prop · GH03205 · 1993-12-31 00:00:00 — Syftetmed Finsamförsöken är att pröva värdet av en formaliserad finansiellsamordning av hälso- och sjukvårdens och socialförsäkringens ekonomiskaresurser för att få till stånd ett effektivare utnyttjande av de gemensammaresurserna och för att förbättra servicen till medborgarna. Genom attsammanföra resurser från de båda sektorerna bör samordnade bedömningar ochåtgärder stimuleras, vilket bl.a. bör bidra till en förbättrad hälsa. Enminskad ohälsa får därmed betydelse för både socialförsäkringenskostnadsutveckling och sjukvårdshuvudmännens ekonomi. Primärtberörs i de pågående försöken de som är . Det är främst fördenna kategori man kan förvänta sig samordningsvinster genom att förebygga ochminska ohälsa samt förbereda för återgång till arbete. Hälso-och sjukvårdslagens (1982:763) princip om vård av god kvalitet på lika villkorskall enligt propositionen till Finsamlagen upprätthållas i försöken. Försökenfår inte medföra att vårdtillgången för övriga delar av befolkningen minskar tillföljd av au olika verksamheter eller projekt imiktas mot en viss målgrupp. Föratt säkerställa detta skall konsekvenserna för olika patientkategorier nogaföljas i utvärderingen. En del av de samordningsvinster som förväntas uppkomma,förutsätts enligt propositionen bli använda för att finansiera förbättringarför de patientkategorier som inte ingår i försökens primära målgrupp. Enannan grundläggande förutsättning för försöken angavs i propositionen vara attden lagfästa rätten till olika socialförsäkringsförmåner inte får påverkas.Inte heller får den nuvarande beslutsordningen för utgivande av sådana förmånerrubbas. Detta innebär att myndighetsutövningen - bl.a. beslutsfunktionen i individrelateradeärenden - skall ligga kvar hos . Deintresseanmälningar om lokala försök med finansiell samordning som lämnades intill vid beredningen av propositionen till Finsamlagenuppvisade stora variationer, bl.a. vad gäller de socialförsäkringsförmåner somföreslogs ingå i en samordning och formerna för organisation och styrning.Föredragande statsråd förordade dock att en enhetiig grundmodellställdes upp för den i propositionen föreslagna Prop. 1993/94:205försöksverksamheten. Denna angav vissa generella regler som måste följas om enförsöksverksamhet skulle kunna medges. AvFinsamlagen framgår aU möjligheten att delta i ett försök står öppen för å enasidan försäkringskassor och å andra sidan sjukvårdshuvudmän (landsting,kommuner som inte ingår i ett landsting samt kommuner som har övertagithuvudmannaansvaret för primärvård). De deltagande parterna skall träffa ettsamverkansavtal om att bedriva försöksverksamhet. De förutsättningar ochvillkor som skall gälla i försöksverksamheten skall i huvudsak anges iavtalet. Lagen reglerar enbart de förhållanden där det har behövts göras undantagfrån nuvarande lagregler för att göra försöksverksamheten möjlig. Dettainnebär emellertid att vissa ramar har satts för försöken. Somtidigare nämnts krävs medgivande av regeringen för att bedriva försöksverksamhetenligt Finsamlagen. Regeringen kan förena siU medgivande med villkor. Hit hör bl.a.villkor om fördelning av överskott eller underskott i verksamheten. Denmodell som anges i Finsamlagen innebär att en sjukvårdshuvudman, som redandisponerar över egna medel för hälso- och sjukvård, får med en allmänförsäkringskassa avtala om en dispositionsrätt över en avgränsad del avsocialförsäkringsmedlen och åta sig ett delansvar för vissasocialförsäkringskostnader genom att dessa ingår i en för de deltagandeparterna gemensam finansiell ram. Detta medför en skyldighet försjukvårdshuvudmannen att i försöksområdet täcka kostnaderna för hälso- ochsjukvård och de delar av socialförsäkringssystemet som ingår i försöket.Kostnadsansvaret ger dock inte sjukvårdshuvudmannen bestämmanderätt över hurmedlen skall användas inom den andra partens kompetensområde.Försöksverksamheten kan, och får som tidigare nämnts, inte medföra någonförändring av enskildas lagfästa rätt