prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Somaviserades i förra årets budgetproposition har Uöikesdepartementet låtit uöedafrågan om införandet av ett biståndskreditsystem som komplement till u-kreditenUttedningen, Biståndskrediter som komplement till gåvobistånd, har varitföremål för remissbehandling vid BITS, SIDA, , och AB SEK. Utredningen: I uöedningen diskuteras för- ochnackdelar med ett anslagsfinansierat biståndskreditssystem som komplement tillu-kredit-systemet (x:h den projektfinansiering som sker via Nordiskautvecklingsfonden (NDF). Uöedningen presenterar en modell över ettbiståndskreditsystem för obundna krediter med en subventionsgrad på (IDA-lUcnande vUlkor) för projektfinansiering i u-länden Krediterna föratseslänmas förettädesvis till sektorer där svenskt näringsliv ärkonkurrenskraftigt. Biståndskrediteraa skall kunna användas som alternativ tillgåvofinansiering av främst infrasttiiktarprojekt. Till skillnad frånu-krediter skall biståndskrediteraa utfästes för finansiermg av projekt (x;h ejleveranskonöakt. Fördelar med biståndskrediter är enligt uttedningenatt dessa ger investeringar en mer marknadsorienterad prägel, är lämpliga församfinansiering samt kan användas vid en utfasnmg av reguljärt gåvobistånd. Denfrämste nackdelen med biståndskreditema som altemativ till gåvobistånd är attde ökar mottegarlandets skuldbörda. Uöednmgen föratser att en ram på ca 500 mUjonerkronor kan behövas när systemet är ftiUt utbyggt. 1 inledningsskedetkommer anslagsbehovet att vara mindre. En anslagstilldelning om 100 nuljonerkronor torde räcka under det inledande året. BITS, SIDA och föreslåsfå möjlighet att, efter framställning hos regeringen, disponera medel underbiståndskrediöamen. Den finansieUa adminisöationen föreslås hancUias av ABSvensk Exportkredit. Remissinstansema: BITS och är positivatUl införandet av ett biståndskreditsystem. SIDA anser att gåvobistånd är attföredra framför kreditbistånd. tillstyrker förslaget bettäffandeberedande myndigheter men menar att beslut, åtminstone om krediter av mindrestorlek, bör ligga hos myndighetema och ej regermgen. Också SIDA är positivtill att samtiiga aktaella myndigheter skall medges rätt att umyttja cx;hbeslute om medel under biståndskredittamen. BITS anser att systemet bör liggahos BITS där kompetens inom kreditbiståndet redan finns. SIDAoch anser att systemet skall vara anslags- 75 BITS förordarett huvudsakligen marknadsfinansierat system i syfte att hushålla medanslagsmedel. Samtiiga remissinstenser förordar Prop. 1993/94:100 ettobundet system. BITS och anser dock att det i Bilaga 4 särskildafell skall vara möjligt att utfäste bundna krediten Remissinstensema anser att det är väsentiigt attländerinrUcttiingen förtydligas. Regeringensbedömnmg är att uttedningen klart visat att fördelama med ettbiståndskreditsystem överväger nackdelama. Biståndskrediter som komplement tillu-krediter skulle öka flexibiliteten i det svenska kreditbiståndet varigenomkrediter på mycket förmånliga villkor kan ges tUl fettigare länder. I huvudsakbör biståndskreditema ges för finansiermg av mfrastrakturprojekt ilåginkomstiänder med liten eller medelstor skuldbörda. Den biståndsmässigaberedningen och beslut om biståndskrediter föreslås ligga hos BITS medansjälva kreditedminisöationen bör handhas av AB SEK. Vid beredningen aveventaella biståndskrediter till SIDA:s samarbetsländer skall BITS samråda medSIDA. SIDA:s stöd till mfrasötiktarsektora bör ocksåfortsättningsvis ske på gåvobasis. kan, vid sidan av det renagåvobiståndet, mom ramen för sitt verksamhetsanslag bevUja exempelvisvilUcorslån till riskkapitelbolag cx;h investeringsbanker i . Biståndskreditema, som i normalfallet skall varaobundna, bör ges på IDA-lUcnande villkon Undantegsvis skall också bundnakrediter kunna komma ifråga. Regeringen förordar att ett system förbiståndskrediter inrättes under en forsökspericxl av två ån Medelsbehovet beräknastill under det förste verksamhetsåret. BITS bör tUlåtes görautfästelse om biståndskrediter tUl ett belopp som motsvarar öe