prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Det är dock inte rimUgt att kommunens ambitioner att minskaCOj-utsläppen enbart skaU betalas av Qärrvärmekunderaa med högre taxor medanelvärmekunderaa, oljekunder m fl sUpper kosmaderaa för minskningen avutsläppen. Biobränslen måste vara ekonomiskt konkurrenskraftiga för att de skaUfä en bred användnmg. Det är steten som måste ändra fömtsättningama så attdette blir faUet, så länge biobränslena inte av egen kraft kan konkurrera medfossUa bränslen eUer bilUg el. påpekar att Qärrvärme och kraftvärme kan utayttjaföraybara energuävaror men att dessa energUcäl-lor är dyrare änandra. Insatser måste göras för att sänka kostaaderaa för att använda deföraybara energiråvaroraa så att dessa kan konkurrera med fossUa bränslen pålika villkor med beaktan av mUjöpåverkan. viU gynna en omställning av energisystemet ochhushållning med energi genom ett prissättningssystem som tar hänsyn tiUmargmalkostaadema för ny el. SVEBIO påpekar att de låga elpriseraa i Sverigemotverkar målet om energihushållning som det rådande överskottet på eUcraftleder tiU att elvärmen växer snabbare än andra elsektorer. Härigenom kommerockså avvecklingen av kärnkraften att försvåras (fe omställning avenergisystem är relativt kostsamt inom bostedssektom. NUTEKmenar att sänkte skatter för industrin kan minska incitamenten tiUenergibesparingar. konunun menar att elpriseraa är så lågaatt direktverkande/vattenburen el oftast väljs istäUet för fjärrvärme eUerandra alteraativ. LUcnande åsUct framförs av kommun. Malåkommun påpekar att priset på el från kärnkraft subventioneras i förhåUande tiUel från vattenkraft. påpekar att vid avregleringen avelmarknaden kommer , som har egna kraftverk, ttoUgen att få de högsteelpriserna i landet p g a en för låg konkurrens. Föratt öka biobränslenas konkurrenskraft föreslår Statens natur vårdsverk och i att en koldioxidskatt införs för samtUga fossUeldade elprcxluktionsanläggningar. anser att skatten bör vara på /kg och att den gradvis höjs. hjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-forum och Ung Vänster förordaratt olje- och elskatterna höjs kraftigt. Prop.1993/94:111 anser att lagen om fest bränsleförbränning måste tillämpas merastrikt. Länsstyrelseni föreslår att kraven på eldningsolja bör skärpas i Västsverigeså att högst svavelinnehåU tiUåts. menar attSverige också bör mföra samma ansvars-regler för sjötransporter av olja somUSA, dvs obegränsat ansvar för redaren och krav på dubbfe skrov för oljetankerssom angör svensk hamn. Kärnkraft.De poUtiska beslut om att aweckfe kärnkraften tiU och att mte bygga utvattenkraften ytterUgare, anser Skogsindustrierna, måste starkt ifrågasattes iett mtemationeUt perspektiv. Ung Vänster och Kvinnor för Fred menar attkärnkraften måste awecklas enUgt foUcomröstningens utslag senast år 2010.Barsebäck bör stängas . q2000ifrågasätter om slutförvaring av radioaktivt avfaU kan tiUåtes på Östersjönsbotten om försiktighetsprincipen skaU tiUämpas, såsom anges i Agenda 2ls punkt22.5.c om radioaktivt avfeU. Kvinnor för Fred viU att importen av uran snarastskärs ned. Stöd tiU icke-förayelsebara energiformer bör successivt awecklas ochen mångdubbel satsning göras på alteraativ energi. Det bör bU lättare försvenska konsumenter att börja använda förayelsebara energUcäUor anser att regering och riksdag bör inta en ny hållningtUl pipeUnesystemet för natargas och överväga