till olika socialförsäkringsförmånereller av ansvar för att besluta om rätt till ersättning frånsocialförsäkringarna i enskilda ärenden. Sjukvårdshuvudmärmens förfoganderättöver socialförsäkringsmedlen är således begränsad. EnligtFinsamlagen har parterna fått frihet att inbördes genom samverkansavtal kommaöverens om vilket samrådsförfarande som skall gälla, dvs. vilket inflytande varoch en av dem skall ha på en mer flexibel användning av desocialförsäkringsmedel som ingår i den finansiella ramen för försöket. Ett säUär att parterna gemensamt fattar beslut om satsningar som skall finansieras avmedlen. Därmed måste parterna vara överens om de satsningar som någon av demföreslagit. Detta innebär att får ett lika stort inflytandesom sjukvårdshuvudmannen, fastän den senare har det formella kostnadsansvaret. Enannan möjlighet som står parterna till buds är att genom avtal komma överens omatt sjukvårdshuvudmannen - inom en gemensamt fastställd ram - kan besluta omkonkreta satsningar i syfte att minska ohälsotalet genom att förkorta vårdköeroch vårdtider, öka och tidigare-lägga olika slag av rehabiliteringsinsatsersamt att satsa på sjukdomsförebyggande åtgärder. En tredje möjlighet för departer som önskar en mer kontinuerlig styr- Prop. 1993/94:205 ning avförsöksverksamheten är enligt Finsamlagen att inrätta en lokal nämnd inom ramenför sjukvårdshuvudmannens organisation. Till ledamöter i en sådan nämnd kan -utan hinder av kommunallagens (1991:900) bestämmelser om proportionella val -utses förtroendevalda inom organisation. Förslag till val avdessa ledamöter kan lämnas av till . Parternasansvar och den rättsliga regleringen Utövermöjligheten att inrätta en lokal nämnd som tagits in i Finsamlagen behövdesytterligare lagstöd, som reglerar vilka avvikelser från nuvarandelagbestämmelser som får gälla . Avkommunallagen framgår att ett landsting eller en kommun inte får ha hand omangelägenheter som enbart skall handhas av någon aiman. Om ett landsting elleren kommun skall få ett delansvar för att täcka kostnader för vissasocialförsäkringsförmåner och i övrigt fullgöra vissa uppgifter inomsocialförsäkringssystemet, måste detta regleras i lag. Lagregleringen harkaraktären av en tidbegränsad försökslag, i vilken anges de avvikelser frånnuvarande regler som gäller . Om regeringen medger detkan en sjukvårdshuvudman och en allmän försäkringskassa som har kommit överensom det bedriva lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård i syfte att pröva möjligheterna effektivare användning av tillgängliga resurser. sådan försöksverksamhet får sjukvårdshuvudmannen, i enlighet medöverenskommelsen med , ansvar för att i ett försöksområdetäcka kostnader för sjukpenning och rehabiliteringsersättning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring samt sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring.Enligt föredragande statsråds uttalande i propositionen till Finsamlagen skalläven medel som är avsedda för köp av yrkesimiktaderehabiliteringstjänster kunna ingå i den finansiella ramen. Försöksverksamhetenfår innefatta att en sjukvårdshuvudman fullgör vissa uppgifter inomsocialförsäkringssystemet. De uppgifter som skall fullgöras skall anges iframställningen om regeringens medgivande att bedriva försöket. för styrning av försöksverksamheten får besluta i en angelägenhetsom en allmän försäkringskassa har att befatta sig med, om angelägenhetenfaller inom ramen för försöksverksamheten och styrelseöverlåter beslutanderätten till nämnden. Detta gäller dock inte frågor som rörrätt till förmåner för enskilda. Denfinansiella ramen för försöken 1den finansiella ramen för Finsamförsöken ingår budgeterade hälso- och sjukvårdskostnaderoch sjukresekostnader för försöksområdet. Vidare ingår beräknade kostnader försjukpenning samt rehabiliteringsersäu- ning.