prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — om () sammanfattar också 1990-talets kris såsom i höggrad skapad av politiken : "Dagens kris har inte minstförorsakats av 1980-talets felaktiga politik. Liksom i vissa andra länderskapade ordningsföljden av strakturreformer 1 samL Nr 150 Avreglering av de finansiella marknadema före Prop. 1993/94:150avlägsnande av skatteincitamenten för lånefmansierad konsumtion och Bilaga 1spekulativa investeringar skapade en "bubbelekonomi" med överhettadevara- och arbetsmarknaden När bubblan var på väg att spricka förstärkte densedan länge nödvändiga skattereformen uppgången i hushållens sparkvot. Dessahändelser tilläts ha sin gång utan särskilt mycket korrigering från denmakroekonomiska politiken. Den offentliga sektoms finanser uppvisade ett stortöverskott under högkonjunkturen, men detta återspeglade snarare ekonominsöverhettning och speciella faktorer än en underliggande förbättring. Sanningenär att det offentliga saldot, rensat från cykliska och exceptionella faktorer,förmodligen aldrig blev positivt och försämrades mycket snabbt under början av1990-talet. Peimingpolitiken var inriktad på att upprätthålla valutakursen ochkunde därför inte utnyttjas för en kortsiktig stabilisering av ekonomin. Underöverhettningen tillät inte utvecklingen av valutakursen att räntomahöjdes." (s99). 1 detta ekonomiska läge tog den nya regeringen över hösten1991. 2.2 Den akuta krisen. Svenskekonomis dåliga tillväxtförmåga på grand av grandläggande strakturproblem ochhöga skuldsättning hade gjort ekonomin extremt sårbarför den intemationella lågkonjunkturen och realräntechocken. Den snabbanedgången i första år kan inte förstås utan denbakgranden. Industriproduktionen sjönk kraftigt och minskningen av antaletindustrisysselsatta var ännu större. jobb inom industrin gickförlorat. Realräntechockenmedförde att många hushåll och företag fann att de hade större tillgångar,främst i form av fastigheter men även andra lånefinansierade tillgångar, än dehade råd med vid de nya högre realräntoma. Det var då rationellt för dessahushåll och företag att börja sälja av tillgångar. Detta pressade framför alltfastighetsprisema. Fallet i fastighetsprisema kom i sin tur att snabbt försämrabalansen mellan skulder och värdet av tillgångar, bl.a. hos övrigafastighetsägare. Detta tvingade många av dessa att även de sälja av tillgångarvilket pressade fastighetsprisema ytterligare. Hushåll och företag tvingadesanvända mer av inkomstema för att klara ökade räntebetalningar. Utrymmet förkonsumtion blev mindre och efterfrågan föll. De fallande fastighetsprisema drogmed sig de banker som haft stor utlåning för placering i fastigheter, ofta tillgenerösa villkor Bankerna stramade kraftigt åt sin utlåning. Dessa åtgärdersammantaget medförde att ekonomin kom in i en deflationsspiral. Det inhemskaefterfrågeläget förvärrades naturligtvis av att hushållssparandet samtidigtökade som följd av ökade räntor och en ökad osäkerhet förorsakad av en utdragenintemationeU valutaoro i kombination med en allt svagare konjunktur Fastighetsprisemaföll från toppen 1990-1991 till botten 1993. Det privata flnansiella sparandet harsedan 1990 ökat med av BNP eller nästan 300 miljarder Prop.1993/94:150 krononÄven om efterfrågebortfallet kraftigt bromsades genom en excep- Bilaga 1 tionellökning av offentliga utgifter och minskning av offentliga inkomster komdock det inhemska efterfrågebortfallet att orsaka snabbt minskad produktionoch sysselsättning, vilket i sin tur bidrog till ytterligare budgetunderskottgenom ökade utgifter för arbetslösheten. Det bör noteras att denna minskade efterfrågan i allt väsentligthänför sig till sparandeuppgången och inte minskade disponibla inkomstenHärvidlag skiljer sig och t.ex. åt. De svenska hushållensdisponibla inkomster sjönk endast under ett enda år, 1993. har hushållens disponibla inkomster faktiskt ökat ,trots att den totala produktionen har minskat . Nedgångeni inflation, tillgångsvärden, konsumtion och sysselsättning har kraftigtförsämrat de offentliga finansema. Av försämringen beror på dessafaktorer Därtill kommer att sammansättningen av ekonomin under nuvarandeuppgångsfas förändrats på så sätt att sektorer med relativt