hur staten skaU främjatillkomsten av nya natargasledningar i och i . q2000anser att energiåtervuining ur organiskt avfeU är ett måste. Hållbart odladeenergigrödor bör främjas. anser att utsläppen av metan frånsoptippar kan minskas och att gasen bör tas tiUvara och användas för el-och/eUer värmeprcxluktion. Regelsystemet för elsektom bör, enhgt ,ses över så att nyinvesteringar aUtid utayttjar möjUgheter att använda fömybarenergi. Kol.Svenska KoUnstitutet understryker att av världens elproduktion ärkolbaserad och ökar stadigt. I har bl a rökgas-reningsteknikerutvecklats . har möjUghet att genomföra insatser för atteffektivisera kolanvändningen i andra länder vilket skuUe ha mycket stor effektpå den globala mUjön. Med svensk teknUc skuUe t ex kolförbmkning kunnareduceras med eUer ca 300 mUjoner ton. För att kunna utvecklamUjöanpassad teknik behövs svenska referensaiUäggningar. föreslår krav på bygglov vid instaUation av vedeldade viUapannor och möjUghet för kommuner att lämna genereUa föreskrifter för vedeldningi vissa bostadsområden. Tillkommande vedeldning bör regleras i detaljplaner ochkommunala energiplaner. Vidare bör normer för elförbmkning i hushåUsapparaterinföras. i och framför liknandesynpunkter. i föreslår dessutom att det på aUaelapparater skaU uiföras en obUgatorisk energimärkning som visar apparatenselförbmkning. Huddingeoch Lunds kommuner anser att det för en minskning av 122 den individueUaenergiåtgången behövs en refetivt hårdhänt styming, t ex enreglering av hur stora ytor olika hushåU respektive arbetspfetser skaU Prop.1993/94:111 få disponera, eUer införande av avgifter/skatter som motverkaraUtför Bilaga 1.1 hög konsumtion av energi. Skogsuidustrierna anser att detär fel att vid produktion av varor minska den mängd energi och råvara somanvänds per enhet utan att stäUa detta i relation tiU kostaadema. Rådgivning.Malå kommun anser att informationen om bidrag tiU allmänheten för att minskaelförbrakningen är bristfälUg. TiU exempel är det få människor som känner tiUmöjUgheten att söka bidrag för att uistaUera solceUer. tyckeratt det bör finnas en energirådgivare i varje kommun. SLU föreslår tydhgasignaler och god rådgivning tiU prcxlucenter och användare av fossife bränslenom vilka vUlkor som gäUer vid en övergång tiU bioenergi för att stimulera enmarknadsutveckling i riktning mot inhemskt prcxlucerad bioenergi. IAgenda 2ls kapitel 20 om hanteringen av mUjöferUgt avfeU, framhåUs attregeringama bör försäkra sig om att även miUtära anläggningar följer gäUandenationelfe mUjökrav för hanteringen. I kapitel 33 anges att miUtära resurserbör omfördelas för att finansiera . Överbefälhavarenttor inte att Försvarsmakten kan undvika viss miljöpåverkan och ser därför, itakt med att mUjölagstiftningen skärps, en ökande risk att Försvarsmakten inteskaU kunna lösa sina uppgifter. Det krävs därför balans meUan mUjökrav ochkravet att vara beredd på krig. Försvarsmakten bör, anser ÖB, fä direktivangående Agencfe 21 endast från regeringen och beträffande mUjötiUsyn lägstfrån Länsstyrelseraa. för Fred och Frihet (IKFF) och Kvmnor för Fredföreslår en svensk handUngsplan om hur miUtära resurser kan användas för attskydda mUjön, som en uppföljning tiU FN-stadie, och en plan föromställning av försvarsindustrin tiU civU produktion. Samarbete för Fred anseratt ett mUjövårds-regemente bör inrättas och att SNV och FOA gemensamt böradministtera en fond som med ett par nuljarder tiU sitt förfogande under entteårsperiod för nuvarande mstningsuidustri skaU skapa altemativ sysselsättningmed mUjöriktig prcxluktion. Miljöskuld.Samarbete för Fred och Kvinnor för Fred anser att miUtären skaU bära sina egnamUjökostaader genom att moms införs på krigsmateriel, skatt utmäts på miUtärtflygbränsle och mUjöförstöring orsakad av miUtären saneras, så att det iförsvarsbudgeten framgår vad säkerhetspoUtiken kostar. Miljöhänsyn.