prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:100harmonisera konstraktionen av denna med den nya läkarvårdstaxan. De Bil.6 nya läkarvårds- och behandlingstaxoraa avses träda i kraft . En annan åtgärd av stor betydelse förutgiftsutvecklingen är de beslutade ändringama i statsbidragssystemet förlandstingen i syfte att skapa nettoströmmar mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen varvid bl.a. den s.k. skatteutjänmingsavgiften successivtskall slopas. Dessa ändringar påverkar kraftigt det gällandesystemet för ersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Förår 1994 har en utgiftsram på ca fastställts för dettaändamål. Som en konsekvens av ändringama i bidragssystemet har regeringen iprop. 1993/94:75 förelagt förslag om an det finansiella ansvaret förersättningaraa till de privatpraktiserande läkama och sjukgynmasterna skallföras över till sjukvårdshuvudmännen . har nyligenbeslutat i enlighet med vad socialutskottet föreslagk (1993/94:SoU14, rskr.1993/94:118). I nämnda proposition lämnas också en redovisningöver hur nämnda utgiftsram efter överläggningar mellan företrädare för statenoch sjukvårdshuvudmännen fördelas på olika insatser . Enligt denöverenskommelse som träffats mellan parterna kommer bl.a. den tidigare övervägandedelen av denna ersättning, vilken utgjorts av en allmän sjukvårdsersättning,att ha reducerats till . Patientavgifteri Öppen och och sluten vård Den1 avskaffades systemet med statligt reglerade patientavgifterinom den öppna offentliga och den till försäkringssystemet anslutna öppnaprivata hälso- och sjukvården. Det huvudsakliga motivet för denna åtgärd varatt möjliggöra för sjukvårdshuvudmännen att lokalt bättre kunna anpassaavgiftssystemen till de hälso- och sjukvårdspolitiska målen. Många sjukvårdshuvudmän har utnyttjat dennamöjlighet till en mer aktiv avgiftspolitik för att effektiviseraresursanvändningen genom en bättre styming av t.ex. vårdkonsumtionen. Detta harfrämst tagit sig uttryck i att avgifteraa differentierats mellan olika typer avmottagningar. Under i första hand ledde denna förändring också till attflertalet sjukvårdshuvudmän höjde sina avgiftsnivåer avsevärt. Avgiften för ett läkarvårdsbesök inom primärvårdenoch vid sjukhusan-sluten öppen vård (länssjukvård) var iallmänhet respektive . För annan sjukvårdandebehandling än läkarvård var besöksavgiften i regel . har i sin publiceradeskrift till avreglering bl.a. beskrivit hur patientavgiftema iden öppna hälso-och sjukvården har utvecklats under det senaste kvartsseklet.Det framhålls att hittillsvarande erfarenheter i landstingen avavgiftsdifferentiering inte är entydiga. Styraingseffekteraa har inte varitlika uttalade överallt. Det finns exempel på att avgiftsstyraing varitverkningslös eller lett till ett motsattresultat än det avsedda. Som exempel härpå redovisas Prop. 1993/94:100 atttrots förhöjd avgiftsnivå i länssjukvården har inträffat att besöksfre- Bil. 6kvensen ökat där som den minskat i primärvården. Vidare konstateras iskriften att allmänhetens efterfrågebeteende av sjukvårdstjänster inte tycksvara lätt att påverka. Höjda avgifter kan ge tUlfälliga effekter men sedanåtergår efterfrågan till det gamla mönstret. Närheten och tillgängligheten tillvård har stor betydelse oavsett skillnader i patientavgifteraa. Vid sluten vård av ålders- och förtidspensionärermed hel pension innebär den nuvarande ordningen att avgift tas ut genomförsäkringskassans och försorg genom avdrag på utgåendepensionsbelopp. uppgick avgiften per dag räknat till en tredjedelav utgående pensioner från den allmänna försäkringen före skatt, dock högst 75kronor. Individuell nedsättning av avgiften kan ske i särskUda fall med hänsyntill pensionärens ekonomiska förhållanden och behov av medel för att betalaegen bostad eller för särskilda rehabiliteringsinsatser. För försäkrade som uppbär sjuklön, sjukpenning,föräldrapenning, rehabiliteringpenning eller smittbärarersättning gällerfr.o.m. att debitering och uppbörd av sjukhusvårdsavgifthandhas av