gånger de vidvarje tillfälle tUlgängliga medlen. Densvenska biståndsförvaltningen måste ses som en heUiet vars uppgift är atthantera en verksamhet präglad av mångfeld. De regler och system som styrförvaltmngens arbete måste successivt anpassas såväl efter biståndspolitUcensinrUctning som efter förändrmgar i förvaltningens omvärld. De övergripande kraven och kriterierna förbiståndet har behandlats mgående i ett tidigare avsnitt. Regermgens styming avbiståndet skall präglas av ett resultetorienterat synsätt. kräver bl.a.att målen för alla projekt, msatser osv. görs tydliga samt att resultetenlöpande följs upp i förhållande till målen. Regeringen har mot denna bakgrandgivit myndigheteraa sådana direktiv. Ett omfattende arbete i dessa frågor pågårnu. Regeringen redovisade de allmänna ramama för arbetet (prop.1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342). Undervåren 1993 mledde Sekretariatet för analys av utvecklmgssam- arbetet(SAU) sm verksamhet. Dess uppdrag är att på ett systematiskt sätt Prop.1993/94:100 söka besvara övergripande frågor om biståndets nytte ocheflfektivitet. Bilaga 4 Under uinevarande budgetår kommer SAU bl.a. attstadera det samlade svenska biståndet till , , cx;hNicaragua. Den kommitté (dU. 1992:59) som leder SAU:s arbeteberäknas avlämna ett betänkande med förslag om inrUctaingenav och formema för en fortsatt kvalificerad analys- och ut-värdermgsverksamhetmrUcted på biståndets effektivitetsfrågon Ett mål för en mer effektiv biståndsförvalttiingbör självfallet vara att prestera effektiva biståndsmsatser.Biståndsmyndighetemas admmisöativa kostaader är dock relativt begränsade,av de samlade biståndsanslagen. Adminisöativa besparingar har genomförts. Underhösten 1993 har bl.a. mtegrationen av ambassader cx:h biståndskontor inletts.De nya utiandsmyndigheteraa är ett uttryck for en mer markerad heUietssyn påSveriges förhållande tUl det berörda landet. Den utsända personalen kan pådette sätt också utayttjas mer flexibelt och effektivt. Integrationen kommer attvara helt genomförd . Arbetet med att se över styrnings- ochbeslutsvägar, orgamsation samt behoven av kompetensutveckling bör fortsatte.Regermgen gav en särskUd uttedare i uppgift (dir. 1993:87) attbl.a. behandla dessa frågor och att uterbete förslag om hur admmisöationen avbiståndet kan rationaliseras och effektiviseras. DennaBiståndsförvaltningsuöedning kommer att avlämna sina överväganden (x;h förslaginom kort. Uöedarens arbete är inrUctet dels på att preciseraformema för regermgens styming av myndighetema, dels på biståndssektomsmyndighetssttTiktur. En cenöal utgångspunkt är att ett resultetorienteratstyrsystem i förening med en tydligare roll- cx:h uppgiftsfördelning, mellanregermg (x;h myndigheter samt mellan myndigheter, i sig kan möjliggöra inteobetydliga ekonomiska besparingar. Denupphandlmgsmarknad som genereras av de mulitiaterala utvecklingsbankerna ochFN:s biståndsverksamhet är av flera skäl möessant. Den är relativt stor, den ärväxande men också svårpeneöerad och omgärdad av speciella upphandlmgsregler.Trots det svenska närmgslivets mteraationalisering har svenska företeg haftbegränsade framgångar på denna marknad. Mot denna bakgrand angavs i förra åretsbudgetproposition 1993/94:100 (sid. 76) att UöUcesdepartementets handels- ochu-avdelmngar avsåg att närmare analysera hur den svenska andelen av demultilaterala organens upphandlmg skulle kunna öka inom ramen för gällandeprinciper om obundet bistånd och intemationella upphandlmgsregler på området. Arbetet med denna analys inleddes under sommaren1993 av en projektgrapp inom departementet. TUl projektgrappen knöts en kontekt- 77 grappmed förettädare för UöUcesdepartementet, , BITS,SIDA och , och samt Prop. 1993/94:100 . Projektets övergripande mål är att på grandval aven analys lägga förslag tUl mer effektiva, koordmerade och söategiska svenskafrämjandeinsatser på det multilaterala upphandlingsområdet. Projektgrappen kommer att avlämna sm rapport undervåren 1994. En departementel prövning av projektgrappens förslag kommerdärefter