ÖB firamhåUer att en särskUd för Försvars makten vore en fördel. Samarbete för Fred menar att Försvarets miljöberedning bör presentera vad kretsloppssystem innebär för totalförsvaret. ÖB bör ges i uppgift att i planeringen fram tiU 1988, enUghet med Rio-deklarationens princip 8, ersätta ohåUbara konsumtions mönster. Vidare bör, enUgt Samarbete för Fred, försvarets dispens att 123 använda freoner genast dras in, strikta civife normer tiUämpas för kemUcaUeanvändningoch ett intemationeUt institat för kemikaUesäkerhet Prop. 1993/94:111 inrättas i med resurser fiån FOA. 2.g)Forskning teknisk utveckling och utbUdning Ikapitel 35 i , om forsknmg för en håUbar utveckling, framhåUs att enuppgift för vetenskapen bör vara att tillhandahåUa mformation som underfeg fören bättre utformning av mUjö- och UtveckUngspoUtik. För att uppfylfe detta kravär det nödvändigt att ländema bedömer och vidtar behövUga åtgärder i syfte attöka den vetenskapUga msUcten, förbättra den långsUctiga vetenskapUgakapaciteten och säkerstälfe att vetenskapen svarar mot de nämncfe behoven. LutherhjälpentiUsammans med Kyrkornas U-forum varnar för en övemo i på attforskning och information skaU lösa alfe världens problem. Kungligavetenskapsakademien ttor att kan genomföras endast med hjälp av enengagerad och kunnig aUmänhet och beskriver därför informationsbehovet som detkanske mest angelägna problemet i sttävan mot en håUbar utveckUng. Dessutommåste mUjöpoUtiken sfe på fast vetenskapUg grand. Försiktighetsprincipenkräver, enligt , t ex en utveckling av metcxler för refetiv riskbedömningsom hjälp för beslutsfattare. ser högkvaUtativ forskmng som engmndföratsättning för tiUämpning av försiktighetsprincipen, i synnerhet vidmotstridande intressen nationer emeUan. KTH menar att den attitydförändring somkrävs i samhäUet fömtsätter omfattande UtbUdning i "Rio-anda" avbeslutsfattare, stadenter och allmänhet. och föreslår att staten främjar bättrekontakter på lokal och central nivå mellan forskare, beslutsfettare ochallmänhet. Tvärvetenskap.TFR menar att den forskning som berör Agencfe 21 måste organiseras som ettlångsUctigt projekt i konsortieform med aktiv medverkan av rådsorganen ochintemationeUa kontakter. SLU anser att UtbUdning på universitet och i skolanbör ge en helhetssyn på resurser, lönsamhet och energiflöden samt önskar attbehovet av tvärvetenskapUgt kunnande särskUt vid ökad biobränsleanvändningbeaktas. SGU framhåUer betydelsen av sektorsforskning för att skaUkunna förverkUgas. Sektorsforskningen, i kontrast tiU universitets- ochhögskoleforskningen, inriktas mot relevanta problem, har en långsUctigsttTjktar och är en garant för kontmuitet. () anser att Rio-deklarationen spränger disciplinramen vUket stäUer krav påkompletteringar av befintiig gmndforskning med en betydande breddning ochsektorsövergripande forskning i bärkraftighetsperspektiv. En lång rad mstanserframhåUer betydelsen av tvärvetenskapUga forskningsprogram och föreslår