prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Ett sparatfördelningsbelopp läggs till ett positivt fördelningsbelopp följandebeskattningsår. Uppkommer ett negativt fördelningsbelopp skall det sparadefördelningsbeloppet kvittas mot detta. Av bestämmelsen följer att positivräntefördelning inte får medföra underskott. Avparagrafen framgår att någon räntefördelning inte skall ske omfördelningsbeloppet understiger en viss nivå. Om fördelningunderlaget avvikerfrån noll med skall räntefördelning inte ske. Omfördelningsunderlaget överstiger -I- eller understiger -50 000 krskall räntefördelning beräknas på hela beloppet. 1paragrafen regleras grandema för beräkning av det justerade resultatet.Utgångspunkten är inkomsten eller underskottet enligt SIL. av resultatet enligt SILtas hänsyn till olika författningar som komplette- Prop. 1993/94:50 rarSIL. Detta resultat justeras i olika hänseenden i paragrafen. En justeringgörs också enligt sista stycket i övergångsbestämmelsema. Beräkningav fördelningsunderlaget, m.m. Somskuld räknas utöver låneskulder m.m. sådana reserveringar för vilka avdraghar medgetts vid inkomsttaxeringen. Det kan vara fråga om t.ex. avdragsgillapensions- eller garantiavsättningar. Belopp som har avsatts tillersättningsfond eller periodiseringsfond räknas som skuld. Avparagrafen framgår att aktier, andelar m.m. räknas in i fördelningsunderlagetom vederlag eller reavinst vid avyttring av egendomen utgör intäkt avnäringsverksamhet. Andel i ekonomisk förening ingår i fördelningsunderlagetendast om sådan utdelning som inte är skattepliktig enligt 2 a av anvisningamatill 22 § KL inte mottagits på andelen under närmast föregående beskattningsår.Har inte skattefri utdelning erhållits ingår alltså andelen ifördelningsunderlaget. Andel i handelsbolag skall dock aldrig räknas somtillgång. Bestämmelseninnebär att man inte tar hänsyn till på näringsverksamheten belöpande fordraneller skuld avseende skatt och avgifter som anges i 1 § första stycket 1 - 4och 6-13 UBL. Avparagrafen framgår att om makar tillsammans har deltagit i verksamheten skallfördelningsunderlaget delas upp mellan dem på grandval av deras andelar avkapitalet i verksamheten. Om makama inte har två kapitalkonton i verksamhetenbör en uppdelning ändå kunna ske (se avsnitt 7.1.2). Avparagrafen framgår att det belopp som följer av 2 § första stycket och 8 - 11§§ skall ökas med underskott av näringsverksamheten närmast föregåendebeskattningsår om avdrag för underskottet inte har medgetts enligt vissaangivna bestämmelser. Fördelningsunderiaget skall utgöras av fullbeskattatkapital, vilket medför att av expansionsmedlen skall För att hindravissa kringåendemöjligheter skall kapitaltillskott Prop. 1993/94:50 somgjorts närmast föregående beskattningsår också undantas. Iparagrafen regleras värderingen av tillgångar som ingår i fördelningsunderlaget.En tillgång tas som huvudregel, punkt 8, upp till anskaffningsvärdet minskatmed medgivna värdeminskningsavdrag och liknande avdrag. Ipunkt 1 finns en särskild regel för omsättningsfastigheter. Regeln behövseftersom avdrag för värdeminskning medges för sådana fastigheter trots att deutgör lager. Enligtpunkt 2 skall lager och kundfordringar tas upp till de värden som gäller vidinkomsttaxeringen. inklusive mark- och byggnadsinventarier tas enligt punkt 3 upp tillskattemässiga restvärden. Anläggningsfastigheterskall enligt punkt 4 tas upp till anskaffningsvärdet för mark, byggnad ochmarkanläggning reducerat med medgivna värdeminskningsavdrag på byggnad ochmarkanläggning och liknande avdrag. Med värdeminskningsavdrag jämställs avskrivningmot ersättningsfond och liknande fonder. Det sistnänmda framgår av 16 §. Avpunkt 5 framgår att sådana finansiella instrament som avses i 27 § 1 mom. SILtas upp till anskaffningsvärdet enligt genomsnittsmetoden om tillgångama inteutgör omsättningstillgångar. Det gäller i praktiken endast näringsbetingadeandelar i ekonomisk förening. Avpunkt 6 framgår att fordringar i utländsk