att göras med avsUa att genomföra sådana förändringar attnuvarande främjandeåtgärder försterks. Nedan presenteras vissa preluninära slutsatserfrån projektgrappens arbete. En generell slutsats är behovet av att hitte formerför en förbätaad samverkan for att uppnå det önskade resultetet: att inom ramenför de svenska biståndspolitiska målen nå ett förbätöat utayttjande av densvenska resursbasen med sUcte på en högre eflfektivitet i såväl utvecklings-som katesöofsamarbetet och de fredsbevarande operationema. Med denna utgångspunkt avser projektgrappen attanalysera och prelimmärt lämna förslag inom främst följande områden: Revitaliserad främjandeorganisation: Enorganisatoriskt förstärkt främjandeverksamhet (inkl. projekt- ochmarknadsbevakning) baserad på närmare samråd cx:h samverkan mellannäringslivet, UöUcesdepartementet och olUca myndigheten Förbättrad marknadsinformation: Tillskapande av ettmer sammanhållet system för information om prioriterade marknader som idagfinns utspritt bland många olUca aktörer såsom departement, ambassader,biståndsorgan och företeg. Information om resursbasen: av ett mersammanhållet system för information om resursbasen med avsUa att ge ambassader,projektbevakare cx;h andra möjlighet att kunna snabbt förmedla uppdaterad ochkorrekt information om svenska företeg, institationer och konsulten Finansieringsfrågor: OlUca finansieringsarrangemangföreslås bli föremål för en uppföljande översyn med hänsyn tUl dessa frågorsstora betydelse. Bland annat anses hittUIsvarande system med konsultfonder iolUca multilaterala organ ha fungerat väl och föreslås bli ytterligare utvidgatinom utvecklmgsbankema, inom FN-systemet och vissa av EG:s program. Selektiva insatser: Förslag tUl åtgärder för attöka svenska företegs möjligheter att leverera tUl FN:s fredsbevarandeoperationer, samt insatser på katesöof- (x;h flyktingområdet. RegermgentUlsatte 1992 en uttedning för att uööna behovet av ett intemationellt mstitatför valövervakning. Uöedningen överlämnade sitt betänkande Free arui FairElections - and Beyond (SOU 1993:100) . Uöedningenhar baserat sitt arbete i hög grad på överläggningar med 78 forskareoch mdivider med lång erfarenhet av valfrågor i skilda länder. parlamenterUcer och parlamenteriska organisationer, förettädare för Prop. 1993/94:100 regeringaroch enskilda organisationer, FN cx;h andra mellanstetiiga Bilaga 4sammanslutningar såsom Samväldet och EU. Synpunkter har på dette sättfortiöpande kunnat mhämtes och diskuteras såväl inom uöedningen som medsakkunniga utomlands. Arbetet har tilldragit sig betydande inöesse och har fåttett brett stöd. Bakgranden till uöedningen är det starkt ökadebehovet av mter-nationell övervaknmg av val i skilda länder och världsdelar.Uöedningen ser dette som ett symptom på ett växande inöesse för demokratiskasamhällssystem. Den understryker att det är angeläget att stödja dennautveckling. Uöedningen konsteterar att de nuvarande insatsemaför valövervakning är kortsUaiga och har projektkaraktär. Behovet är emellertidlångsUaigt. Hela processen från ett val tUl näste val omfatter exempelvisoppositionens roll, parlamentens sätt att arbete, den relevantelagstiftningen, möjligheten i praktiken för skilda politiska åsUaer att fåkomma tUl tels, valsystemet, vallängderaas konstraktion och vem som har rätt attroste. Vidare har uttedningen konsteterat ett behov avinteraationellt överenskomna regler och normer, bl.a. för valövervakning.HärtUl kommer att det föreligger en brist på opartiska instanser som allaparter kan känna föröoende fön Många av de organisationer som ägnar sig åtvalövervakning är egentiigen tillkomna för andra uppgifter, t.ex. nationellaparlament, och anser sig ha behov av ett mer professionellt organ för stöd ochråd. Länder som genomgår en demokratisk omvandlig måste ofta bygga upp sinkompetens på skilda delar av valprocessen och skulle uppskatte en systematiskhjälp för dette. Det ligger i sakens natar att en pluralistiskdemokrati cx;kså för samman aktörer med skilda mandat och roller: regermgar,parlament, enskilda