Även de särskilda ekonomiska medel som är avsedda för försäk- Prop.1993/94:205 ringskassans köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster kan, som nänmts, enligt uttalanden i proposition till Finsamlagen ingå i den finansiellaramen. Försöksområdetskostnader för sjukbidrag, förtidspension och arbetsskadelivräntor har i Finsamförsökenundantagits från den ekonomiska samordningen när det gäller den finansiellaramen, men skall beaktas vid resultatberäkningen av försöksverksamheterna.Skälet till detta är att dessa förmåner är svåra att påverka under entidsmässigt kort försöksperiod. Det är vidare klart uttryckt i propositionen attförsöksverksamheten inte får innebära att kostnader skjuts över frånsjukförsäkringen tili förtidspensioneringen. Hänsyn skall därför tas tillökningar av nybe-viljade sjukbidrag, förtidspensioner och arbetsskadelivräntorvid beräkningen av resultatet av försöksverksamheten. Hänsyn skall även tastill minskningar av sådana förmåner. Socialförsäkringenstillskott till den finansiella ramen för Finsamförsöken utgörs av ettpreliminärt s.k. kostnadstäckningsbelopp, som fastställs när ett försök startaroch som beräknas på antaganden om utvecklingen utan försöksverksamhet.Beloppet motsvarar beräknade socialförsäkringsutgifter för i huvudsaksjukpenning och rehabiliteringsersättning. Föratt ge handlingsutrymme för sådana satsningar på vård, rehabilitering m.m. sombedöms kunna minska behovet av inkomstbortfallsersättningar och därmedsocialförsäkringsutgifterna, får en viss del eller högst av detpreliminära kostnadstäckningsbeloppet användas för andra ändamål än att täckautbetalningar av socialförsäkringsförmåner, det s.k. disponibla beloppet. Hurdet disponibla beloppet skall användas bestäms vid överläggningar mellanparterna. Därefter fullföljer respektive part överenskommelsen inom sittkompetensområde. Detslutgiltiga kostnadstäckningsbeloppet avses enligt propositionen till Finsamlagenbli fastställt efter jämförelse med utvecklingen i ett antal kontrollområden.Därefter beräknas resultatet av försöket genom att det slutiiga beloppetminskas med faktiskt utbetalade socialförsäkringsförmåner underförsöksperioden och förbrukat disponibelt belopp. Omett försök leder till överskott får sjukvårdshuvudmannen och försäkringskassanbehålla sammanlagt hälften, medan den andra hälften tillfaller staten. Vidunderskott skall detta enligt riktlinjerna i propositionen till lika delartäckas av staten respektive sjukvårdshuvudmannen och försäkringskassan.Försöken är alltså förenade med ett visst ekonomiskt risktagande för parterna ochför staten. Sjukvårdshuvudmannenoch får själva komma överens om hur deras del av ett över-eller underskott skall fördelas eller täckas. Det anges i propositionen att detkan vara motiverat att också får en viss del av ett överskottoch att de båda parterna inbördes bör komma överens om de närmare villkorenför detta. Statsrådet anförde att det förefaller naturligt att den överväg- ande delen av ettöverskott tillfaller sjukvårdshuvudmannen och att Prop. 1993/94:205 denneockså får ta på sig betalningsansvaret för en motsvarande del av ett eventuelltunderskott. Närdet gäller användningen av ett överskott har några särskilda begränsningarinte angetts i propositionen. Det förutsätts dock att en del av desamordningsvinster som kan uppkomma används för att finansiera förbättringar avvården för de kategorier som inte ingår i försökens primära målgmpp. Ettalternativt sätt för de samverkansparter som önskar en mer kontinuerligstyrning av försöket är, som tidigare nämnts, att inrätta en lokal nämnd inomramen för sjukvårdshuvudmannens organisation. Om parterna är överens om attanvända sig av denna möjlighet bör detta enligt propositionen till Finsamlagentas in som ett villkor i samverkansavtalet mellan parterna. Ensådan lokal nämnd avses kunna fatta beslut i frågor som faller inomförsäkringskassans kompetensområde om det inte är fråga om beslut om rätt tillförmåner till enskilda. Detta förutsätter att styrelsefattar beslut om att överlämna beslutanderätten till nänmden i frågor av merövergripande natur, t.ex. principiella frågor om rehabiliteringsarbetet elleranvändningen av medel för köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster. Defrågor i vilka kompetensöverlämnande sker bör enligt propositionen anges iavtalet mellan parterna. Ettav de fem försöksområdena för Finsamförsöken är . länutgörs av en enda kommun med även landstingskommunal verksamhet. För bedrivandeav försöksverksamheten har bildats en lokal nämnd kallad . Nänmdenbestår av sex ledamöter valda av kommunfullmäktige. Tre av dessa har utsetts påförslag av Gotiands läns allmänna försäkringskassa. Finsamnämndenär rättsligt sett en nämnd. Ledamöterna är valda av kommunfullmäktige.Den har ett reglemente, fastställt av fullmäktige, som uppfyllerkommunallagens krav men som också tar sikte på de särskilda förutsättningar somgäller för nämnden enligt det samverkansavtal som träffats mellan Gotiandsläns allmänna försäkringskassa och Gotiands kommun. leder enligtdetta avtal försöksverksamheten med samverkan mellan socialförsäkringen och hälso- Till skillnad från övriga Finsamförsök berör försöksverksamhetenpå också . Huvudsyftetär att genomföra åtgärder som medför en förbättrad rehabilitering och sombegränsar socialförsäkringskostnaderna. Verksamhetens tyngdpunkt ligger påmedicinsk behandling och rehabilitering. Viktiga delmål är att pröva nya formerför rehabilitering och olika organisatoriska former för samverkan mellan detre verksamheterna. Deekonomiska medel som står till buds för försöksverksamheten utgörs i enlighetmed vad som sägs i Finsampropositionen av dels det belopp som avser att täckakostnader för sjukpenning, arbetsskadesjuk- penning ochrehabiliteringsersättning, dels de budgeterade kostnaderna Prop. 1993/94:205 förhälso- och sjukvården och sjukresorna. Någon för de tre verksamhetsområdenagemensam ekonomisk ram har inte tillskapats eftersom detta inte skulle varaförenligt med regleringen i Finsamlagen. Samverkan går i stället till på såsätt att de tre verksamhetsgrenarna ansöker hos om att få bedrivaolika samverkansprojekt vad gäller vissa grupper, men med sina egna budgetar. Finsamnämndenprioriterar bland dessa och fattar beslut om vilka projekt som skall bedrivas. Skersamverkan i ett projekt kring enskilda personer, som även innefattardiskussioner om vilket stöd och vilken hjälp de behöver, bygger detta på deenskildas samtycke. Utvärderingenav Finsamförsöken skall beakta dels syftet med försöksverksamheten, dels degrundläggande förutsättningarna om vård på lika villkor och lagstadgaderättigheter inom socialförsäkringen. Så långt möjligt bör den därför enligtpropositionen till Finsamlagen belysa sådana faktorer som -sjuktalsutveckling för olika grupper, -konsekvenser för sjukpenningförsäkradei termer av väntetid, tillgänglighet m.m., -konsekvenser för olika vårdgivare itermer av arbetsbelastning och resurser, -utvecklingen av nybeviljade förtidspensioner,sjukbidrag och arbetsskadelivräntor, -relationer i resurshänseendé mellanrehabilitering av yrkesverksamma och rehabilitering av övrigabefolkningsgrupper, -konsekvenser för andra gmpper än sjukpenningförsäkradei termer av väntetid, tillgänglighet m.m., -konsekvenser vad gäller samverkan delsmellan och sjukvårdshuvudmannen, dels mellan dessa och andra. Motsvarandeuppgifter skall samlas in från ett antal jämförelseområden. Utvärderingeninnefattar även att följa upp om vissa kostnader övervältras på andra områden, t.ex.genom att minskade sjukpenningutgifter åtföljs av ökade utgifter försocialbidrag eller arbetslöshetsersättningar. Utvärderingenskall ske på både central och lokal nivå. ochSocialstyrelsen har i uppdrag att i samarbete svara för uppföljningen ochutvärderingen. skall därvid se till au försöken beaktarden enskildes rättigheter till socialförsäkringsförmåner och att följautvecklingen vad gäller sjukfallens antal och längd samt beviljande avförtidspensioner m.m. För består den centrala delen avutvärderingen i att bevaka att försöksverksamheten inte får negativakonsekvenser för dem som inte tillhör den primära målgruppen för försöken, dvs.andra än de