Regelsystemen är ständigt foremål för översyn ochmåste utformas så att de infe medför hinder och kosmader för teknisk utveckUng,företagande och handel. Många av de åtgärder som initieras mom detta område ärföranledda av närmande tiU EU. En uttedning om den svenslca standardiseringensorganisation och arbetssätt har genomförts i regi. Ianslutaing tiU detta behöver staten analysera flera frågor med anknytaing tiUdeltagande i och Inom området provning och konttoU harregeringskansUet och de BU. 13 myndigheter som föreskriver om konttoU avprodukters säkerhet gjort betydande insatser för att anpassa de svenskaregelsystemen tiU EG:s system med konttoUordningar öppna för konkurrens.Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) har granskat de organ som önskarbU anmälda for att fuUgöra uppgifter i samband med bedömning avöverensstämmelse enUgt de bestämmelser som gäUer inom EES. har anmältorganen tiU EG och EFTA. SWEDAC har genomfört en uttedning om de förändringar ifiiga om marknadsövervakning av produkter som medför. Regeringenkommer att förelägga en proposition med förslag omorganisationen av marknadskonttoUen i . Med marknadskonttoU avsesövervakning av de produkter som finns på marknaden och ingripanden när dessainte uppfyUer stäUda krav på säkerhet eUer i övrigt inte är säkra. och Typgodkännandekontoretvid bolagiserades den 1 juU 1993 och blev Provnings- ochForskningsinstitat AB med dotterbolaget genomfördes för att möjUggöra ytterUgare effektivisering avverksamheten på en öppnare marknad för provning och konttoU. Efter hand överförs handels- och föreningsregisttenvid länsstyrelsema tiJl bolagsavdehiingen vid Patent- och registteringsverket.De första överföringarna gjordes och avsåg registten iStockholms respektive . De sista överföringama planeras skeden . Därmed samlas aU registtering av olika slags företag på enhand, vilket skapar fömtsättningar för enhetiighet och minskar risken för t.ex.namnförväxlingar. I en framlagd promemoria (Ds1993:34) Specialdomstolama har bl.a. föreslagits attPatentbesvärsrätten skaU upphöra som självständig domstol den 1 juU 1995 ochatt dess verksamhet skaU föras över tiU Länsrätten i . Promemorian,som remissbehandlats, bereds i regeringskansUet. På elsäkerhetsområdet iiurättades Elsäkerhetsverketden i enUghet med beslut (prop.1992/93:21, bet. 1992/93 :NU5, rskr. 1992/93:34). Verksamheten vidElsäkerhetsverket har i hög grad präglats av att, paraUeUt medsakverksamheten, bygga upp ändamålsenUga administtativa mtiner. Vad gäUer mineralområdet beslutade våren1993 (prop. 1992/93:238, bet. 1992/93:NU33, rskr. 1992/93:385) om ändringar i mineraUagen (1991:45) med syfte att skapa bättte generella fömt sättningar för prospektering och gmvdrift i genom en anpassning av regelsystemet tiU vad som gäUer i konkurrerande länder. Bland annat avvecklades kronoandelsinstitatet, dvs. statens rätt tiU hälftenandel i brytiiingsrätt. Ändringama ttädde i kraft den I juU 1993. upphörde som myndighet och den StatUga prospekteringsverksamhefen avvecklades . har fått regeringens uppdrag att förvalta och avveckla kvarvarande statUg 13 medför ett stort antal betydelsetaUaförändringar inom Prop. 1993/94:100 byggsektom. Bl.a. kommer haimoniseradekrav på byggprodukter att BU. 13 gäUa inom hela EES-området. Med anledning av att i EES-avtaletförbinder sig att genomföra EG:s byggproduktdu-ektiv (89/106/EEG) en ny byggproduktiag (1992:1535), BPL. Iansluttung tiiU denna lag har regeringen utfärdat enbyggpro-duktförordning (1993:1051), BPF, med vissa närmare föreskrifter omfömtsättningama för att byggprodukter skaU åtajuta fri cirkulation i enUghetmed lagen och durektivet. bemyndigas i förordningen att meddela deytterUgare föreskrifter som behövs för genomförande av dUektivet. Regeringen har