prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Densociala servicen, som med u-Iands-mått tidigare var väl utvecklad i ,har i takt med urholkningen av statens finanser blivit aUt sämre. Det finnstecken på att såväl läskunnighet som medelUvs-längd sjunker. Tarizaniahar sedan juU 1992 ett flerpartisystem. Som nämnts ovan har ett antal partiervuxit fram, som bedriver en aktiv opposition. Respekten för de mänskUga rättigheterna är,åtminstone i teorin, förhåUandevis väl utvecklad. I praktiken hindras dockåtnjutandet av mänskUga rättigheter, som i många andra fattiga länder, avbristande resurser och bristande kunskaper om rättigheter. Den pågåendedemokratiseringen och den ökade pressfriheten har gjort tUl ettbetydUgt öppnare samhäUe vilket stärkt de mänskliga rättighetema. Trots dettakvarstår negativa inslag. Rättsystemet fungerar bristfäUigt och allmänhetensförtroende för polis och domstolar är begränsat. En harpekat ut ett antal lagar som utgör hinder mot demokratiseringen, men de harännu inte avskaffats eUer ändrats. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter TanzaniasmiUtärutgifter uppgår tiU av BNP. Orolighetema i grannländema har desenaste åren minskat och krav ställs aUt oftare på att utgiftema för miUtära ändamålskall sänkas. Biståndet - givare och administration Tanzaniasbiståndsberoende är stort. av bruttonationaUnkomsten härrör frånbistånd. tillhör de stora bUaterala givama och svarar för avdet totala biståndet tiU landet. Andra stora givare är , , Tysklandoch EG. Mångfaldenav både givare och projekt hargjort biståndet svårt att överbUcka och försvårat samordningen av biståndsinsatsema.ÖverbUcken och samordningen har också hindrats av att biståndet varit bristfäUigtredovisat i statsbudget. Det svenska biståndet har som ett pilotprojekthelt upptagits i statsbudgeten och arbetet med att få andra givares biståndredovisat har påbörjats. Den bristande samordningen har försvårat eneffektiv hantering av biståndet och försämrat biståndets resultat. En annanfaktor som starkt bidragit tiU detta är den svaga kapaciteten hos landetsstatsförvaltning. Förvaltningen kännetecknas av ÖvertaUghet, löner underexistensminimum och dåUgt utbUdad personal. Den förvaltningsreform som inlettsär därför av avgörande betydelse. De ekonomiska reformema innebär också attbiståndet kan verka i en effektivare mUjö. Huvuddelenav det svenska biståndet tiU kanaliseras genom SIDA, men ävenSwedecorp, Sarec och i viss mån BITS samarbetar med . Det övergripandemålet för biståndet tiU är en varaktig förbättting av levnadsförhållandenaför befolkningen. Biståndet inriktas på att stödja de ekonomiska och poUtiskareformema. Totalt betalades 597,9 mUjoner kronor ut under / 93. Detpågående samarbetet regleras i ett tvåårigt samarbetsavtal för budgetåren1992/93 -1993/94. Biståndet genom SIDA inriktas på att stödja de pågående reformemai riktning mot marknadsekononu och demokrati samt på insatser inom främstsociala sektorer och infrastruktur. För /93 uppgick landramentiU 530 mUjoner kronor. av /93uppgick ej utbetalade medel av landramen tiU . Merparten avderma reservation förklaras av att medel som avsatts för inköp av tvågasturbiner utbetalas först /94. Utanför landramen tUlkom underbudgetåret bl.a. betalningsbalansstöd och skrUdlättnader, regionala insatseroch bistånd genom enskUda orgarusatio-ner. bristenoch skapa ytterUgare kapacitet, beslutade under budgetåret attfinansiera två gasturbiner tUl . Bristandetelekommunikationer är ett annat hinder för ekonomisk tiUväxt i Tanzania.Sverige deltar tillsammans med bl.a. i ett omfattande omstrukturerings-och reformprogram för telekom-munikationema i landet. Importstödetsyftar tiU att stödja det ekonomiska reformprogrammet, genom att tiUföraTanzania nödvändig valuta för import. Valutan kanaUseras via ettmark-nadsbaserat valutafördelningssystem, Open General (OGL). Tvåttedjedelar av importstödet har gått tUl den privata sektom. Importen harfrämst utgjorts av kapital- och insatsvaror. Vissa administrativa problem