yrkesverksamma. De båda myndigheterna skall därmed i samarbetesvara inte bara för genomförandetav utvärderingen på central nivå, utan också för samord- Prop.1993/94:205 ning av de utvärderingar som skall göras lokalt i de olikaförsöken. Samverkanspartema för försöken skall emellertid genomföra den lokalautvärderingen. Uppföljning av verksamheten skall ske löpande. Blandde huvudmän som inför Finsamförsöken förde fram förslag om en försöksverksamhetmed trepartssamverkan med primärkommun som en tredje part fanns Stenungsundskommun samt i och och aUmärma försäkringskassa. Huvudmännenpekade på det angelägna i att få till stånd en helhetssyn på den enskilde ochhans skilda behov av vård, omsorg och ekonomisk trygghet under livets olikaskeden. Både samhällekonomiska vinster och välfärdsvinster för enskilda personerborde enligt huvudmännen kunna uppnås genom ett nära samarbete mellan de tresektorerna, baserat på en samordnad ekonomi. Derasförslag till försöksuppläggning, det s.k. 4S-projektet, där 4S står förSamverkan mellan Socialtjänst, hälso- och Sjukvård och Socialförsäkring,innebär att de tre huvudmännen - kommunen, och -eftersträvar att få tillskapa en gemensam, från huvudmännen fristående,organisation kallad beställarnämnd avseende de tre verksamheterna för invånarnai kommun. Detta skulle innebära att ett offentligrättsligt organav en ny typ tillskapas. Föratt på bästa sätt för kommuninvånarna kunna nyttiggöra sig samhällets resurseranser 4 tre drivande huvudmän att en för dem gemensam styrning avde ekonomiska resursema bör tillskapas genom att de samlas under en politiskledning. Den föreslagna beställar-nämnden avses ta över uppgifterna frånsocialnämnden och hälso- och sjukvårdsnämnden. De uppgifter av myndighetsutövandekaraktär som traditionellt legat hos socialnämnden avses handhas av en särskildmyndighetsnämnd. Vidare avses bestallarnämnden ta över vissa mer övergripandeuppgifter inom socialförsäkringssystemet, dock ej försäkringskassansmyndighetsutövande funktion. skall enligt förslaget se till att den service, vård,omsorg och ekonomisk trygghet som anges i socialtjänstlagen (1980:620), hälso-och sjukvårdslagen samt i bestämmelserna om socialförsäkring tillförsäkras kommuninvånarna.Nämnden skall alltså ha det s.k. befolkningsansvaret. Detta avses dock inteinnebära någon förändring av kommunens yttersta ansvar för samtligakommuninvånare och inte heller av ansvar för attlandstingsinvånarna får en vård av god kvalitet och på lika villkor. Beställarnämndenföreslås, utifrån kunskap om invånarnas olika behov, prioritera vilkaverksamheter som skall drivas samt vilka som skall driva dessa förvaltningar -offentlig förvaltning eller andra. 2 1993/94. Nämndenavses däremot inte ha någon egen produktion av tjänster, Prop. 1993/94:205 utanden skall via upphandling och avtal välja vilka som skall utföra de tjänstersom behövs för att uppfylla de förtroendevaldas beslutade mål för verksamheten.Deua innebär ett införande av beställar-utförarmodel-len, där beställarnämnden,såsom politisk ledning och som finansiär i kraft av de medel de samverkandeparterna ställt till förbundets förfogande, åtskiljs från dem som producerarbeställda tjänster, dvs. , hälso- och sjukvården ochförsäkringskassans lokalkontor vad avser främst rehabiliteringsinsatser. Målsättningenför 4S-projektet är även att beställarnämnden, utifrån sin samlade kunskap omkommuninvånarnas olika behov, skall stödja, stimulera och styra de producerandeförvaltningarnas - utförar-nas - skilda verksamheter, så att dessa bättre kansamordna sina resurser efter olika målgruppers skilda behov. Därigenom kan etttydligare tryck på förvaltningarna skapas för att nå önskvärda integrations-, effek-tiviserings-och välfärdseffekter. Nämndenskall enligt förslaget utveckla styr- och uppföljningssystem så attproducentens/utförarens tjänster kan följas upp och stämmas av mot de kravnämnden genom sitt kansli ställt i samband med upphandling ochkontraktskrivning. Förutsattatt projektet kan starta avses