valuta skall tas upp till de värdensom gäller vid inkomsttaxeringen, dvs. värdet enligt god redovisningssed. Enavsättning till valutakursreserv skall således räknas av eftersom den utgör endel av värderingen. Ipunkt 7 anges att behållning på skogskonto, skogsskadekonto ochupphovsmannakonto tas upp av behållningen på kontot. Vidäldre fastighetsinnehav är anskaffningsvärdet lågt och det kan också vara svårtatt fastställa det skattemässiga restvärdet. För anläggningsfastigheter somförvärvats får därför anskaffningsvärdet som ett altemativ tillhuvudregeln beräknas till viss del av taxeringsvärdet för . Bestämmelsensom är av övergångskaraktär innebär att som anskaffningsvärde föranläggningsfastigheter får användas viss del av det för gällandetaxeringsvärdet. Vid användning av taxerings-värdealtemativet skallvärdeminskningsavdrag och liknande avdrag som medgetts vid 1982 - 1993 årstaxeringar reducera taxeringsvärdet om avdragen för år räknat uppgått tillminst av denna del av taxeringsvärdet. Med värdeminskningsavdrag likställsäven i detta fall avskrivningar som görs mot ersättningsfonder. Enligtparagrafen skall jämkning göras om marknadsvärdet på byggnader, mark ochmarkanläggningar inte överstiger av värdet enligt alternativregeln eftervärdeminskningsavdrag m.m. Jämkning kan bli aktuell om en inte oväsentlig delav taxeringsvärdet är att hänföra till inventarier. Bestämmelsen kan ocksåanvändas i andra fall t.ex. om fastighetens värde minskat till följd av brandeller andra orsaker. Marknadsvärdet vid beskattningsårets ingång på fastighetensbyggnader, mark och markanläggning skall jämföras av värdet beräknatenligt altemativregeln. Det är marknadsvärdet på de delar av fastigheten somfanns och som finns kvar då jämförelsengörs som skall utgöra utgångspunkt för jämkningen. Avparagrafen följer att med värdeminskningsavdrag avses även belopp varmedersättningsfond eller liknande fonder tagits i anspråk. Med liknande fonderavses avsättningar som gjorts enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv,lagen (1954:40) om särskild fartygsfond, lagen (1967:96) om särskildnyanskaffningsfond, lagen (1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravsättning till fond för återanskaffning av fastighet och lagen (1981:296) omeldsvådefonder. Vid värdering enligt 13 § 1 och 4 och 14 § skall alltsåanskaffningsvärdet minskas med den del av utgiften som täckts av detianspråktagna beloppet. Av2 § andra stycket framgår att för näringsverksamhet som bedrivs av handelsbolagutgör delägarens justerade ingångsvärde för andelen utgångspunkt vidbestämmande av fördelningsunderlaget och att i fråga om andel i handelsbolagsom utgör omsättningstillgång utgör det skattemässiga värdet utgångspunkt. Avförevarande paragraf framgår att värdet skall minskas med kapitaltillskott åretföre beskattningsåret och med lån avseende det aktuella beskattningsåret frånbolaget till delägaren eller närstående om inte marknadsmässig ränta utgått pålånet. Med lån avses här sedvanliga lån och inte löpande uttag som räknas avmot delägarens resultatandel för räkenskapsåret. Avparagrafens första stycke framgår att om en skattskyldig har ett negativtfördelningsunderlag första gången de nya bestämmelsema tillämpas skallunderlaget anses vara noll kr. Gamla negativa underlag läggs alltså tillfördelningsunderlaget. En förändring i förhållande till lagrådsremissen är attdet belopp som läggs till benämns övergångsposten. Ett exempel kan illustrera.Den skattskyldige har ett negativt fördelningsunderlag på 1 000 vid 1995 årstaxering. uppgår alltså till 1 000. Detta år sker varkenpositiv eller negativ räntefördelning. Har fördelningsunderlaget året därpåstigit till minus 500 skall positiv räntefördelning ske på grandval av ettpositivt fördelningsunderlag om 500. Medhänsyn till de möjligheter som finns i fråga om delägare i handelsbolag attgenom uttag framkalla ett negativt underlag för räntefördelning införövergången har i andra stycket införts en regel för det