medimportstödet ledde dock tiU att och andra givare minskade sittimportstöd . Ett nytt valutafördelningssystem planeras nu att införassom på ett smidigare och mer marknadsmässigt sätt skaU kanaUsera utländskvaluta. Biståndetför att effektivisera förvaltningen är också viktigt för att stärka dentanzaniska förvaltningen att genomföra det ekonomiska reformprogrammet.Förvaltningsstödet har bl.a. bidragit tiU att förbättta planeringen ochstymingen av offentUga utgifter, bl.a. genom utbUdning ochdatorisering. Bristenpå elenergi har drabbat både hushåU och företag och lett tUl en lägre tUlväxttakt.Sverige hjälper därför tiU att fi-narisiera byggandet av vattenkraftverk. Föratt avhjälpa den mer akuta elenergi- -Ä*i»M*iv*j? '*j56,Kfe.sa.i*s' vfvténmiiMmmm Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Demokrati och mänskliga rättigheter 1,2 * Beslut om betalningsbalansstöd planeras att tas . Sverigebidrar tUl ett integrerat program omfattar vattenförsörjrdng,hälsoupplysning och omgi\'ningshygien (HESAWA, Health, Sanitation and Water).Stödet är koncentrerat till tre regioner vid . Genom det svenskabiståndet får ungefär 250 OCiO människor årUgen tUlgång tiU renare väften. HESAWA-programmetbygger på aktivt deltagande av bybefolkningen och på tekrdska lösrungar somgrundar sig på lokalsamhäUets resurser och kunskaper. En viktig uppgift är attförsö] UrholkrUngenav sitatsfinanser har lett tUl att kvaUteten på skolor ochundervisrmg har försämrats. Det svenska biståndet går tUl produktion ochdistribution av läromedel och tUl fortbUdrung av lärare vid lågstadieskolorocfi folkhögskolor. SärskUda insatser görs f öir handikappade bam. Desvenska insatsema omfattar stöd tiU ett nuttitionsinstitut, program föraidsirifor-mation, famUjeplanering och disttikts-hälsovård. Inomskogs- och mUjöområdet ges bl.a. stöd tiU olika markvårdsprogiram. Ettframgångsrikt markvårdsprogram pågår i disttUdet Arumeri, ett områdt; som ärrelativt hårt drabbat av jorderosion. Med enkel teknik arbetar bybefolkningen inära kontakt med ett rådgivningsteam med terrassering av jordbruksmark,ttädplantering, kompostering m.m. Ett annat markvårdsprogram pågår idistriktet . Syftet är att förbättta brukrUngsmetoder och minskajorderosionen i eti: område somfortfarande är relativt bördigt, men som har en kraftig befolkningsökning. Frånanslaget för regionala insatser i södra pågår två projekt. Det ena gäUerupprustning av hamnen i och det andra upprustning avTazarajäm-vägen meUan och . Utanförlandramen har under budgetåret bidragit med 60 mUjoner kronor tUl attunderlätta betalningar på lån från . Det handlar omtidigare lån tiU marknadsmässig ränta och som är mycket betungande förTanzarua. har vidare skrivit av delar av bUaterala skiUd tiUSverige, som härrör sig från exportkrediter. Attöka information om lagar och medbor-gerUga rättigheter är viktigt för attfrämja demokratin i ett fattigt land. Med medel frän demokratianslaget deltarSverige i ett större projekt på lagstiftningsområdet i samarbete medVärldsbanken och andra givare. finansierar bl.a. sammanställning avTanzanias lagar i en lagbok. En annan Uisats gäUerstöd tUl en medborgarrättsorganisation för att informera den tanzaniska aUmänhetenom sina rättigheter och skyldigheter på oUka områden. Bistånd genom enskilda organisationer MångaenskUda organisationer är tiUbaka verksamma i inombl.a. hälsovård, undervisning och landsbygdsutveckling. Eftersom inte jämvägen är byggd efter sammastandard hela vägen, måste resenärer och gods lastas om när rälsen byterbredd. hjälpdriver sjukhus på flera håU i . Genom Svensk Volontärsamverkan arbetarvolontärer främst inom undervisning och hälsovård. , , stöder handikappades möjligheter tUI yrkesutbUdning. Swedecorphar /93 givit stöd tUl en småföretagarorganisation, , (SmallIndustries Development Cooperation), genom bidrag tiU två lånefonder, enriktad tUl kvinnUga entreprenörer och en tUl industriell verksamhet pålandsbygden. finansierar vidare kompetensutveckling för företagare iproduktivitetshöjande syfte. har