sjukvårdshuvudmännen. Varje sjukvårdshuvudman beslutar om regler förnedsättning av avgiftens storlek. Den högsta avgift som fick tas ut under år1993 var per vårddag. Denna administrativa förändring medförde under år1992 att det på flera håll i landet uppstod skillnader vid uttag av avgiftermellan pensionärer och övriga försäkrade med jämförbara inkomster. En möjligväg för att eliminera dessa skillnader vore att företa en motsvarandeöverföring av administrationen av sjukhusvårdsavgifteraa för ålders- ochförtidspensionärer till sjukvårdshuvudmännen. Frågan behandlades också vid överläggningarnamellan staten och företrädare för sjukvårdshuvudmännen om ersättningar frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för . Parteraa konstaterade emellertid att det förväntadegenomförandet av förslag innebar stora ändringarbeträffande pensionäreraas avgifter och kostnader för sjukvård och särskiltboende. Mot den bakgranden bedömdes det inte vara lämpligt att under år 1993fullfölja systemförändringen. Partema fann dock att det krävdes vissaåtgärder för att minimera skillnadema i avgiftsuttag mellan de bådaavgiftssystemen. De enades därför om att sjukvårdshuvudmännens avgiftsuttag iprincip skulle anpassas till vad som gäller för pensionärer. En sådanharmonisering av avgiftssystemen föratsatte även vissa ändringar i de lagfästaavgifts-regleraa för pensionärer. Dessa ändringar genomfördes den 1 januari1993 efter beslut av . Frågan om ett överförande av administrationen avålders- och förtids-pensionäreraas avgifter vid sluten vård behandlades på nytti över-läggningaraa mellan partema om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för . Partema gjorde därvid den be- dömningenatt frågan behöver utredas och över/ägas ytterligare, bl.a. Prop.1993/94:100 vad gäller möjlighetema att utforma ett för landstingen bättreanpassat Bil. 6 avgiftssystem än det nuvarande för berördapensionärsgrapper. Läkemedelsförmånenomfattar prisnedsatta och vissa kostnadsfria läkemedel, kostnadsfriaförbrakningsartiklar vid vissa sjukdomar samt prisnedsatta läkemedel vid vissasjukdomar för bam under . gäller att patienten vid köpav prisnedsatta läkemedel betalar den faktiska kostnaden, dock högst 120 kronormed tillägg för för varje ytterligare inköpt förskrivet läkemedel vidsamma inköpstillfälle. infördes dessutom särbestämmelserför de läkemedel som har en likvärdig motsvarighet i form av ett eller fleras.k. generiska läkemedel på den svenska marknaden. För dessa läkemedel bestämsett särskilt pris som ligger till grand för prisnedsättningen med utgångspunkti priset för det billigaste synonympreparatet. Till läkemedelsförmånen räknas också dethögkostnadsskydd som finns för personer med stort behov av sjukvård ochläkemedel. Det omfattar inköp av lakar- och tandläkarordinerade prisnedsattaläkemedel samt öppen sjukvård. Skyddet innebär att kostnadsbefrielse uppnås ochett frikort utfärdas när de sammanlagda utgifteraa för läkemedel och öppenvårdunder en 12-månadersperiod uppgått till ett visst belopp. Detta belopp ärfr.o.m. Sjukvårdshuvudmännen har rätt attbesluta om en lägre nivå på högkostnadsskyddet än den av beslutade.Under år 1993 tillämpade dock samfliga huvudmän detta belopp. Av tidigare redovisning framgår orsakema till denfortsatta kostnadsökningen för läkemedelsförmåner. Även om delar avutgiftsökningen kan vara motiverade har regeringen gjort denbedömningen att ytterligare åtgärder krävs för att motverka utgiftsutvecklingenpå läkemedelsområdet som det är angeläget att under de kommande årenpå olika sätt sträva mot en ännu mer rationell användning av läkemedel än vadvi har . Mot den bakgranden anser regeringen att det ärangeläget att fr.o.m. ytterligare något öka patientensegenandel vid läkemedelsinköp. Vidare har regeringen för avsikt att under år 1994företa en översyn och reformering av högkostnadsskyddet som skall vara genomfördtill . Det innebär att en proposition härom bör föreläggasriksdagen . sänkte sinamarginaler på försäljningen av receptbelagda läkemedel med ca