medgivit Boverketatt utfärda nya bygg- och konstruktionsregler (BBR 94 och BKR 94) i enUghet medett av framlagt förslag. beslöt attutfärda de nya reglema med gUtighet . De nyareglema innehåUer föreskrifter tiU egenskapskraven på byggnader i PBL och vissaandra bestämmelser, men har anpassats tiU BPL:s disposition och dess regler omfri cirkulation för byggprodukter. I övrigt iimebär de i huvudsak att tekniskadetalj föreskrifter, så långt möjUgt, har ersatts med funktionskrav. VissasakUga förändringar har också gjorts. Plan- och bygguttedningen har den 8 oktober 1993lämnat delbetänkandet Anpassad kontroU av byggandet (SOU 1993:94). Därföreslås att bygglovprövningen inskränks tiU att avse endast entiUståndsprövning av lokaUseringen och den närmare placeringen och utformningenav byggnader m.m. Bettäffande de tekniska egenskapskraven på byggnader ochandra anläggningar föreslås ett från tiUståndsprövningen frisfående tiUsyns-och konttoUförande som mer liknar vad som gäUer på andra områden, bl.a.byggprodukter. Bestämmelsema om de tekniska egenskapskraven föreslås flyttasfrån PBL och sammanföras med reglema i BPL tiU en ny lag om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m. En proposition i ärendet kommer under våren1994 att föreläggas . IoUka undersökningar redovisas att inomhusklimatet i många av våra byggnader börförbätttas. VentUarionen i många bostäder är dåUg. Astma och överkänsUghet hosbl.a. /94 skaU dock första etappen av en avriksdagen beslutad tanktionskonttoU av ventUa-tionssystemen i barndaghem,skolor och vissa vårdlokaler vara avslutat. I senare etapper mnefattasbostädema. För nya flerbostadshus gäUer, vid bygglovsansökan efter den I oktober1993, att en byggfelsförsäkring skaU ha tecknats innan byggnadsarbetenapåbörjas (prop. 1992/93:121, bet. l992/93:BoU 22, rskr. 1992/93:302). Ytterstär lagen ett skydd för de boende mot ohälsa på gmnd av byggfel. En stor del av stmktareUa fömyelse under det närmaste decenniet måsteske genom tiUväxt av forskrungs- och kunskapsintensiv Kunskap är påväg att bU den vUctigaste produktionsfaktorn. 1993/94:100 övervägandedelen av forsknings- och utvecklingsinsatserna finansieras BU. 13 av och utförsi företagen, eftersom dessa bär huvudansvaret för den tekniska fömyelsen avproduktionsapparaten och produkterna. Statens uppgift är att skapa gynnsammagenereUa fömtsättningar för näringsUvet genom att bidra tiU enkonkurrenskraftig forskningsmUjö. GenereUt verkande insatser från statens sidainnebär bl.a. en betoning av gmndläggande forskning och en utveckling avbasteknologier for breda tiUämpningar. Regeringen lade fram enproposition om forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). I propositionen lämnades förslag tiUforskningsprogram för perioden /94 - 1995/96. De övergripande målen förstatens msatser inom forskning och utveckling av långsUctig betydelse förnäringsUvet är att bidra tiU att: - stärka det svenska näringsUvets konkurrenskraft ochden svenska ekonomins atttaktionskraft när det gäUer industrieU verksamhet, - stimulera näringsUvets teknikutveckling och skapa gynnsammafömtsättningar för företagen genom en konkurrenskraftig och industriin-riktadFoU-mUjö i landet, - skapa så lUcvärdiga fömtsättningar som möjUgt förnäringsUvets teknikutveckling jämfört med dem som råder i våra vUctigastekonkurrentiänden Det av antagna programmet syftar tiU attfömya och effektivisera den tekniska forskningen firämst genom omprioriteringaroch vissa organisatoriska förändringar. En kraftftiU satsning sker nu på forskning ochutveckling kring nya basteknologier och de prioriterade områdena ärinformationsteknologi, materialteknik och bioteknik. Insatser för forskning och utveckling inomutveckUngsonuåden där har särskUt goda fömtsättningar för tekniskagenombrott, har