en investeringsportfölji Tanzarua på sju sam-riskföretag, vilket är mer än i något annat land.Portföljen uikluderar bl.a. en cementfabrik. SamtUga utom ett redovisar vinst. Sarechar ett omfattande bUateralt forskningssamarbete med . Sarec:s stödtill forskning är inriktat på kapacitetsuppbyggnad. De flesta insatseromfattar institutionssamarbete med svenska institutioner inom främst forskningkring HIV/ aids, reproduktiv hälsa, marinekologi och mUjö. inhemskaresurser för forskning är mycket små. Underbudgetåret deltog 56 tanzanier i BITS intemationeUa kurser. Trots ekonomiska framsteg och fredliga förhållanden harUganda ännu inte återhämtat sig av terror och nationellt sönderfall.Under 1993 har regeringen genomfört en omfattande demobilisering av soldater.Målet med det svenska biståndet är att stödja landets återhämtning bl.a. genomstöd till ekonomisk reformpolitik och uppbyggandet av social infrastruktur. V Rakai '\r' \j'i JKabale fy"' >!/ \ Yta............................ (1991) Befolkning............................... ca1,3 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år.................... 2,(1980 91) Förväntad medellivslängd vid födseln kvinnor........................................... 70 år Dödlighet,barn ............ 8, BNI/invånare............................ 170USD Totaltbistånd, andel av BNI 3, Skuldtjänstkvot............................. (1992) Ekonomi, politik och samiiälle AlltsedanNational Resistance Movement (MRM) med president i spetsen tog övermakten i har en långsam stabilisering av det poUtiska läget skett.Uganda är aUtjämt i praktiken en enpartistat men i regeringen ingår förettädareför flera av de tidigare poUtiska partiema. PoUtiska partier existerar såledesmen partipoUtisk verksamhet är inte tiUåten, vilket dock inte hindrar attpartiåsikter framförs i press och andra media och att den poUtiska debatten ärförhåUandevis öppen och fri. Ett förslag tiU ny konstitution har utarbetats.Detta kommer att diskuteras och stadfästas av en konstitutionsförsamUng utseddi allmänna val senare imder hösten. Frågan om flerpartisystem kontra nuvarandesystem är liksom frågan om allmänna fria val högaktueU. President harhittiUs kunna övertyga omvärlden om att tiden ännu inte mogen för att återtiUåta poUtiska partier men frågan är hur länge givama är beredda att accepteraett fortsatt enpartistyre. Denugandiska ekonomin befann sig i ett katasttofläge när MRM kom tUl makten med enhelt sönderslagen samhällsordning och infrasttuktur. AUteftersom säkerhetslägeti hela landet förbätttats har en långsam återuppbyggnad skett på många områden.Investeringar bl.a. inom de sociala sektorema har medfört att man har enbräckUg men fungerande samhälls-sttuktur. Behoven är emellertid fortsatt storapå aUa områden och utländskt bistånd en förutsättrUng för att den positivautvecklingen skaU fortgå. Relationema tUl och liksom tUlövriga givarsamfundet är mycket goda. Densvaga betalningsbalansen är ett problem. Exporten är Uten och koncentte-rad tUlett fåtal produkter med kaffe som Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991................... 464,0 (1992/93)....... 26,0 Bistånd från , utbetainingar /93,mitr SIDA total........................ 112,3 I takt med att en diver-sUiering av exporten sker och att antaletturister ökar kan en långsam förbättring av betalningsbalansen förväntas. Sedansttidigheter upphört meUan mUitä-ren och upprorsmakare i de norra delama avUganda, har läget bettäffande mänskUga rättigheter förbätttats. Fortfarandeförekommer emeUertid övergrepp från miUtä-rens och myndighetemas sida.Anled-rUngen torde nimiera i många faU bero på bristande kompetens ochutbildning inom rättsväsendet och poUsen. Flera biståndsgivare inklusiveSverige lämnar stöd åt oUka aktiviteter avsedda att främja de mänskUgarättighetema. Ifokus för det poUtiska Uvet står en omarbetning av landets koristitutioner. Enfråga i detta sammanhang är huruvida partipoUtiska verksamheter skaU tiUåtas,vilket inte är faUet. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Inemoten fjärdedel av statsbudgeten 1992/93 avsåg miUtärutgifter, ett förhållandesom kritiserats av biståndsgivama, som ansåg att vare sig extema eUer intemahot kimde motivera utgifter för en armé i storleksordningen 100 000 man. En avsevärdnedskärning av de miUtära utgiftema har skett i årets budget som ettdemobUiseringsprogram irUetts med givarstöd. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Vatten/san itet ' Beslut om betainlngsbaJansstöd planeras . såledesarmén att minskas tiU hälften och därigenom frigörs resurser i statsbudgetenför andra hängande ändamål. DehuvudsakUga målen för biståndet tiU är att stödja landets återhämtrUnggenom stöd tUl ekonomisk reformpoUtik och uppbyggande av social infrastmktursamt att bidra tiU ett stärkande av respekten för de mänskUga rättighetema ochprocessen mot ökad demokrati. Utvecklingssamarbetet bedrivs i huvudsak genomSIDA. Under /93 utbetalades närmare 77 mUjoner kronor inom denav faststäUda landramen. Därutöver lämnades 50 mUjoner kronor i stödtUl skuldlättnadsåtgärder och för övriga insatser utanförlandramen bl.a. inom området mänskUga rättigheter. Bistånd lämnas huvudsakUgengenom samfinansiering med multUaterala givare såsom () ochVärldsbaiUcen. Vid överläggningar skrevs ettettårigt samarbetsavtal. Viktiga samtalspunkter var den fortsatta demokratiprocessen,landets ekonomiska reformpoUtik och den sociala situationen. Biståndom 45 mUjoner kronor har lämnats för hälsovård . GenomUNICEF har svenskt stöd gått tUI vaccinationsprogram och för insatser motHIV/aids. Medel har använts tUl underhåU av vårdmottagningar. Bistånd har ävenanvänts tUl att stödja UNICEF-program för vatten- och sanitetsprogram. Ugandasregering har genomfört en omfattande demobUisering av soldater.För att tmderlätta dessa soldaters sjukhuset - ett sjukhus utan vatten och medicin. biståndgenom har gått till vaccinationsprogram och insatser mot HIV/AIDS. Foto:Peter Knopp, Bazaar. återinttädei ett civilt yrkesliv har bistånd lämnats tiU ett av Världsbankengivarsam-ordnat program. Många av dessa soldater rekryterades som ungatonåringar . StödtiU den kooperativa verksamheten i har lämnats genom Swedish CooperativeCentte och iimefattat bankväsende, bUverkstad och jordbruk. Ett avslutandestöd kommer att lämnas rmder 1994-95. Stödhar utgått tUl motsvarighet tUl justitiekanslersämbete. skaranklagelser om korruption och har i uppgift att utteda påstående om brott motde mänskUga rättighetema. Bidrag har lämnats tiU dén kommission som arbetatfram ett förslag tUl ny författning. Vidare har stöd givits tiU oberoendegrupper, som bevakar mäiiskUga rättigheter i . BITShar i samverkan med SIDA lämnat en principutfästelse om u-kredit förfinan-sering av ett vattenkraftprojekt vid . Anbud prövas underhösten 1993 och kan leda tUl att en förmånUg kredit länmas om cirka 60 mUjonerkronor. Detsammanlagda biståndet tUl uppgick under /93 tUl 161,6mUjoner kronor. tillhör ett av världens mest skuldtyngda länder.Fallande kopparpriser har försvårat landets situation. Fortsatta reformer ochdiversifiering av ekonomin är avgörande för att skall kunna ta sig urden ekonomiska krisen. Det svenska biståndet har bidragit till att ärsjälvförsörjande på utsäde av de viktigaste livsmedelsgrödorna. I samband medden svåra torkan 1992 bidrog med inköp och transport av majs. Yta........................................ (1991) Befolkning........................ 8,3 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år..................... 3,(1990) män.................................................... (1990) kvinnor.............................................. (1990) Förväntad medellivslängd vid födseln män .................................................. 47år (1991) kvinnor............................................. 50år (1991) Dödlighet, barn .............. (1992) BNI/invånare............................. (1992) Totaltbistånd, andel av BNI........... (1992) Skuldtjänstkvot................................ (1992) Eiconomi, poiitiic ocli samiiälle Efter18 års enpartistyre under president genomfördes fria president-och parlamentsval . Valen resulterade i en jordskredsseger föroppositionspartiet och dess ledare . ägdekommunalval rum och även i dessa fick MMD stor majoritet. ekonomi är mycket beroende av inkomstemafrån kopparutvinningen. av landets exportinkomster och avBNP konmaer från koppar. Beroendet av kopparinkomster har bidragit tUl attZambia hamnat i en djup ekonomisk kris eftersom världsmarknadspriset på kopparhar sjunkit drastiskt . bettaktas nu som ettlåginkomstiand. BNP per capita har sjimkit xmder ochuppskattades uppgå tiU 290 US doUar. Den ekonomiska situationenförvärras av att är ett av världens mest skuldtyngda länder. En stordel av sktUden är tUl multUaterala institutioner. Föratt vända den negativa ekononuska utveckUngen inledde ettekonomiskt reformprogram med stöd av IntemationeUa valutafonden och Världsbanken.De ekonomiska reformema har intensifierats under den nya regeringen. Ekonominsom tidigare hämmades av statUg inblandning och regleringar har i aUtväsentUgt UberaUserats. Bland annat har prisema på aUa varor släppts fria,kostsamma subventioner på majs och gödningsmedel tagits bort och en enhetUgmarknadsbestämd växelkurs införts. Reformprogrammet omfattar vidare bl.a.privatisering av statUga företag och rationalisering av statsförvaltrUngen.Det mak-rokonomiska resultatet av reformerna har hittiUs varit blandat. Under1970- och 1980-talen pekade flera sociala indikatorer, såsom förväntad Uvs- Offentligt nettobistånd/person 1991 Totalt (1991)....................... 106,5 , (1991).................... 10,8 Bistånd från , utbetainingar /93,mkr SIDA total.......................... 390,2 längd,bamadödUghet och andel bam i lågstadieskolor, på att situationen var bättre iZambia än i många andra fattiga länder. Den sociala servicen har emeUertidförsämrats tiU följd av den ekonomiska krisen och urholkningen av statens finanser.Vidare har den ekonomiska avregleringen oundvikligen drabbat utsatta grupper,främst i städerna, bl.a. genom höjda Uvsmedelspriser och ttansporttaxor. Samtidigthar den förändrade ekononuska poUtiken gynnat folk på landsbygden. Ett särskUtsocialt åtgärdsprogram har också tagits fram. Förbätttingama av den socialaservicen går dock aUtför långsamt. Fortsattareformer och stabiUsering av den zambiska ekonomin är avgörande för att ZambiaskaU kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. För att klara detta kommer Zambiaatt fortsätta vara i behov av omfattande bistånd och skuldavskrivrung-ar. Genomde fria valen återinfördes ett demokratiskt styrelseskick i Zambia.Samtidigt är den nyvimna demokratin bräckUg. Rykten om en planerad statskuppledde tiU att president införde undantagstillstånd imder ett par månadervåren 1993. En reeU opposition tUl det regerande partiet har saknats, menxmder har MMD präglats av intem spUttring, vilket lett tUl attvissa ledande MMD-poUtiker läirmat partiet för att bUda ett eget parti. Situationen vad gäUer mänskUga rättigheter ärrelativt god. Flera organisationer som arbetar med mänskUga rättigheter ochdemokrati verkar fritt inom landet. Ytttan-defriheten, som även tidigare varförhållandevis omfattande, har ytterUgare förstärkts och mediadebatten ärbetydUgt friare . Regeringen har haft svårt att helt släppakonttoUen över media. Ett annat område som behöver stärkas är kvinnomasrättigheter och rättssäkerhet. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter MUitäruppgiftemauppgår tUl av BNP. Men tack vare de positiva förändringama i regionenhar den zambiska regeringen aviserat att mUitärutgiftema skaU minskas. Trotsatt det aUt sedan självständigheten pågått väpnade konflikter i flera avgranrUändema, har aldrig självt deltagit i dessa. Däremot har en generösflyktingpoUtik förts. Biståndet - givare och administration Under1952 utgjordes av bmttonatio-nalinkomsten av bistånd. tillhör destora bUaterala givama och svarar för av det samlade biståndet tUlZambia. Andra stora biståndsgivare är , , , och EG. Effektiviteten i