fall att uttagen underbeskattningsår som taxerats 1991 - 1994 överstigit såväl den skattemässiganettoinkomsten från bolaget som hans andel av bolagets civilrättsliga resultat. Enligttredje stycket, som är nytt i förhållande till lagrådsremissen, övergårövergångsposten till en ny näringsidkare eller, i fråga om andel ihandelsbolag, ny delägare om näringsverksamheten eller andelen övertas av enfysisk person eller ett dödsbo genom ett icke-oneröst fång. Enligtparagrafen skall fördelningsunderlaget jämkas om beskattningsåret omfattarlängre eller än . Bestämmelsen blir aktuell när ennäringsverksamhet påbörjas eller avslutas och vid omläggning av räkenskapsår.Om fördelningsunderlaget uppgår till 3 milj. kr och beskattningsåret jämkas underlaget till 1 milj. kr. (4/12 X 3). Påmotsvarande sätt jämkas ett underlag på 3 milj. kr då beskattningsåret omfattararton månader till 4,5 milj. kr (18/12 x 3). Bestämmelsenskall tillämpas även om i annat fall en delägare i ett handelsbolag taxeras förinkomst hos bolaget avseende annan tidsperiod än . Detta inträffarnär en andel i ett handelsbolag överlåts under bolagets löpande beskattningsåroch överlåtaren och förvärvaren fördelar det skattemässiga resultatet mellansig. Av4 § framgår att positiva fördelningsbelopp får sparas i den mån det justeraderesultatet understiger fördelningsbeloppet. Av förevarande paragraf framgår attkvarstående sparade fördelningsbelopp skall läggas till fördelningsunderlagetenligt 2 §. Enligt6 § SIL är fysisk person som inte är bosatt här i landet inte skattskyldig förinkomst av kapital. Av förevarande paragraf framgår att fysisk person som inteär bosatt här dock är skattskyldig för inkomst av kapital på gmnd avräntefördelning. Avdragsrätt i inkomstslaget kapital föreligger givetvis vidnegativ räntefördelning. Lagenträder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Bestämmelsen huravida andel i ekonomisk förening ingår ifördelningsunderlaget enligt 9 § tillämpas första gången vid taxeringeftersom bestämmelserna om skattefrihet på utdelning på sådan andel träder ikraft . Första gången det kan bli aktuellt att tillämparegeln blir vid det fördelningsunderlag som bestäms vid utgången av 1994, dvs.avseende taxering. Enligtandra stycket övergångsbestämmelsen skall i fråga om enskild näringsidkare ochdödsbo fördelningsunderlaget minskas med gjorda survavsättningar ochuppskovsbelopp. Som skuld skall även räknas avsättningar som gjorts till allmäninvesteringsreserv o.d. Behållningenpå uppfinnarkonto får till hälften räknas som tillgång vid beräkning avfördelningsunderlaget. Avsista stycket framgår att ytterligare justering kan göras av det justeraderesultatet enligt 7 §. Som tillkommande post räknas även belopp som tas upptill beskattning enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver. 20.2 Lagen om expansionsmedel Inledande bestämmelser Möjlighetenför enskilda näringsidkare och handelsbolag till expansion genom finansieringmed lågbeskattade vinstmedel på villkor som är likvärdiga med dem föraktiebolag baseras på en post i deklarationen betecknad expansionsmedel.Beskattningen styrs av förändringar av denna post. Avparagrafen framgår att för fysiska personer och svenska dödsbon som bedrivernäringsverksamhet tas hänsyn till en post expansionsmedel vid beräkning avinkomst av näringsverksamhet enligt KL och SIL. Även utomlands bosatta personerfår ta upp expansionsmedel om personen i princip är skattskyldig här i riketför inkomst från den bedrivna verksamheten (inkomst behöver inte ha uppkommitdet aktuella beskattningsåret). Här i riket bosatta personer och svenskadödsbon får ta upp expansionsmedeläven i fråga om näringsverksamhet som bedrivs Prop. utomlands om i principskattskyldighet här föreligger för inkomsten. Verksamhet som bedrivs avutländsk juridisk person omfattas dock inte Anledningenhärtill är att dessa inte har något justerat Enligtparagrafen medges avdrag med ett belopp motsvarande en ökning avexpansionsmedel vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet enligt KL ochSIL. Inkomsten av en enskild näringsverksamhet före avdrag förökning av expansionsmedel är 100. Expansionsmedel ökas med 100. Efter avdragmed 100 utgör inkomsten av näringsverksamheten enligt KL och SIL noll. Enminskning av expansionsmedel skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet.Bestämmelsen beskrivs i allmänna motiveringen, se avsnitt 7.1.3. första stycket anges att en särskild statlig skatt (expansionsmedelsskatt)skall eriäggas av en ökning av expansionsmedlen. Avandra stycket jämfört med den föreslagna lydelsen av 27 § 2 mom. UBL framgåratt den skattskyldige skall gottskrivas ett belopp motsvarande av enminskning av expansionsmedel vid debiteringen av slutlig skatt. Av denbestämmelsen följer att om erlagd preliminär skatt överstiger den slutligaskatten skall återbetalning ske till den skattskyldige. År 1 uppgår inkomst av näringsverksamhet förehänsynstagande till expansionsmedel till 100. Avdrag för en ökning avexpansionsmedel görs med 100. På ökningen erläggs expansionsmedelsskatt med28. År 2 går verksamheten med underskott 100. Näringsidkaren minskarexpansionsmedel med 100, varefter inkomsten av näringsverksamhet blir 0.Inkomstskatt eller egenavgifter utgår alltså inte år 2. Näringsidkaren återfåri stället de 28 som erlagts i expansionsmedelsskatt. Avden norm som lagen grandas på de regler som gäller för enmansaktiebolag ochägare till sådana bolag följer att möjligheten till expansion medförstaledsbeskattade vinstmedel skall bedömas för varje förvärvskälla för sig.Regler i detta avseende har tagits in \ första stycket. Ett handelsbolag ivilket en fysisk person innehar en andel kan inneha en andel i ett annathandelsbolag. Av andra stycket följer att expansionsmedel får tas upp endastför andelen i det överordnade bolaget. 5 § Prop. Avparagrafen följer att om, för en fysisk person eller delägare i handelsbolagsom är bosatt utomlands, anknytningen till en fastighet eller ett fastdriftställe här upphör skall expansionsmedel anses ha minskat till noll kr.Minskningen skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Iparagrafen ges grandema för beräkning av inkomstunderlaget. Underlaget skiljersig från det justerade resultatet enligt 7 § räntefördelningslagen genom attavdrag för avsättning till periodiseringsfond inte räknas som tillkommande postoch att avdrag för periodiseringsfond som återförs till beskattning, intäkt pågrand av minskning av expansionsmedel, avdrag för avsättning till surv somåterförs till beskattning enligt survåterföringslagen inte räknas som avgåendeposter. Belopp som tas upp till beskattning enligt lagen om återföring avobeskattade reserver, vilket räknas som avgående post enligt sista stycket avövergångsbestämmelserna till räntefördelningslagen räknas inte som avgåendepost. Iparagrafen anges hur stort avdraget för expansionsmedel maximalt får vara,takbeloppet, för den som bedriver verksamheten som enskild näringsidkare.Skälet till begränsningen är att ett belopp motsvarandeexpansionsmedelsbeloppet inte skall vara tillgängligt för näringsidkarensprivata ändamål. Begränsningen innebär att av expansionsmedlen (72 %eftersom skatten på expansionsmedel är ) inte får överskrida fördelningsunderlagetenligt de grander som, med ett undantag, anges i 2, 8 - 10 och 18 §§räntefördelningslagen ökat med underskott under beskattningsåret i den månavdrag för underskott inte har medgetts enligt 46 § 1 mom. KL eller 3 § 13mom., 25 § 11 mom. eller 26 § 9 mom. SIL och minskat med kapitaltillskott underbeskattningsåret. Undantaget avser näringsbetingad andel i ekonomisk föreningsom i vissa fall inte skall ingå i fördelningsunderlaget enligt 9 §räntefördelningslagen. Sådan andel skall alltid ingå i takbeloppet förexpansionsmedel. Iparagrafen anges hur stort avdraget för expansionsmedel maximalt får vara,takbeloppet, för den som bedriver verksamheten i form av handelsbolag. För endelägare i handelsbolag får inte expansionsmedel tas