hög prioritet. Det är områden där kan bedömasvara sfarkt teknikdrivande och som därmed har väsentiig betydelse förnäringsUvet. Prioriterade områden är biomedicmsk teknik, produktionsteknik, processteknik,transportteknik, mUjöteknik och vidareförädling av skogsråvara. har ett avtal tecknats för samverkaninom det fordonstekniska forskningsormådet, som innebär att användningen av deresurser som finns tiUgängUga koordineras av berörda företag och myndigheter.Motsvarande arbete pågår inom det flygtekniska forskningsområdet. Ett programför det skogsindustrieUa området har ufarbefats i samråd meUan förettädare förregeringskansUet, berörda myndigheter och näringsUvet. Svenska foretag och forskningsinstitationer harunder deltagit på projektnivå i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram, varav de mdustrirelaterade programmen utgör . I och med EES- avtalets Uaaftttädande associeras tiU EG:s ttedje ramprogram. Inom verksamhetsområde finns programmen för informationsteknologi, kommunikationsteknologi, telematik, industritek- 15 nologieroch material, marin teknik, icke nukleär energi samt spridning och exploatering avforskningsresultat. Huvuddelen av statens satsningar på rymdforskningbedrivs inom BU. 13 ramen för det europeiska samarbetet inom European SpaceAgency (). Det nationeUa programmet har utvecklats i riktning mot aUt störteintemationeU samverkan. Energiforskningen syftar tiU att skapa vetenskapUgoch teknisk kunskap och kompefens inom universiteten, högskoloma och i näringsUvetför utvecklingen och omställningen av energisystemet för att på kort och långsUa trygga tiUgången p Byggforskningen omorganiseras och effektiviserasbl.a. genom att statens resurser för byggforskning koncentteras tiU Statens rådför byggnadsforskning och de tekniska högskoloma. Statens mstitat förbyggnadsforskning avvecklades i enUghet med riksdagensbeslut . En ny institation för bygg- och fastighets-forskning bUdasvid KungUga telcniska högskolan, men med lokaUsering i . harvidare fettat beslut om en samhäUsvetenskapUg mstitation for bostads- ochbyggforskning. tiUsattes en styrgmpp för att leda ettarbete för utveckling och fömyelse av industriforskningssystemet. Avsikten äratt anpassa verksamhetens inriktning till de övergripande prioriteringar somgäUer för den tekniska forskningen och utvecklingen och för att öka effektivitetenoch utbytet för såväl näringsUvet som samhäUet i övrigt. Gmppen redovisar ettstmktarförslag för systemet . Omstmktare-ringsarbetet skaU varagenomfört och genomforas successivt av . Insatser görs för att underlätta små och medelstoraföretags medverkan i FoU-aköviteter. Det sker med olika medel, t.ex. NUTEK:ssärskUda program, underleverantörsmedverkan inom det fordonstekniska programmetoch programmet som ar imiktat på att låta arbetslösa civilingenjörer utföra projektarbeteinom mindre foretag. Nya former för forskningssamverkan meUanuniversitet/högskolor och industrin utvecklas. Ett exempel är de sjuteknikbrostiftelser som regeringen beslutade om , och som syftar tiUatt skapa bl.a. kontaktfunktioner, god utvecklingsmUjö och Ucensförmedling. Ettannat exempel är : s arbete med kompetenscentta. Den ttärå vam inriktade forskningen stöds avmyndigheter under såväl som UtbUdningsdepartemenfets och Jordbmks departementets verksamhetsområden. De närmast berörda sfatUga organen - , Skogs- och jordbmkets forskningsråd () och () - har i samverkan med industrin utarbetat program och projektförslag. har presenterat ett programförslag inom ramen för de 10 mUjoner kronor som har anvisats under anslaget Fl. Teknisk forskning och utveckling. Industrin har förklarat sig beredd att delta i finansieringen av dessa program. TFR, som är ett forskningsråd för gmndvetenskapUg teknisk forskning inom UtbUdningsdepartemenfets verksamhetsområde, har bevUjat sammanlagt ca 11 mUjoner kronor for teknisk gmndforskning 16 har, som redovisats under Jordbmks- departementetsbUaga, redovisat en lägesrapport . 