tvåprocentenheter och fr.o.m. sker en sänkning av dessa medytterligare . Denna åtgärd, som leder till minskade intäkterför Apoteksbolaget, innebär att såväl sjukförsäkring som konsumenter fårminskade kostnader för läkemedel. För konsumenteraas vidkommande mildraråtgärden i viss mån effekterna av den föreslagna höjningen av egenavgifteraaför läkemedel. Dessa åtgärder skall tillsammans minskasjukförsäkringens utgifter med Prop. 1993/94:100 sammanlagt ca 785miljoner kronor och med Bil. 6 för budgetåret1994/95. träder husläkarreformen i kraft.Detta förväntas bl.a. leda till att nivån på patientavgiften för besök hosprivatpraktiserande och offentligt anställda specialistläkare i aUmänhet blirhögre än hos husläkare. De som inriktar sina läkarbesök på förstnämndaspecialister skulle till följd härav snabbare kunna uppnå egenkostnadstaket ihögkostnadsskyddet och erhålla frikort. En ändring behöver därför företas ilagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. för att i störstamöjliga utsträckning motverka detta. Då frågan behöver beredas ytterligareavser vi att återkomma med förslag i samband med de övriga överväganden rörandehögkostnadsskyddet som regeringen avser att förelägga under våren1994. Det av (S 1990:4) i slutet avår 1992 avlämnade betänkandet Merkostnader vid sjukdom och handikapp (SOU1992:129) behandlar bl.a. systemet med läkemedelsförmåner. Utredningen pekar påolika alteraativa lösningar i fråga om förmåneraa med kostnadsfria läkemedeloch förbrakningsartiklar. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet beredsför närvarande inom med inriktning på att en propositionsenare skall kunna föreläggas . Isjukförsäkringen ingår även ersättning för tandvård, den s.k. tandvårdsförsäkringen.Den omfattar alla försäkrade fr.o.m. . Bara och ungdomar under 20års ålder har rätt till avgiftsfri tandvård genom landstingens försorg. Devuxnas kostnader för tandvård ersätts , samt för kostnader däröver.Dessutom ersätts hälften av kostnadema för ädla metaller som ingår itandtekniskt arbete. 1 föregående års budgetproposition redovisades attdet inom hade påbörjats en översyn aversättningssystemet för vuxentandvård i syfte att bl.a. minska det allmännaskostnader och uppnå ett bättre resursutnyttjande. Översynsarbetet avslutadesunder med två rapporter, en huvudrapport -eneffektivare tandvårdsförsäkring (Ds 1993:18) och en kompletterande rapportPremietandvård del 2 - Specialisttandvård, Särskilda patientgrapper.Uppföljning och utvärdering. Huvudrapporten harremissbehandlats och den kompletterande rapporten har utsänts till närmastberörda myndigheter och organisationer för ev. synpunkter. Ärendet har därefter beretts inom regeringskanslietoch en propositionen om ändrat ersättningssystem för vuxeiitaiidvård kommerinom kort att föreläggas . I propositionen läggs fram riktlinjer förett nytt ersättningssystem för vuxentandvård. I propositior.en föreslås attersättningen för tandvård skall kunna lämnas enligt två parallellaersättningssystem, dels ett system med s.k. premietandvård, dels ett 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 systemmed åtgärdsbaserad taxa. Gemensamt för de båda systemen finns Prop.1993/94:100 ett särskilt högkostnadsskydd. Det nya ersättningssystemet kanträda i Bil. 6 kraft tidigast . Det nya ersättningssystemet, som enligt förslagetavses träda i kraft tidigast , skall utformas så attförsäkringsutgifteraa för /95 kan reduceras med 600 miljoner kri förhåUande till innevarande budgetår. I fjolårets budgetproposition lämnades en närmareredovisning av de försöksverksamheter med altemativa ersättningssystem sombedrivs inom folktandvården i och och läns landstingsamt i . 