attgmndforskningen bör ges incitament för helhetssyn och integration för att rättbelysa oUka mUjöfrågor. betonar att existerande mUjöcen- 124 tra vid flera universitetär nödvändiga för tvärvetenskapUgt samarbete. Lundsuniversitet föreslår ökat stöd tiU dessa mUjövetenskapUga centra, Prop.1993/94:111 som bör få en mer långsiktig och fest organisation. Dessutomföresläs Bilaga 1.1 vidgat forskningssamarbete med länder mom och utomEuropa. Fiskeriverketföreslår, i enUghet med Agenda 21s punlct 17.17g om integrerad kust- ochhavsskötsel, ett regionalt tvärvetenskapUgt institat för Östersjön.Länsstyrelsen i föreslår att skaU bU ett svenskt centmmför mUjöutvecklings-insatser riktade mot och . Forskningsområdensom anses vara viktiga är bl a analyser av utövandet av äganderätter iförhåUande tUl ekologi (KVA), vidareutveckling av s k gröna räkenskaper (KVA)samt frågor om befolkningsut-veckUng/fatagdom () och Uvsstil (TFB). Landstingeti län hänvisar tiU forskningsområdena som nämns i kapitel 6 i Agenda 21punkt 41m) U), som behandlar utveckling och genomförande av tvärvetenskapUgforskning om de kombinerade hälsoeffekterna av exponering för multipfemUjörisker, inklusive epidemiologiska undersökningar av långvarig exponeringför fega föroreningsnivåer och användningen av biologiska markörer, och påpekaratt det finns en rad etiska aspekter kring utayttjandet av biologiska markörer(t.ex stadier som syftar tiU att spåra upp individer i be-foUcnmgen som ärsärskUt känsUga för vissa exponeringar) som ingående bör diskuteras avforskare, myndigheter och poUtiska beslutsfettare. Enköpingskommun anser att det behövs mer forskning och ui-formation om kostens betydelseför hälsan, orsakema tiU och lindrande av aUergier samt orsaken tiU ökningen avcancerfrekvensen hos personer födda i förhåUande tiU tidigaredecennier. tycker att dehnålen för läkarexamen börkompletteras med ansvar för identifiering av såväl psykosociala som fysikaUskaoch biokemiska riskmiljöer. Vidare bör foUchälsofrågomas mUjökomponenter merexpUcit betonas. anser också att mUjökurser pä engelska börutvecklas och erbjudas utiändska stadenter. Landstingeti påpekar att med den ökade invandringen i landet behövs forskningom ny metcxiik för altemativa sätt att nå ut tiU befoUcningen i ett samhäUe medmångkultareU sammansättning. förordar forskning avseende metcxlUc föratatydförändringar. föreslår en översyn av ekonomisk forskning för attuppmärksamma behovet av gränsområdet ekonomi-ekologi Uksom socioekonomiskforskning. På liknande sätt föreslär q2000 en prioritering av effektiva metoderatt använda ekonomiska styrmedel. Jordbruksverketefterlyser resurser för kunskapsuppbyggnad om olika avrinningsområdenshydrologi. är oroUgt för effektema av att dess forskningkring grönytor nu överförs tiU SJFRs Trädgårdsforskning. Glesbygdsmyndighetenanser att det behövs mer forskning om ungdomar och mUjö. i föreslår att Högskolas satsningar på forskning och utbUdning mom området geografiska informationssystem ges sådana ekonomiska möjUgheter att satsningen kan permanentas samt att ekonomiskt stöd bör ges tiU 125 forskning inom gmvavfaUsområdet. Högskolani bör kunna spela en stor roU för att lösa de specieUa Prop.1993/94:111 problem som orsakas av klimatet på . HSBanser att särskUda medel bör tiUskjutas för information, UtbUdning ochutveckUng av energUiushållning samt marknadsmttoduk-tion av ny teknik.Länsstyrelsen i anser att