upp med så stort beloppatt det justerade ingångsvärdet, eller, om andelen utgör omsättningstillgång,andelens skattemässiga värde är negativt. Restriktionen gäller inte bara vidökning av expansionsmedel utan även vidoförändrade eller minskade expansionsmedel. Det justerade ingångs- Prop.1993/94:50 värdet eller det skattemässiga värdet skall därvid minskas medkapitaltillskott under beskattningsåret och med lån från bolaget tilldelägaren eller någon honom närstående om inte marknadsmässig ränta utgått pålånet. Justering skall vidare ske för övergångsposten enligt 18 §räntefördelningslagen, dvs. för negativt fördelningsunderlag första gångenlagen tillämpas och med beaktande av om nettouttag från bolaget under vissataxeringsår överstigit såväl skattepliktig nettoinkomst som delägarens andel avbolagets resulatat. Överlåtelseoch upphörande av näringsverksamhet, m.m. Beskattningför inkomst av näringsverksamhet skall i princip ske av expansionsmedel när denskattskyldige upphör att bedriva näringsverksamhet eller andel i handelsbolagavyttras. En föreskrift av den angivna innebörden har tagits in i paragrafen. Idenna erinras vidare om att undantagsregler finns i 10 - 14 §§. Iparagrafen regleras i fråga om enskilda näringsidkare situationer närandraledsbeskattning inte skall ske. Iförsta stycket regleras gåva, bodelning, arv och testamente avseende samtligarealtillgångar i verksamheten. På grand av att i dessa fall kontinuitetföreligger vid inkomstbeskattningen är det möjligt att låta förvärvaren övertaexpansionsmedel. Innebörden av övertagande är att andraledsbeskattningen inteutlöses genom överlåtelsen och att de överlåtna expansionsmedlen anses utgöraingående expansionsmedel hos förvärvaren. Isyfte att minska vissa icke önskvärda möjligheter till skatteanpassning finns iandra stycket en begränsning i rätten att överföra expansionsmedel.Begränsningen innebär att i den mån expansionsmedel uppgår till ett högre värdeän vad som motsvarar värdet av realtillgångama i verksamheten vid utgången avtredje året före beskattningsåret ökat med en tredjedel får expansionsmedleninte överföras. Tillgångama skall värderas enligt reglema i 13 § 1 - 4 och 8räntefördelningslagen. Avtredje stycket framgår att förvärvaren vid taxeringen för det närmastföregående beskattningsåret skall anses ha haft expansionsmedel uppgående tilldet överförda beloppet. Om förvärvaren då hade expansionsmedel skall han ansesha haft expansionsmedel uppgående till det upptagna beloppet ökat med detöverförda beloppet. 11 § Prop. Iparagrafen behandlas det fallet att samtliga realtillgångar i en enskildnäringsverksamhet förs över till ett handelsbolag i vilket den skattskyldigeinnehar eller genom överlåtelsen kommer att inneha en andel. I eft sådant fallbör andraledsbeskattningen underlåtas om expansionsmedel för näringsverksamhetförs över till expansionsmedel för andelen i handelsbolaget och det justeradeingångsvärdet för andelen minskas i förekommande fall till ett negativtbelopp av det överförda beloppet. En skriftlig förklaring krävs medinnebörden att den skattskyldige för över expansionsmedlen inäringsverksamheten till expansionsmedel för andel i handelsbolag. En näringsidkare har år 1 inkomster på 100.Expansionsmedel ökas med 100 vilket medför en beskattning på 28. Näringsidkarenbetalar skatten med privata medel. De 100 investeras i en maskin. År 2 görs etttillskott till ett handelsbolag med maskinen för ett avräkningsvärde av 100 medöverföring av expansionsmedel för näringsverksamheten till expansionsmedel förandelen i bolaget. Ingångsvärdet minskas med 72 på grand av 28 § åttondestycket. Vidare avyttras andelen i bolaget för 100 utan överföring av expansionsmedeltill förvärvaren. Genom avyttringen anses expansionsmedel ha minskat till 0.Detta medför en skattepliktig inkomst på 100 som höjer det justeradeingångsvärdet med samma belopp (28 § första stycket SIL). Ingångsvärdetminskar med 72 och med 28 på grand av föreskrifterna i 28 § åttonde styckettredje resp. första meningarna SIL. Någon reavinst uppkommer inte. Totaltmedför förloppet att 100 beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Ett beloppmotsvarande den erlagda expansionsmedelsskatten på 28 gottskrivs viddebiteringen av slutlig skatt. Detta resultat överensstämmer med resultatet ominkomsten ursprangligen hade uppkommit i bolaget. Paragrafenreglerar det fallet att samtliga realtillgångar i en näringsverksamhet försöver till ett aktiebolag i vilket den skattskyldige äger eller genomöverlåtelsen kommer att äga aktier. 