1993/94:100rörande det ttäfiberforskningsprogram som aviserades i propositionen om Bil.13 forskning för kunskap och framsteg. Rapporten kommer att Ugga tiU gmnd förrådets slutUga forskningsprogram inom området. Riksdagenbeslutade om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet.1990/9l:NU40, rskr. 1990/91:373). Beslutet gmndades i aUt väsentUgt på enöverenskommelse meUan företrädare för Socialdemokraterna, . I regeringsförklaringen stäUde sigregeringen bakom energiöverenskommelsen. EnUgt beslut skaU regeringen årUgenredovisa de resultat som har uppnåtts genom de eneiipoUtiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet samt förelägga förslagom ytterUgare åtgärder som är motiverade. En redovisning av de energipoU-tiskaprogrammen lämnas i denna bUaga under Uttera E. Regeringenbemyndigade chefen för att tillkalla en särskUduttedare med uppgift att göra en teknisk översyn av energibeskattningen (Fi1992:15). Resultatet av arbetet skaU redovisas . RUcsdagen beslutade (prop. 1992/93:50,bet. 1992/93:FiUl, rskr. 1992/93:134) att slopa avdragsrätten för den aUmännaenergiskatten för det bränsle som åtgår för värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar. Beslutet utformades så att avdragsrätten begränsas tiUhälften från och upphör helt den . Därefterbeskattas aUtså värmeproduktion med både energi-och koldioxidskatt. Riksdagenhar beslutat (bet. 1993/94:SkU18, rskr. 1993/94:52) att, iavvaktan på arbetsgmppens förslag i slutrapporten, skjuta på Ucraftttädandet avdetta beslut tiU den I juU 1994 respektive den . tiUkaUades en interdepartementalarbetsgmpp för att utteda frågor om beskattningen av kraftvärme. Arbetetmed att reformera den svenska ehnarknaden fortsätter. Målet för reformen ar attgenom ökad konkurrens nå ett än mer rationeUt utayttjande av produktions- ochdistributionsresursema och att tillförsäkra kundema flexibla leveransviUkor tUllägsta möjUga priser. EUagstiftningsuttedningen (N 1992:04) har genomförtförsta etappen av sitt arbete och överlämnade den I juU 1993 betänkandet EUconkurrens med nätmonopol (SOU 1993:68). 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 de en uttedningom fömtsättningama för en svensk kraftbörs . 1993/94:100 i rapportenHandelsplats för el. Uttedningama har remissbehandlats. 13proposition om en reformerad elmarknad planeras att föreläggasriksdagen . Riksdagenbeslufade om riktlinjer för den svenslca klimat-poUtiken (prop.1992/93:179, bet. 1992/93:JoU 19, rskr. 1992/93:361). En nationeU sttategi börvara att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stabiUseras i enUghet medklimatkonventionen tiU nivå är 2000. Beslutet omfattar enklimatstrafegi för energiområdet. En utgångspunkt för denna strategi är attklimatiDoUtUcen måste utformas i ett intemationeUt perspektiv och i samarbetemellan jordens stater. De klimatpoUtiska åtgärdema måste också utgå från högtstäUda krav på kostaadseffektivitet. Rangordningen meUan åtgärdema bör därförbestämmas av deras effekt för att minska klimatpåverkan i förhåUande tiUkostaaden. Koldioxidutsläppen från det svenska energisystemethar halverats som en följd av en långtgåendeenergieffektivisering och en övergång från fossUa bränslen tiU andraenergUcäUor. Kostaadema för ytterUgare utsläppsbegränsningar i ärdärför i många faU högre än kostaadema i bl.a. de östeuropeiska ländema.Energisystemen i dessa länder kännetecknas av avsevärt lägre energieffekttvitetoch störte andel fossila bränslen i energibalansen. De svenslca klimatpoUtiska insatsema inomenergiområdet koncentteras därför tiU två onuåden, dels forskning