det bör ske en kraftigt ökad satsningpå forskning och utveckling av bränslesnåfe motorer, elmotorer, samtbiobränslen. Denna forskning bör dock tidsmässigt samordnas med ökade krav pårenare motorer m m. Vicfere bör forskning kring oUka kemikaUers mUjöferUghetprioriteras. Naturvårdsverketanser att det behövs insatser för forskning och teknUcutveckling i fråga omfömybara energisfeg samt förbättrade kunskaper om långUvade organiska ämnen.Karlstads kommun tycker att möjUgheteraa för att stödja byggandet avaiUäggningar för regenere-rmg av olja bör utredas och föreslår attNatarvårdsverket ges i uppdrag att mventera, utvärdera samt sprida kunskaper omsådana metoder. Folkkampanjenanser att regeringen bör låta utreda alteraativ tiU KBS-metoden för slutförvaringav högaktivt kämavfeU. Dessa utredningar bör utföras av forskare och teknikerhelt firfe firån anknytmngar tiU kraftindustrin. Kravet att minimera deproducerade avfåUsmängdema skaU beaktas när man utarbetarkärnkraftsawecklingsplanen. IVL föreslår en intensifiering av forskning ochutveckling inom nuljöövervakningsområdet, kretsloppsinriktad mUjöteknik ochsystemförsfeelse vad gäUer mUjöfrågor (fetorts- och trafiksystem,mUjökonsekvensbeskrivningar och mUjörevision). ForskartjänsterFör att öka antalet forskamtbUdade inom mUjöområdet föreslår iLinköping föreslår att krav på eUer belöning av miljöinslag/mUjöinriktaing iavhandlingar skaU prövas och att specialdestinerade doktorandtjänster införs.Chalmers tekniska högskola tiUsammans med anhåller om bla en professur inom ämnesområdet atmosfarvetenskap. SGU finner attenergigeologi bör fä större uppmärksamhet med en egen position på universitetoch högskolor. Särskildautbildningsinsatser EnUgt behövs mer mformation ochutijUdning för att höja det allmänna mUjömedvetandet. För att mUjöaspektemaskaU ges erforderUg tyngd i aU utbUdning bör det uppdras åt berörda myndigheterpå skol- och högskoleområdet att utarbeta program för hur detta skaU ske ochatt det årUgen, i en särskUd mUjörapport, redovisas hur arbetet fortskrider.FoUchälsoinstitutet menar att måste populariseras i olika produkterför användning i skolan, vid relevanta arbetsplatser och hos beslutsfettare.InnehåUet bör spridas genom modera foUcupplysning. LOanser att skolor med yrkesinriktade utbUdningar bör stimuleras att inom ramenför eUer utöver den begränsade allmänna mUjökunskap som beslutats, även läggain yrkesspecifika mUjökunskaper i kursplanerna. Vidare bör arbetsplatsanknutenmUjöutijUdning, såväl genereU som yrkesspecifik, stimuleras. BranchvisautbUdningsprogram bör övervägas. ,KVA och FoUchälsouititutet understtyker betydelsen av kunskap och foUcbUdning i det lokafe nuljöarbetet. betonar vikten av fortbUdning av yrkeslärare. redogör för att i propositionerna En ny läroplan(1992/93:220 och 250) betonas mUjöperspektivet och sambandet Prop. 1993/94:111meUan mUjö och teknik understryks. I de 16 nationeUa program som Bilaga 1.1omfettar den gymnasiala utbUdningen ingår natarkunskap som ett kämämne medminst . Ämnet rör ekologi, kretslopp, energifrågor,resursutayttjande CKh konkreta lokafe CKh globafe mUjöproblem. Däratöver finnsrecfen icfeg skolor med mUjöprofil. Flera remissinstanser föreslår att enekologisk gmndsyn integreras i aU UtbUdning. anser att utbUdnings-insatsema för en UthåUig samhäUsutvecklingoch en god mUjö i skolan och pä universiteten både i befintiiga och planeradeläroplaner är