varje huvudman gå in i beställarnämndenmed i princip samma budgetbelopp som bokslutet för visar. Ettsärskilt index som beslutas av huvudmännen skall användas för beräkningen avden slutliga resursbudgeten. För de försöket beräknaspågå gäller den resursinsats som beslutats för det första verksamhetsåret, dvs.halva med därpå angiven indexräkning av resursen. För attförändring av insatt resurs och index skall kunna göras fordras konsen-susbeslutav de tre huvudmännen. Deverksamheter som avses ingå i beställarnämndens ansvarsområde är ~ socialtjänstenexkl. - medelför hälso- och sjukvård, sjukresor och ambulanstransporter, ~ sjukpenning och rehabiliteringsersättning enligt lagen om allmän försäkringoch sjukpenning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring, - försäkringskassanslokalkontors beräknade andel av medel för köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster samt - beräknadekostnader för administration. Utgångspunktför 4S-projektet är att resursinsatserna från respektive huvudman för deverksamheter som avses ingå i samverkansprojektet skall kunna föras över till beställarnämndenden . Dessa har för deltagande parter preliminärt angettstill ca , varav avser , kommunen och den allmänna . 1 första hand avser maninom 4S-projektet att samordna insatser och resurser för vissa utsatta gmppersom har kontakter med alla de tre verksamheterna som ingår isamverkansprojektet. Bland dessa grupper kan nämnas personer med missbraksproblem,personer med behov av psykiskt/psykiatriskt och socialt stöd, personer medrygg- och nackpro-blem samt de som - främst unga ensamstående kvinnor - har småbarn eller som skall få barn. En s.k. riskfond avsesbyggas upp utifrån förväntade samordningsvinster. Dessa beräknas uppgå till 8- av insatta resurser avsedda för målgmppema. Varje huvudman har lämnatuppgift om till vilka kostnader man beräknar insatserna för dessa gmpper underett helt verksamhetsår. Sammantaget beräknas den totala kostnaden till 111,3 mkr.Samordningsvinsten beräknas därmed komma att uppgå till under varjehelt verksamhetsår. I takt med attsamordningsvinsterna realiseras kan enligt projektledningen nya gmpper med ettlatent behov eller förväntat ökat behov av vård, omsorg och service få hjälpinom samma kostnadsram. Riskfondenföreslås vara försedd med ägarspärr, dvs. ianspråktagande av fondens medel kaninte göras ensidigt av någon huvudman. Vid eventuellt underskotti verksamheten något verksamhetsår skall detta i första hand regleras motriskfonden. Vid behov av ytterligare medel för reglering av underskott anserman inom projekt 4S att varje huvudman skall tillskjuta sådana i proportiontill de urspmngligen insatta resursandelarna i försöket. 5 Utökad finansiell samordning 5.1 Försöksverksamhet med finansiell samordning mellantre sektorer Regeringensförslag: En allmän försäkringskassa, ett landsting och en kommun ges möjlighetatt bedriva finansiell samordning såvitt avser socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst. Detta skall ske genom en tidsbegränsad lokalförsöksverksamhet och regleras i lag. Ilagen anges ramarna för försöken såväl när det gäller vilka resurser som fårtillföras en försöksverksamhet som i fråga om vilka uppgifter som fåröverlåtas till ledningen för försöket. För att försök skall få inledas skallkrävas medgivande av regeringen. Ett sådant medgivande får återkallas.Regeringen får också föreskriva villkor för försöken. Arbetsgruppensförslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget Prop. 1993/94:205 ellerhar inget att erinra mot det. Remissinstanserna ser positivt på att man villpröva nya modeller för samverkan. Däribland kan nämnas iÖrebro län som anför att samverkan mellan näraliggande verksamhetsområdenleder till fördelar för såväl den enskilde som för samhället. Hallstahammarskommun anför dock att arbetsgmppen inte tillräckligt betonat attförsöksverksamheten också är till för den enskilda individen. anser att det är bra att möjligheter skapas tilltrepartssamverkan.