ochutveckling i av energieffektiv teknik och tekiulc för att utayttjafömybara energUcäUor dels insatser för energieffektivisering och övergång tiUfömybara energi-käUor i och . Förnärvarande pågår en översyn av beredskapslagringen av olja och kol genom 1993års oljelagringsutiedning (N 1993:02). Uttedningen har i delbetänkandetBeredskaps lagring av olja (SOU 1993:87) lagt fram förslag om lagringen förneuttalifets- och krigssitaationer. Förslaget umebär en anpassning ttU denplaneringsinriktning för totalförsvaret som gäUer. Regeringen avser attvåren 1994 i särskUd proposition föreslå riktlinjer för den fortsattaoljelagringen m.m. En mterdepartemental arbetsgmpp har föreslagit attfestbränslelagen (1981:599) skaU upphävas. Förslag i frågan planeras attföreläggas . EUagstiftningsuttedningen skaU i sin andraarbetsetapp se över frågor om bl.a. ansvarsfördelning, orgamsation ochfinansiering av elbe-redskapen, mot bakgmnd av den pågående reformeringen avelmarknaden. Uttedningens arbete i denna del kommer att pågå tiU slutet av år1994. IntemationelUi frågor Prop. Sverigesenergiförsörjning är i hög grad beroende av den intemationeUa utvecklingen. Denpågående intemationaliseringen av elmarknadema och den ökande ekonomiskaintegrationen förstärker detta förhåUande. Det intemationeUa energiorganet lEA har vid ettministermöte beslutat om nya riktiinjer för organisationensverksamhet. Ökad vUrt har lagts vid energirelaterade mUjöfrågor och fördjupatsamarbete med icke-medlemsländer, i synnerhet , och länder iCentral-och . undertecknade jämte ettttetaotal andra länder den s.k. Europeiska energistadgan. Stadgans syfte ärfrämst att genom mtemationeUa överenskommelser förbättta de marknadsekonomiskafömtsättningama fÖr en stark ökning av kommersieUt samarbete och handel påenergiområdet mellan de västUga industriländerna och de central- ochösteuropeiska f.d. planekonomiema inklusive OSS-statema. Förhandlingama om ett legalt bindande basavtal harförts men har visat sig svåra att slutföra. haren öppning i förhandUngama visat sig möjUg och kan resultera i ett avtal på ennågot lägre ambitionsnivå än vad som urspmngUgen planerades. Budgetförslagetinom ansvarsområde påverkas i hög grad av det stramaekonomiska läget. Deprecieringen av den svenska kronan får genomslagpå anslag för intemationeUt forskningssamarbete. När det gäUerrymdforsknings-samarbete och forskningssamarbete inom ramen för EG:sforskningsprogram medför detta kraftiga kostaadsökmngar för dessa ändamål. I övrigt bygger budgetförslaget tiU stora delar påav fettade beslut om fleråriga program för forskning och utvecklingoch energipoU-tUcen. Innovationer som leder tiU nya produkter ochprocesser i befintUga eUer nystartade företag är en vUctig drivkraft förtiUväxt och fömyelse. Regeringen avser därför att återkomma tiU imars 1994 med förslag om stöd tUl innovationsverksamhet. För att bidra tiU att uppfyUa målen i det avriksdagen antagna saneringsprogrammet för de offentUga finansema har ettproduktivifets-och effektivitetskrav motsvarande lagts ut på utgifter förstatiig konsumtion inom ansvarsområde (vissa mindremyndigheter undantagna). Vidare har ett antal omprioriteringar ochbesparingar gjorts för att finansiera kostaadsökningama inom departementets ram. Större be sparingar (5 mUjoner kronor eUer mer) har därför gjorts på anslagen tiU Styrelsen för SverigebUden och . Omprioriteringar föreslås bl.a. inom anslagen för teknisk forskning och utveckling samt rymdverksamhet. Innevarande budgetår anvisas medel för finansiering av det svenska deltagandet i EG:s program för utveckling 19 Eftersom frågan om EFTA-ländemas deltagande i programmenännu inte har klarats ut föreslår regeringen en minskad Prop. medelstiUdehiingför detta ändamål /95 med 20 mUjoner BU. För att bl.a. finansiera