otUlräckUga. Katrinehohns kommun och i län anser att defer av Rio-deklarationen och Agencfe 21 skaU arbetas m iskolans läroplan. kommun påpekar att även om läroplaner beslutas avstaten så har kommunen ett ansvar för det praktiska resultatet. Läroplanen kanges en lokal profilering. medicin ttor att läroplaner behöver granskas för attbättre använda systemansatser i problemanalys och problemlösningar. KdS-KviU att mUjövård skaU bU ett obUgatoriskt ämne i skolan. Aktivering.q2000 anser att s kapitel 36 om utbUdning är bra och väl genomtänkt,med möjUghet för västvärlden att nå målen . Nedskärningar iutbUdning är oacceptabelt. Ungdomskampanjen viU se planer för hur mUjö ochutveckling skaU integreras i aUa ämnen i gmndskola och gymnasium (,punkt 36.5.b). Det är också vUctigt att skolan engagerar elevema i lokafe ochregionafe stadier om en god mUjö (punkt 36.5.e). q2000 menar att organisationeroch forskare bör utayttjas på ett organiserat sätt i undervisningen och attskolmUjön bör ge eleveraa tiUfäUen att praktisera lösningar på mUjö- och utvecklingsproblem. Lundsuniversitet menar att mUjöundervisningen bör påbörjas redan i förskolan. AUkunskapsförmedling på området bör, eiUigt , innehåUa förslag tiUhandlingsstrategier som går äncfe ned tiU vad individen kan göra. 1Agenda 21 (kapitel 2) framhåUs önskvärda förändringar som stater bör arbeta förinom ramen för samarbete i , och andra intemationeUa fora; friarehandel, bättre markndstiUträde för u-landsprodukter samt resursöverföring ochskuldfettaader för . 1 kapitel 34 framhåUs vUcten av att överföramUjöanpassad teknologi meUan och mom länder. Detta gäUer särskUt tiU u-länder.I kapitel 38 och 39 har världens länder enats om att stärka samarbetet kringmUjö och utveckling främst mom ramen för FN-systemet samt att utvärdera och främjaeffektiviteten i mtemationeU mUjörätt. 3.a)Allmänna synpunkter Statskontoret förordar en arbetsfördelning länder emeUan i det in- 127 temationeUamUjöarbetet, istäUet för att aUa skaU vara representerade KemikaUeaibetet ses som ett positivt exempel. 1993/94:111Skogsstyrelsen betraktar Rio-deklarationens princip (2) om suveränitet Bilaga1.1 under ansvar som svår att förverkUga specieUt för de i-länder som enttägetförsöker att påtvmga u-ländema sina egna uppfettningar om håUbar utvecklingsamtidigt som de finner det svårt och smärtsamt att minska sinagränsöverskridande luftföroreningar, hitta säkra energisystem och finna vägartiU ett kretsIoppssamhäUe sä att de inte skadar andra länders mUjö. Sverigesansvar betonar att det mäste finnas utrymme för bådemtemationeUt samordnande åtgärder om regelsystem och för enskUda länder att gåföre och agera refetivt fritt för att flytta miljövårdens positioner framåt.Väg- och menar att soUdaritet påkaUar en avsevärdeffektivisering av i-ländemas transportsystem för att hejda energi- ochråvamkonsumtionen. menar att varje människa på jorden har sammarätt att ta i anspråk resurser, varpå man definierar de tre viktigaste områdenaför i-ländema att åtgärda: kretsloppsproduktion; mindre köttkonsumtion; ochmindre bU- och flygtrafik. /U-forumförespråkar klara svenska ställningstaganden för de fettigaste länderaa och enödmjuk inställning istäUet för en teknikoptinustisk linje. Lunds universitetframhåUer att avsevärt måste förstärka sin personeUa och finansieUakapacitet för det interaationeUa arbetet med att genomföra Agencfe 21. NUTEKanser att resurser bör satsas där man får mesta möjUga utdelning per satsad kronaför mUjön. menar att nationeU suveränitet måste balanserasmed mteraationeUa "maktmedel". ÖB föreslår att interaationeUtmUjösamarbete kring kartfeggning av och sanering efter miUtär verksamhet börinitieras med kostaadsfeckning utanför försvarets ordmarie budget. 