1 enlighet med godkännande av rikflinjeraaför försöksverksamheten har regeringen i särskild förordning om dessaförsöksverksamheter angivit att dessa skall få pågå av längst treår räknat , dvs. till utgången av september1994. Föreskriften om en treårig försöksperiod innebär bl.a. attförsöksklinikema i och skulle behöva upphöra med attförsäkra nya patienter efter , vilket iimebär att antaletpersoner som omfattas av hela försöksperioden skulle bli alltför begränsat. Dehittillsvarande erfarenheterna och resultaten från den kontinuerligautvärderingen av försöksverksamheterna har varit positiva för både patienteroch vårdgivare. Vi har därför ansett att projekten måste ges bästa möjligaföratsättningar för en tillförlitlig utvärdering och har därför föreslagitriksdagen att försöksperioden utsträcks längst till utgången av (prop.1993/94:75). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet.1993/94:SoU14, rskr. 1993/94:118). Försäkring vid ålderdom m.m. Målenför det ekonomiska stödet Målenför de olika förmåner som ingår i systemet för ålderspensionering skall för deicke längre förvärvsaktiva - ge en ekonomisk trygghet som baseras på tidigareförvärvsinkomster upp till det s.k. basbeloppstaket, - säkerställa en god ekonomisk levnadsnivå för depensionärer som har haft låga inkomster under sin förvärvsaktiva tid, - kompensera föräldrar som på grand av vård av sjukteller handikappat bara gått miste om förvärvsinkomster. Det offentliga pensionssystemet är en central delav den allmänna försäkringen och därmed av välfärdspolitiken. Det skall geekonomisk trygghet till personer som till följd av ålderdom eller makes ellermakas frånfälle går miste om inkomster av förvärvsarbete. För flertaletpensionärer består pensionen dels av folkpension som utges i princip med sammabelopp för alla, dels ATP som beror på pensionärens föregåendeförvärvsinkomster upp till taket på 7,5 basbelopp. Försäkringen omfattar vidareett antal tilläggsförmåner (pensionstillskott, kommunalt bostads- tillägg,hustratillägg och baratillägg) för försäkrade med låga pensioner Prop.1993/94:100 samt det särskilda pensionstillägget för föräldrar som vårdat sjukteller Bil. 6 handikappat bara. Tillsammans med folkpensionen utgörtilläggsför-månema en garanterad grandnivå inom det allmänna pensionssystemet.Pensionssystemet har stor betydelse för andra funktioner i samhällsekonominsåsom sparande, kapitalbildning och arbetskraftsutbud. Därmed påverkar de intebara de offentliga finanserna utan även den ekonomiska tillväxten och på såsätt välfärden både för nuvarande och framtida generationer. Folkpensionenutges för ogift pensionär med ett belopp som motsvarar av det vid åretsingång gällande basbeloppet minskat . För full ATP krävs med pensionsgrandandeinkomst. Inkomster mellan 1 och 7,5 basbelopp är pensionsgrandande. ATP ger enålderspension av den årliga inkomsten beräknad som ett genomsnitt avde 15 bästa intjänandeåren. Den som har låg eller ingen ATP har föratomfolkpension rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas motutbetald ATP. En försäkrad kan göra förtida uttag av sinålderspension fr.o.m. den månad denne fyller eller uppskjuta uttaget tilldess denne fyller . Vid förtida uttag minskas pensionen förvarje månad före 65-årsmånaden som pensionen tas ut och vid uppskjutet uttag ökasden på samma sätt . Såväl ökningen som minskningen blirlivsvarig för pensionären. Antalet ålderspensionärer har, med anledning av denökande livslängden, stigit något . Därav följer att ävenutgiftema stiger. Främst är det ATP-utgiftema som stiger i och med att en alltstörre andel av ålderspensionäreraa tjänat in rätt till ATP. Eftersompensionstillskottet betalas ut till den som har låg eller ingen ATP har deökade ATP-utgiftema medfört att antalet utbetalda pensionstillskott minskar. Kostnadema för ATP beräknas till 102miljarder kronor medan inbetalda ATP-avgifter beräknas till 82miljarder kronor. Det beräknade underskottet på finansierasmed avkastning från AP-fonden. SkUlnaden mellan avgifter och utgifter beräknasmed anledning av bl.a. låg tillväxt och ökande medelbelopp för nytillkommandeATP-pensionärer fortsätta öka . in på 2000-taletkommer den demografiska utvecklingen att öka utgiftema väsentligt. För attklara ATP-utgiftema behöver därför finansieringen av ATP-systemetförstärkas. Föratsatt en real tillväxt på , en inflation på samt omATP-avgiftema