lågskattebelastning växer snabbare än övriga. T.ex. är inte den snabbt växandeexporten belagd med mervärdesskatt i motsats till inhemsk konsumtion. Detta äri sig både önskvärt och nödvändigt, men det innebär att återhämtningen i deoffentliga finansema kräver särskilda insatsen Denfördelningspolitiska utvecklingen beskrivs närmare i bilaga 1.5. Bilagan visaratt den utveckling mot ökad inkomstspridning som kännetecknade , bla till följd av överhettningen på arbetsmarknaden och de uppdrivna prisema påaktier och fastigheter, bröts . Mångahushåll har drabbats hårt av arbetslöshet och på andra sätt påverkats av denekonomiska krisen och de nödvändiga stmkturförändringama ochbudgetförstärkningama. Trots detta visar bilagan att inkomstspridningenminskade något . En orsak till detta är att fallet ifastighetspriser och de höga realräntorna i stor utsträckning påverkat hushållmed relativt höga inkomsten Dessa hushåll har också mer än andra påverkats avdet slopade grandavdraget i den statliga beskattningen och de nyaegenavgiftema. har de ökade utbetalningama av bostadsbidrag förstärktinkomstema för hushåll med låga inkomsten Förbättringenav pensionäremas ekonomiska standard har också bidragit till att hålla tillbakainkomstspridningen. Denna förbättring beror främst på att allt fler pensionärerfår ATP och med högre belopp. Höjningama av pensionstillskott och KBT har ocksåbetydelse. Pensionärema har även påverkats mindre än andra grapper av mångabesparingar och skatte- och avgiftshöjningar. Som en följd av detta harpensionäremas inkomster förbättrats betydligt jämfört med andra grappen 3 Regeringens kursomläggning Prop. Närregeringen tillträdde hade den som mål att förändra och fömyaSverige. Så har också skett och på många områden har föratsättningama för denfortsatta fömyelsen radikalt förbättrats. Isin första regeringsförklaring angav regeringen fyra stora uppgifter förarbetet : Att föra in i det europeiska samarbetetgenom förhandlingar om medlemskap i den Europeiska gemenskapen; att bryta denekonomiska stagnationen och åtempprätta som tillväxt- ochföretagaraation, att förbättra vår välfärd och sociala omsorg genom envalfrihetsrevolution i välfärdspolitiken, och att forma en miljömässigtlångsiktig och hållbar utveckling. 1budgetpropositionen 1994 angavs målen i den ekonomiska politiken till nyariktiga jobb och tillförlitliga trygghetssystem baserade på en samlad strategiför god och uthållig tillväxt. Det första målet innebär minst en halvering avarbetslösheten , och bör ses som ett etappmål på vägenmot full sysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. Det andra måletinnebär att medborgama skall kunna lita på att de system för trygghet ochomsorg som det offentliga ansvarar för efter reformering kommer att fungera väläven i ett långt perspektiv. Påsamtliga regeringsförklaringens fyra områden har betydande framsteg gjorts. Tvåviktiga steg har tagits för deltagande i det europeiska samarbetet:Först trädde i kraft. Därefter har förhandlingama om svensktmedlemskap i unionen förts till ett lyckosamt slut med ett mycketgott förhandlingsresultat. Utmaningamapå det ekonomiska området har varit enorma. De långsiktiga problemen, denintemationella valutaoron, och återverkningama på ekonomin av 1980-taletsöverhettade finansiella "bubbelekonomi" visade sig värre än de flestakunnat ana. Mot denna bakgrand har fattats ett vid enintemationeU jämförelse mycket stort antal genomgripande beslut. Granden harlagts för hög och uthållig tillväxt, ökad sysselsättning i riktiga jobb ochtillförlitliga trygghetssystem. Företagsklimatet har förbättrats kraftigt, ochdagens ekonomiska uppgång kan ses som ett bevis på att politiken ger resultat. Denökade arbetslöshet som följt i krisens spår har på kort sikt motverkats genomkraftfulla insatser inom utbildningsområdet, arbetsmarknadspolitiken ochutbyggnaden av infrastrakturen. De kortsiktiga åtgärdema har kompletterats medlångsiktiga åtgärden En ökad sysselsättning och fler investeringar i privatsektor är den enda långsiktigt hållbara lösningen på ekonomiskaproblem. Detär särskilt de mindre och medelstora företagens situation som har stått ochstår i fokus för regeringens politik. Föratom ett stort antal