3.b)EG/EU påpekar att en betydande del av den StorskaUga belastningen påsvensk mUjö härrör frän länderna i EG/EFTA-området. De mUjöregler som berör denfria handeln kommer i aUt större utsträckning att bU gemensamma inom dettaområde. anser därför att det är rationeUt ur svenskmUjöpoUtisk synvinkel att lägga stor vikt vid EG/EFTA-länderna och relevantaEG-mstitationer Uksom på de mteraationeUa konventionema i det fortsatta mUjösamarbetet.Vidare anser verket att måste verka för att mUjöaspektema färtillräckUg tyngd vid avvägningen mellan frihandel och mUjö inom EG. Vidett eventaeUt mträde i EG anser i att möjUgheteraaför att driva en mUjöpoUtik i överensstämmelse med är beroendeav att man lyckas fä tiU stånd en sådan mUjöpoUtik även i EG.Länsstyrelsen i anser att i förhandlingaraaom och eventaeU anslutning tiU EG är det 128 vUctigtatt arbetar för att substitationsprincipen skaU Ugga fast. NUTEKföreslår att som medlem i EG bör arbeta för avveckling Prop.1993/94:111 av handelshindren gentemot Tredje världen. NaturskyddsföreningenviU att i förhandlingarna med EG varaar om en självständig mUjöpoUtikoch ser tiU att fyra nya "friheter" garanteras inom EES/EG: friinformation; fri utveckling av mUjöskydd; fri utveckling av ett uthåUigt,mUjöanpassat jord- CKh skogsbruk; samt fri intemationeU mUjö- och biståndspoUtik. framhåUer att offentUghetsprin-cipen, remissförfarandetCKh öppenheten i beslutsprocessen skaU bevaras. Den böroffentUggöra uticast ckU beslutsunderlag,liksom sina ställningstaganden samt ge mUjörörelsen insyn ochobserva-törsstatas i beredande organ. EG bör ha en genereU mUjökfeusul somstedgar att integrationsåtgärder skaU mUjökonsekvensbedömas och aUa mUjödUektivbör vara minimidirektiv som föregås av remissförferande i . framhåUer att EFTA-länderaas undanteg iEES-avtalet för mUjökrav på bl a kemikaUer, bUavgaser och avfaU antingen måstebU EG-regler eUer permanentas som undanteg i EG. fär inte backa påkravet att vid medlemskap i behåUa regleraa för svavel i bränslen, Uksomsubstitationsprincipen, försUctighetsregeln och producentansvaret, som ärcentrafe bl a i kemikaUelagstiftningen. mäste fä rätt att bibehålfe ochskärpa existerande bUavgasregler samt att fritt utveckla och införamUjöklass-ningssystem, bl a för motorfordon och dieseloljor. skaU kunnaavsfe från import och förbjuda export av mUjöferUgt avfaU och käraav-feU.Sverige mäste också kunna behålfe sina mUjöavgifter och -skatter samt införanya sådana. Naturskyddsföreningenanser vidare att måste ha rätt att kompensera jordbmket för försvårandeklimatförhållanden, höga krav på djurens mUjö och hälsa samt mUjö- ochnatarvårdsåteganden inom jordbmket. MUjöskatter och -avgifter som försämrarlönsamheten i jordbmket skaU kunna återföras tiU näringen och avgifter på kväveoch kadmium skaU kunna höjas. För att bevara biomångfelden och bekoste reservatmåste avgifter kunna tes ut frän skogsnäringen samt undanteg göras från EGsbeskogningspoUtik. skaU behåUa rätten tUl självständig intemationeUnuljö-, bistånds- och soUdaritetspoUtUc. EG får mte, påpekarNatarskyddsföreningen, ha taUar som diskriminerar .