inte skulle höjas, uppskattas utgifteraa för ATP komma att överstigasumman av avgiftsintäkter och fondavkastning ,varefter det skulle bli nödvändigt att ta fondtillgångama i anspråk för löpandepensionsutbetalningar. Förvärvsarbetandei åldera har möjlighet aU minska sin arbetsinsats genom att övergåtill deltidsarbete i kombination med delpension. Delpensionen fyller då ut enviss andel av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen. För attdelpension skall kunna utges krävs bl.a. att den försäkrade har haftpensionsgrandande inkomst under sammanlagt fr.o.m. ålderoch att han under de senaste tolv månadema före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat . För anställda gäller att arbetstiden måste minskasmed minst och efter minskningen uppgå till minst 17 timmari veckan. Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter arbeta i genomsnitt minst . Kompensationsnivån inom delpensionsförsäkringen är65 % av inkomstbortfallet. Inkomsten beräknas med utgångspunkt ipensionspoängen före arbetstidsminskningen. Inkomstenberäknas därefter som ett genomsnitt av inkomstema för de tre bästa åren. Delpensionsförsäkringen finansieras genom ensocialavgift som uppgår till av avgiftsunderlagetfrån arbetsgivare och egenföretagare. Avgiftsintäktema förs till en särskildfond. överfördes 8,3 miljarder av fondens behållningtill arbetsskadefonden. beräknas Delpensionsfonden uppgåtill . Regeringen föreslog (prop. 1991/92:149,bet. 1991/92:SfU8, rskr. 1991/92:232) att delpensionen skulle avskaffas.Förslaget avvisades dock av . I föregående års budgetproposition(prop. 1992/93:100 Bilaga 6, bet. 1992/93:SfU 12, rskr. 1992/93:176) återkomregeringen med ett förslag om vissa inskränkningar i rätten till delpension.Även detta förslag avslogs av . uppbar 36 900 personer delpension.Ett år senare uppbar 48 000 personer delpension och varmotsvarande siffra 48 800. Kommunaltbostadstillägg (KBT) är en inkomstprövad förmån som kan länmas till den som uppbärfolkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension,omställningspension, särskild efterlevandepension eller hustratillägg. Det kommunala bostadstillägget betalas ut enligtgmnder som konununen bestämmer. Tilläggen varierar därför storleksmässigtmellan kommunema. KBT måste dock minst lämnas med de belopp som uppfyllerkriterierna för statsbidrag. Inkomstprövningen är däremot lika för hela landet. Enligt förordningen (1979:830) om statsbidrag tillKBT måste en konunun fr.o.m. betala KBT med avbostadskostnaden mellan och . Statsbidraglämnas av kostnadema inom detta intervall men Prop. 1993/94:100 inte för KBT som täcker av bostadskostnaden. Särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT) betalastill de pensionärer som på grand av låga inkomster och höga bostadskostnaderinte når upp till norm för socialbidrag. Förändringama har medfört att detmaximala KBT som kan betalas ut har höjts betydligt i de flesta kommuner,vilket innebär att de totala KBT-kostnadema har ökat. Statsbidragen till KBThar ökat i ännu större utsträckning, vilket dock beror på att statsbidrag sedanden betalas ut av kostnadema inom statsbidragsgränsemamedan statsbidraget före utgjorde av kostnadema. och febraari ersattes av kostnaderna med statsbidrag. De höjda KBT-gränsema har också irmeburit att flerpensionärer har beviljats KBT. Tillströmningen av nya KBT-pensionärer harfortsatt och ökningen uppgår till 3000 - 4 000 pensionärer . Till en del förklaras ökningen med attavgiftssättningen för de särskilda boendeformeraa förändrades den 1 mars 1993och att drygt 20 000 pensionärer i dessa boendeformer blivitberättigade till KBT. väntas ytterligare ca 10 000pensionärer i särskilda boendeformer beviljas KBT. Utvecklingen av KBT-kostnademaoch antalet KBT-tagare framgår av nedanstående tabell. ca 9 700 000 ca 6 630 000 höjs det maximalabostadstillägget i flertalet kommuner. förändras ersättningsreglernaför statsbidrag så att statsbidrag betalas för högst av bostadskostnadenmot tidigare . Detta, i kombination med ett