uppbyggnaden av ensamhäUsvetenskapUgt inriktad institation for bygg- och bostadsforskning iGävle, knuten tiU , har 18 mUjoner kronor överförts tiUUtbUdningsdepartemenfets huvudtitel. Anslagen som irmevarande budgetår anvisas fordepartementets löner och förvaltningskostnader, uttedningsverksamhet ochindustriråd/industriattaché har överförts tiU ett gemensamt anslag under huvudtitelnför statschefen och regeringen. Anslagen som innevarande budgetår anvisas förkostaader för statsstödd exportkreditgivning har överförts tiUUtrikesdepartementets huvudtitel. Anslagsförändringar totalt inomNäringsdepartementets verksamhetsområde i förhåUande tUl anvisat belopp /94 framgår av följande sammanställning utackt i mUjoner kronor. F. Tekmsk forskning och utveckUng 2 135,9 2 192,4 + 56,5 Totalt för 4 155,6 4 001,0 - 154,6 'En ny litteraindelning har gjons inför /95. Anslagen /94 har anpassats till den nya indelningen för jämförbarhetens skull. 1993/94' A. NäringspoUtik m.m. B. Närings- och teknUmtvecklings- D. Marknads- och konkurrensfrågor 71,9 -0,7 Prop.1993/94:100 BU. Regeringensbedömning och förslag: Innovationer somleder tiU nya produkter och processer i befintUga eUer nystartade företag är enviktig drivkraft för tiUväxt och förnyelse. Det finansieUa stödet tiUinnovationer bör utvecklas. Regeringen avser att lägga framförslag om hur medel för ändamålet skaU tiUföras. Regeringen avser att bl.a. geNUTEK i uppdrag att lämna förslag på olika insatser för att stimulerainnovationsverksamhet. Vidare utvärderas oUka former av UtbUdningsverksamhetinriktad på uppfinnare. Produktråd och rådgivningsverksamhet vidareutvecklas. Regeringenbeslutade i jum 1993 att bemyndiga chefen för atttillkalla en särskUd uttedare med uppdrag att se över insatsema för att främjaiimovationsverksamhet. Professor förordnades som uttedare.Uttedaren har redovisat uttedningsarbetet i betänkandet Innovationer förSverige (SOU 1993:84). Innovationsprocessenkan se mycket olika ut och skaU ses som en del av ett störte sammanhang, menaruttedaren. Det är de genereUa fömtsättningama, såsom allmänt stabUa ekonomiskaförhållanden, låg ränta, låg inflation, väl fungerande marknader och Ukartadespelregler för små och stora företag, som är de överlägset vUctigaste faktoremaför att främja innovationer. Vissa direkta åtgärder kan vara motiverade föratt bl.a. främja det psykologiska innovationsklimatet. Uttedaren har härvidlämnat förslag om bl.a. en årUg innovattonsvecka, adjungerade uppfinnare vidhögskoloma, undervisning i skoloma om innovationemas betydelse, mförande avett s.k. bmksmönsfer, ett innovationsetiskt råd, främjande av avknoppningarfrån störte företag samt en ny associationsform för långsUctiga investeringar.Vidare presenterar uttedaren ett anfal förslag som har direkt ekonomiskbetydelse för innovatören, däribland förslag inom skatteområdet. Dessutomföreslår uttedaren bl.a. inrättandet av ett innovationscentmm med ett årUgtanslag om 100 mUjoner kronor, utökad satsning av upphandling av forskning ochutveckling från små företag samt utveckling av den s.k.produkttådsverksamhefen. Uttedaren har belyst mtemationeUa aspekter påinnovationsprocessen. I aUt fler länder framhåUs irmovationemas betydelse forden ekonomiska utvecklingen. Ofta formuleras en från FoU-poUtUcen friståendeinnova-tionspoUtik. Denna poUtik innebär oftast att skapa fömtsättningar ochgenereUa system som främjar innovationer. Vid en s.k. hearing lämnades synpunkterpå utredarens betänkande. Även skriftUga synpunkter har lämnats. missinstanserär positiva tiU gmndtankama i uttedarens förslag men avvi- Prop.1993/94:1(X) kände meningar föreUgger på flera punkter. En remissammanställning Bil. 13 finns tiUgängUg i (dnr 1790/93). Densvenska ekonomin befinner sig i en svår sitaation.