organisationer och experter på valfrågon Det finns i daginget foram som gör det möjligt för alla dessa att samverka på sina egnavillkor och mandat. FN uöätter ett vUaigt arbete på valområdet. SärskUtgäller dette insatser för att bUägga långvariga konflikter, såsom i Namibiacx:h . FN är ett mellanstetiigt organ, och regeringar är bara en avparteraa i ett val. FN:s generalsekreterare cx;h hans medarbetere har cx;ksåvälkomnat (x;h stött tenken på ett fristående institat och har lovat ettfortsatt stöd för ansöängningar att få ett sådant till stånd. Andra aktörer har skilda självvalda eller givnabegränsingan De är geografiskt eller geopolitiskt begränsade (t.exEuroparådet), sysslar med bara en viss del av den totela processen, har enbestemd politisk identitet (t.ex. Samväldet), eller är nationella, vilket ivissa lägen kan negativt påverka uppfettningen av deras öovärdighet. Uöedningen finner mot denna bakgrand att det finnsbåde ett belagt behov av ett nytt mteraationellt institat för stöd tillvalprocesser och ett betydande mteraationellt stöd för tenken att upprätte ettsådant institat. Institatetföreslås ägna sig åt öe huvuduppgifter: - Normativ och forskningsorienterad verksamhet; 79 - Kapacitetsuppbyggnad, konsulttjänster cx;h bistånd; 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 - friteraationelltsamarbete i form av erfarenhetsutbyte och valövervak- Prop. 1993/94:100 ning. Det föreslås att i mstitatets styrelse skall mgåförettädare för öe kategorier: finansiärer, mteraationella organisationer samterfama personer med olUca professionell bakgrand och geografisk hemvist. Muiistem för intemationellt utvecklingssamarbeteoch mänskliga rättigheter har ställt sig bakom uttedningen och dess slutsatseroch rekommendationer och avser att sammankalla en konferensför att formellt börja en process som avses leda tUl bildandet av ettvalinstitat. Regeringenhar under innevarande budgetår initierat ett analysarbete om möjlighetema ochbehovet av att kanalisera bistånd genom organ med anknytning tiU politiskapartier. Utredningens resultet kommer att avrapporteras . , som är en stetiig stiftelse, fungerar som nationell kommittéför (). Nationella kommittéer finns i flertelet i-länder.Verksamheten regleras via ett s.k. samarbetsavtel mellan och denationella kommitteéma. Med något undanteg har de nationella kommittéeraaformen av enskild organisation. Som aviserades i förra årets budgetpropositionhar en uttedare tUlsatts för att se över kommitténs associationsrättsliga form. Regeringensförslag i det följande innebär att det samlade biståndet för /95uppgår tUl 13 360 miljoner kronon Beloppet utgör en ökning med 400 miljonerkronor, i jämförelse med iimevarande budgetån Ökningen sker i enlighet medregeringens ambitioner att inom en femårspericxl åter avsätter enprocent av BNI till intemationellt utvecklingssamarbete. Den föreslagna ökningen av biståndsramen är ihuvudsak jämnt fördelad över de olUca anslagen. SedvaiUig pris- ochlöneomräkning har skett av myndighetemas förvaltningsanslag. En särskilduttedare har tillsatts med uppdrag att uterbete förslag om hur administtationenav biståndet kan rationaliseras och effektiviseras. Regermgen avvaktaruöedarens förslag för att med dessa som grand senare kunna återkomma medförslag till omprioriteringar och besparingar inom biståndsför-valtningen. I enlighet med rUcsdagens beslut (prop.1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342) föreslås en ny stttiktar av anslagen under littera C. AnslagIII C 3. Andra biståndsprogram delas upp i Prop. 1993/94:100 anslagen C 4. Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättnad, C 5. BUaga 4 Utvecklingssamarbete genomBeredningen för intemationellt tekmskt-ekonomiskt samarbete (BITS), C 7.U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), C 9.Näringslivsbistånd genom () och och slutiigen delar av C 13.Projektbistånd tUl vissa länder m.m.. Varje myndighets verksamhetsanslag följsav dess adminisöationsanslag. Stöd tUl ekonomiska reformprogram och skuldlättnadsåtgärderslås samman med det importstöd som tidigare redovisats i några avprogramländemas s.k. landramar under anslaget III C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA till ett nytt anslag som kallas C 4. Stöd tUl ekonomiska reformeroch skuldlätttiad. Styrelsen för u-landsutbildning i (U-centram)har tidigare budgetår erhållit medel under två anslag. Dessa sammanförs nu tillett anslag så att även elevförmåner och utbildningsbidrag anslås undermyndighetens ordinarie ramanslag. Ett nytt anslag föreslås (x;h benämns C 13.Projektbistånd tUl vissa länder m.m. Hit har olUca typer av insatser som intenatariigt hör hemma under något av de andra anslagen förts. De multilaterala bidragen under anslaget C 1.Bidrag till intemationeUa biståndsprogram ökar med ochuppgår tUl totelt 3 295 mUjoner kronon Det totela multilaterala biståndet ärdock större eftersom stora bidrag till intemationella organisationer även gesfrån de andra anslagen inom biståndsramen. Sammanteget uppgår de svenskabidragen till ca en öedjedel av det totela svenska biståndet. Övergången till ny budgeteringsteknik för Sverigesbidrag tUl Intemationella utvecklmgsfonden () innebär att medel numera inteanslås förrän drar på en skuldsedel. medför att reserverade medelunder anslagsposten för täckande av lagda skuldsedlar successivt minskar. utgjorde sålunda det totela skuldsedelsbeloppet underanslaget drygt 4,7 mUjarder kronor medan reserverade medel för kommandeutbetelningar uppgick till 3,3 mUjarder kronon Av den ingående reservationen påca 940 nuljoner kronor för övriga ändamål är allt utom drygt 70 miljoner kronorreserverat genom beslut eUer utfästelsen Av medlen som budgeterats somtäckning för skuldsedlar som utfärdats för lDA:s räkning men ännu ej utbetelatshar regeringen efter rUcsdagens godkännande under /91 beslutetatt disponera för multilaterala insatser i Central- ochÖsteuropa samt 220 mUjoner kronor för katesöofinsatser, under budgetåret1991/92 ytterligare för multilaterala insatser i Cenöal-och samt under /93 150 mUjoner kronor förkatesöofinsatser i f d. , utan att åteganden gentemot IDAinskränks. Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAberäknas samman lagt tUl 6 290 miljoner kronon Då det importstöd som tidigare anslagits över dette anslag nu föreslås flyttes till ett nytt anslag blir det svårt att rättvisande mformera om hur anslaget förändrats från föregående 81 budgetån Med enuppskattnmg att importstödet för /94 utgör ca 540 miljonerkronor av budgeterade medel innebär det att det Prop. 1993/94:100 föreslagnabeloppet /95 skall jämföras med 6 159,5 mUjoner BUaga 4 kronon Detteanslag föreslås därmed öka med 130,5 miljoner kronon De outbetelda medlen under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA uppgår till totelt 2 670 miljoner kronon Heladenna reservation utom 270 mUjoner kronor är mtecknad genom utfästelser ochavtel för olUca projekt och program. En stor del av reservationerna hänför sigtill landramama och regionala stöd. För dessa anslagsposter har regermgenmedgivit en rätt att utfäste belopp på upp till öe gånger anslagna medel förett ån Detma budgetermgsteknik skapar föratsättningar för långsUaighet ilandsamarbetet och för att utbetelningaraa skall kunna verkställas i takt medatt medel behövs for genomförande av olUca projekt (x:h program. Anslaget C 3. Andra biståndsprogram uppvisar enreservation på ca 1 990 miljoner kronon Av den totela reservationen hänför sigca tUl u-landsforskning genom SAREC där allt utom knappt 50miljoner kronor redan är intecknat för olUca ändamål. U-krediter genom BITSuppvisar en reservation på ca 560 mUjoner kronor vUken redan är intecknat.Regeringen anser att reservationen för u-krediter är rimlig för att tjäna sombuffert mot svängningar i anslagsbelastningen. Tekniskt samarbete genom BITSuppvisar en reservation på ca som uppstått på grand avförseningar och förändringar av insatsers genomförande. Av reservationema om ca100 mUjoner kronor som uppvisar är redan ca 60 miljoner kronorintecknade för olika ändamål. Reservationer på för stödtill