höjt basbelopp och därmed höjdainkomster, innebär att antalet KBT-tagare förväntas minska med ca 20 000 ibörjan av för att därefter sakta öka. Med de förbättrade KBT-reglerna minskar antalet pensionärermed särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT). hade 20 000pensionärer medan antalet SKBT-tagare strax före KBT-förändringaraa den 1m.ars var 42 000. Med de nya regleraa för KBT från kommerantalet SKBT-tagare m.inska ytterligare. Kostnadema för SKBTberäknas för uppgå till ca 90 miljoner Prop. Somen del i överenskommelsen mellan regeringen och socialdemokraterna den 20september 1992 föreslog regeringen i prop. 1992/93:155 att den allmännapensionsåldera successivt skulle höjas till . Höjningen skulle ske med ettkvartal i taget med början och vara fullt genomförd den 1januari 1997. avslog dock förslaget (bet. 1992/93:SfU 15, rskr.1992/93:417). uttalade att en höjning av pensionsåldera varprincipiellt riktig men att den inte borde genomföras utan att situationen påarbetsmarknaden beaktades. Frågan om höjd pensionsålder har hänskjutits tillPensionsarbetsgrappen (S 1991:14) för fortsatt beredning i samband medarbetsgrappens överväganden om flexibel pensionsålder (Dir. 1993:108). Särskiltpensionstillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappatbam Vidförtida uttag av ålderspension minskas även tilläggsförmåneraa till pensionenlivsvarigt. Detta gäller också tilläggsförmånen särskilt pensionstilläggoavsett om det förtida uttaget av ålderspension skett före den 1 januari 1991då tillägget infördes. Regeringen har i prop. 1993/94:37 föreslagit attfr.o.m. skall minskning av särskilt pensionstillägg endastgöras i den mån sådana förmåner tagits ut före den månad under vilken föräldemfyller . Ändringen skall tillämpas på pensionstillägg som avser tid efterikraftträdandet. har biträtt förslaget (bet. 1993/94:SfU8, rskr.1993/94:38). Folkpensionensstorlek för gift pensionär då maken uppbär pension Frånoch med kan halv förtidspension uppbäras med halvtförtida uttag av ålderspension. infördes vidare möjlighet attgöra förtida respektive uppskjutet uttag av en Qärdedels ålderspension och denI även av tre Qärdedels ålderspension, också detta i kombination medpartiell förtidspension. Folkpensionen för den som är gift utgör avbasbeloppet om maken har ålderspension eller hel förtidspension. Har maken trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förtidspension är folkpensionen respektive82,9, 87,25 och av basbeloppet. 1993/94:37 har regeringenföreslagit en anpassning av nivåema fr.o.m. för den som ärgift och vars make uppbär partiell ålderspension i form av förtida uttag,antingen enbart eller i kom.bination med förtids- pension, till de nivåersom gäller för gift pensionär vars make uppbär Prop. 1993/94:100 enbanförtidspension. har biträtt föreslaget (bet. 1993/94:SfU8, Bil.6 rskr. 1993/94:38). Förändringari bostadsstödet till pensionärer Regeringenhar för avsikt att i en proposition föreslå att de kommunalabostadstilläggen för pensionärer förstatligas från . För att övergången till ett statligt system inteskall innebära stora omställningar för många pensionärer fordras att dekommunala reglema inte avviker för mycket från varandra. De förbättringar i dekommunala bostadstilläggen som trädde i kraft har medfört attKBT-regleraa nu är betydligt mer lika över landet. De förändringar som träder ikraft (prop. 1993/94:5, bet. 1993/94:SfU3, rskr. 1993/94:36)kommer att förstärka denna tendens ytterligare, vilket skapar föratsättningarför ett enhetligt system för det stora flertalet pensionärer den 1 januari1995. Medanledning av bl.a. de senaste årens ekonomiska förändringar och hur dessa harpåverkat pensionäreraas ekonomi har regeringen uttalat att en bred kartläggningav ålderspensionäremas levnadsvillkor bör göras. En rapport (Ds 1993:93) Deäldres ekonomiska standard publicerades . Syftet med denundersökning som redovisas i denna rapport var att beskrivaålderspensionäreraas ekonomiska situation samt hur den har förändratsunder senare år.