biståndet påverkas i hög grad avden zambiska statsförvaltningens svaga kapacitet. Förvaltrungen kännetecknasav ÖvertaUghet, låga löner och låg ut-bUdningruvå. Den planerade reformeringenav statsförvaltrUngen är därför viktig för att förbättta genomförandet och därmedresultaten av biståndsinsatsema. De pågående ekononuska reformema i Zambiaökar också förutsättrungama för ett effektivt bistånd. Huvuddelenav det svenska biståndet tiU kanaliseras genom SIDA, men även Swedecorpoch i viss mån Sarec och BITS samarbetar med . Det övergripande måletför biståndet tUl är en varaktig förbättring av befolkningenslevnadsförhåUanden genom stöd för ekonomiska reformer, demokratisering ochsociala insatser. Totalt utbetalades /93 398,5 mUjoner kronor. Detsvenska biståndssamarbetet genom SIDA inleddes . Det pågående biståndetgenom SIDA regleras i ett ettårigt avtal för . Biståndetlämnas i form av direkt och indirekt stöd tUl det ekonomiska reformprogrammet.Landramen för /93 var 275 mUjoner kronor och är 255 mUjonerkronor /94. TUl detta tiUkom bl.a. katasttofbistånd, regionalainsatser och bistånd ge- Det svenskabiståndet till jordbruksforskning och utsäde har inneburit att nu ärsjälvförsörjande på de viktigaste livsmedelsgrödoma. nom enskUda organisationer. Huvudsek-torema förbiståndssamarbetet är jordbruk, imdervisning och hälsovård. Utvecklingen av jordbruket är av stor betydelse för denekonomiska utvecklingen i . Det svenska biståndet tUl jordbruksforskningoch utsäde har inneburit att nu är självförsörjande på hög-kvaUtativtutsäde av de viktigaste Uvs-medelsgrödoma. Ett integrerat markvårdsprogram somomfattar markvård, ttädplantering och utbUdning av småbönder har givit godaresultat. YtterUgare koncenttation av insatsema har uppnåtts genom att vissaprogram avslutades under budgetåret. Svenskt stöd ges bl.a. tUl ett basläkemedelsprogram, tiUkapacitetsuppbyggnad inom hälsoförvaltningen och tUl ett aids-program. Genombasläkemedelsprogrammet förses 600 av landets ca 1000 hälsocenttaler medbasläkemedel och personalen har utbUdats. Nederländema täcker behovet för deövriga hälsocenttalema. En stor del av stödet tiU undervisning går tUl produktionoch disttibution av läroböcker tUl elever på lågstadiet. Vidare finansierarSIDA ett program, Seifhelp Action Plan for Primary Education, som visat sigmycket framgångsrikt. Programmet syftar tUI att aktivera lärare att för- bätttatmdervisningsmetoder och läromedel, att stimulera praktisk undervisning iskolorna samt att öka skolomas möjUgheter tiU självförsörjning. Betalningsbalansstödetsyftar tiU att underlätta övergången tiU marknadsekonomi, genom att landettUlförs nödvändig utländsk valuta. Stödet ges dels i form av importstöd, somfördelas genom ett mark- Bistånd genom SIDA, micr * Beslut om betainingsbalansstöd berälcnas att nadsbaseratvalutafördelningssystem, dels i form av skuldlättnader. Det svenska importstödethar fränist använts för import av insatsvaror och maskiner tiU indusfrin ochjordbruket, olja, mediciner och frans-portfordon. Kunskapsöverföringär ett viktigt led i att stärka den zambiska förvaltningens förmåga attutforma och genomföra den ekonomiska poUtiken. Personal- och konsultfondenanvänds främst för att förbättta kapaciteten hos centtala institutioner. Blandinsatsema kan nämnas det svenska stödet tUl datorisering av den zambiskacenttal-barUsen och makroekonomisk rådgivning tUl finansministeriet. Ettinttessant samarbete har irUetts inom ramen för demokratibiståndet. tiU utbUdning i mänskUga rättigheter för poliser och fängelsepersonal,valövervakning, valinformation på lokala språk samt tUl uppbyggande av friafolkrörelser och demokratiska organisationer. Isamband med den svåra torkan har bidragit med 112 mUjonerkronor främst för inköp och ttarisport av majs tUl . Tack vare snabbthandlande från zambiska regeringen och omfattande uisatser från givama kundeutbredd svält imdvikas. Genomanslaget för regionalt samarbete i södra finansieras bl.a.infrastruktur-satsningar inom energi och längs meUan Liisakaoch .