ekonomiska reformprogram och skuldlättaadsåtgärder är redan heltintecknade för olUca insatser Reservationema under anslagsposten projektbiståndtUl vissa länder är ca 100 miljoner kronon Regeringen ämnar te ett särskiltbeslut om användandet av dessa medel. Utgifter för biståndsverksamhet, som istetsbudgeten belaster andra anslag än biståndsanslagen bör beaktas vidsummeringen av det samlade biståndet. För /93 uppgår dessautgifter till 902,8 mUjoner kronor varav 665 mUjoner kronor hänför sig tillavräkningar för vissa asylkosttiaden Anslagsbelopp och anslagsbenärnningar framgår avnedanstående sammanfattande tebeU. TabeU 2Biståndsanslagen 1991/92-1994/95 (mkr)' Prop. Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändr1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1993/94 -1994/95 Bidrag till inter- 3 319,4 3 566,1 3 148,4 3 295,0 146,6 Utvecklingssamarbete 7 300,0 7 517,0 6699,5 6 290,0 09,5 genom Styrelsen för internationell ufveckling (SIDA) C 3.Styrelsen för inter- 269,6 293,8 297,4 314,7 17,3 nationellutveckling (SIDA) Stödtill ekonomiska 500,0 700,0 500,0 1000,0 500,0 genom Beredningen för tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) Tekniskt samarbete och 315,0 324,5 304,5 U-krediter 400,0 420,0 400,0 C 6.Beredningen för inter- 14,6 18,7 20,6 20,7 0,1 nationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) U-landsforskning genom 395,0 425,0 405,0 425,0 20 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Styrelsen för u-lands- 21,0 25,4 26,7 27,5 0,8 forskning (SAREC) Näringslivsbiständ 135,0 -25 genom () och Intemational AB Näringslivsfrämjande Investeringsfrämjande Styrelsen för inter- 34,4 35,5 29,0 -6,5 nationellt näringslivsbistånd () Styrelsen för u-landsut- 54,9 23,0 24,9 32,3 0,3 bildning i () UtbUdningsbidrag och elevför- 6,8 7,1 7,1 Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändi. BUaga 4 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1993/94 -1994/95 Projektbistånd till vissa länder finansieras över andra huvud- Avräkning för vissa asyl- TOTALT: 13 871,0 12 960,0 13 360,0 ' En nyanslagsstraktur föreslås för /95 varför tabellen inte blir heltjämförbar över åren Multilateralt utvecklingssamarbete Effektiviteten i det multUaterala systemet Inledningsvishar vi redovisat den värld av globala utmaningar och ömsesidigt beroende somallt tydligare avtecknar sig. Med deima utvecklmg som bakgrand växer sigbehovet av väl fungerande interaationella institationer allt starkare. Sverigehar som litet land alltid varit en sterk anhängare av taultilateralism, ochinte minst verkat för ett sterkt FN. Stödet för FN har varit såväl politisktsota finansiellt. FN:s utvecklingsarbete har erhållit stora svenska bidrag.Inom ramen för vårt bistånd kompletteras stöd dfrekt tUl s.k. programländer,annat bilateralt stöd samt stöd till direkte insatser genom enskildaorganisationer av bidrag för utvecklingsändamål genom de multilaterala organen,främst de intemationella finansieringsorganen såsom och deregionala utvecklingsbankerna, samt tUl FN:s olUca fonder och program förutveckling. Vihar också redovisat att vi står mför en sitaation med ökade krav ochstegnerande resurser mtemationellt. Kraven på ökad eflfektivitet och framföralltpå påvisbara resultet i allt bistånd ter sig som än mer Prop. angelägetmot denna bakgrand, oavsett om biståndet är multilateralt eller BUaga 4 bilateralt.Hur man skall gå tUl väga för att nå detta syfte ter sig emellertidnågot annorlunda för det multilaterala biståndet jämfört med De multilaterala organisationema utmärks just av mångfeldenav givare, och det skulle inte bli effektivt om var och en av dessagivare ställde egna och delvis disparate krav, och på ett ryckigt och oföratsägbartsätt påverkade verksamheten. Det handlar iställer om att skapamultilaterala institationer som är sterka och professionella, har hög integritet,väl definierade och avgränsade mandat och med tydliga styr- ochfinansieringsystem där just multilateralismen, dvs. åtegandet,står i förgranden. Kraven på eflfektivitet måste självfallet vara