1 ett sådant fall börandraledsbeskattningen underlåtas om expansionsmedlen omvandlas tillenkelbeskattat kapital i bolaget. Föratsättningama för att så skall ske är attden skattskyldige i samband med överföringen gör ett tillskott med det aktuellabeloppet och att tillskottet inte höjer anskaffningsvärdet för aktiema. Styckethar utformats i enlighet härmed. En näringsidkare har år 1 inkomster på 100.Expansionsmedel ökas med 100 vilket medför en beskattning på 28. Kvarvarande 72investeras i en maskin. År 2 görs ett tillskott till ett aktiebolag medmaskinen för ett avräkningsvärde av 72 varvid näringsidkaren förklarar att hanönskar att expansionsmedlen skall ersättas av beskattat kapital i bolaget.Vidare avyttras näringsidkarens aktier i bolaget för 72. Reavinsten blir härvid 72 eftersom anskaffningsvärdet intepåverkas av tillskottet. Resultatet överensstämmer Prop. 1993/94:50 medresultatet om inkomsten ursprangligen hade uppkommit i bolaget. Med realtillgångar avses andra tillgångar i näringsverksamhet än kontanter,banktillgodohavanden och liknande tillgångar. Överlåtelseav andel i handelsbolag, m.m. Iparagrafen regleras i fråga om delägare i handelsbolag situationer närandraledsbeskattning inte skall ske. Paragrafen avser överlåtelse av en helandel i handelsbolag. I likhet med vad som gäller vid överlåtelse av enskildnäringsverksamhet omfattar reglema gåva, bodelning, arv och testamente. Enspärregel av motsvarande slag som den som finns i 10 § andra stycket finns äveni fråga om handelsbolag. Iparagrafen behandlas det fallet att en delägare i ett handelsbolag genom skiftevid upplösning av bolaget erhållit realtillgångar och skriftligen förklarat atthan för över expansionsmedel. En föratsättning för överföringen är att skiftetinte föranleder uttagsbeskattning. Såvitt belöper på den skattskyldige har ett handelsbolagår 1 haft en inkomst på 100. Den skattskyldige har ökat expansionsmedel med 100och expansionsmedelsskatt på 28 har betalts. Ingångsvärdet har inte förändratsgenom detta (jfr kommentaren till 28 § åttonde stycket andra meningen SIL).Kvarvarande 72 investeras i en maskin. År 2 upplöses bolaget varvid denskattskyldige erhåller maskinen (som alltjämt är värd 72) genom skifte. Denskattskyldige förklarar att han för över expansionsmedlen till expansionsmedelför näringsverksamhet. Av 28 § åttonde stycket andra meningen SIL följer attdet justerade ingångsvärdet för andelen ökas med 72. Upplösning av bolagetmedför därför inte någon reavinst eller reaförlust. Sammantaget befinner sigden skattskyldige efter upplösningen i samma situation som om inkomsten på 100och maskininvesteringen ursprangligen varit hänförliga till enskildnäringsverksamhet. Ombildningav handelsbolag till aktiebolag utan beskattning för minskning avexpansionsmedel kan ske i två led genom att först handelsbolaget upplöses medtillämpning av 14 § och därefter tillgångarna överlåts till aktiebolaget medtillämpning av 12 §. Lagenträder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Avandra stycket framgår att i fråga om enskild näringsidkare och Prop.1993/94:50 dödsbo skall vid beräkning av takbeloppet minskning ske med gjordasurvavsättningar och uppskovsbelopp. Som skuld skall även räknas avsättningarsom gjorts till allmän investeringsreserv o.d. Itredje stycket anges att behållningen på uppfinnarkonto får till hälften räknassom tillgång vid beräknng av takbeloppet. 20.3 Lagen om periodiseringsfonder