skattesänkningarinriktade särskilt på dessa företags behov, t.ex. den slopade skatten påarbetande kapital och den slopade dubbelbeskattningen på riskvilligt kapital,har ett innovationsstöd införts, lagregler förenklats elleravskaffats och arbetsrätten modemiserats. Bl.a. har den tillåtna Prop.1993/94:150 anställningstiden vid provanställning och arbetstoppar förlängtsoch Bilaga 1 turordningsregleraa ändrats. Syftet är att, mot bakgrand av arbetsmarknadslägetoch inför konjunkturappgången, underlätta expansionen för landets småföretag.Därmed blir det lättare för arbetslösa, inte minst ungdomar, att få jobb.Riskkapitalförsörjning på kommersiella villkor har förbättrats genom att 6,5miljarder kronor förts över till sex s.k. riskkapitalbolag, 1,2 miljarderkronor tillförts nyföretagarlån och de regionala utvecklingsfondema ersatts avutvecklingsbolag vilka genom en fördubbling av sitt kapital disponerar 2,5miljarder kronor för riskfinansiering. Även Teknikbrostiftelseraa viduniversiteten bidrar till fömyelsearbetet. Konkurrensbegränsningar har tagitsbort i den nya konkurrenslagen och genom . Förslaghar lagts fram om en avreglering av elmarknaden så att alla säljare och köpareges rätt att använda alla ledningar. Ett flertal effektivitetshöjandebolagiseringar har genomförts eller ligger som förslag hos . Exempelfinns bl.a. inom kommunikationsområdet: Posten, , Vägverketsproduktionsdivision och Domän. Även ett stort antal lyckade privatiseringar avstatliga företag har gjorts. Det senaste exemplet är AssiDomän. Nästan 600 000 personer tecknade ocherhöll av aktiema i bolaget. Totalt har privatiseringama av företagtidigare ägda av staten t.o.m. inbringat nära 14 miljarderkronon Staten förbereder försäljning av delar av sitt innehav i . Finanskrisenhotade att allvarligt och långsiktigt skada den svenska ekonomin. Genom statensåtagande 1992 att garantera bankemas möjligheter att kunna infria sinafordringar och genom den förda finanspolitiken, inte minstsaneringsprogrammet, har räntoma successivt kunnat sänkas. Den lägre räntenivånoch konjunkturförbättringen har lett till ökade intäkter i banksystemet ochlägre reserveringsbehov för kreditförlusten Flera banker har genom nyemissionerkunnat stärka sitt kapital. Finanskrisen har kunnat övervinnas på kortare tidän vad som befarades . Betalningssystemetär säkrat och Nordbanken (inklusive ) har med statens hjälp genomgåtten betydande omstrakturering och väntas visa vinst på verksamheten under 1994.Skattebetalama bör kunna se fram emot att staten successivt återvinner mycketav tidigare bankstöds-utlägg genom försäljning av Nordbanken och ett antalövertagna panter i form av fastigheten Deoffentliga finansema förstärks genom beslut om 62miljarder kronor i minskade utgifter och drygt 28 miljarder i ökadeskatteinkomster/avgiften Ett flerårigt saneringsprogram har beslutats avriksdagen och i programmet har genomförts, med viss marginal.De beslutade förstärkningama av de offentliga finansema motsvarar en långsiktigeffekt på av BNR Därtill kommer återstående delar avsaneringsprogrammet. Totalt ger detta eller närmare11 % av BNP. Tabellennedan visar enbart de beslut som förstärker statsfinanseraa. 1993/94:150Det finns också motverkande kraften En del utgifter beror på omständig- Bilaga1 heter utanför den ekonomiska politikens kontroll. Dit hör utlägg förfinanskrisen. Kostnaden för att rädda landets betalningssystem och förhindrakrascher och kollapser som skulle ha fått oöverskådliga konsekvenser förenskilda människor, familjer och företag har uppgått till ca 60 miljarder krononEtt annat exempel på budgetförsvagning utanför den ekonomiska politikens sfärhänför sig till humanitära insatser i en orolig värld: Flyktingmottagningen,framförallt från det foma , och bidrag till FN-insatser i Bosnien.De har varit och är lika nödvändiga som de varit omöjliga att planera fön -91 och budgetprop. Krisprop höst -92 (inkl. höstprop. samt särpropositioner våren -94) Sunrnia föreslagna och beslutade Tabellentar upp de förslag som antagits av samt förslag under våren 1994.Endast sådana förslag som är bestående har medtagits i kolumnen "Fulleffekt". Den besparing på biståndet om ca som gjordesefter krisöverenskommelsen är inte inkluderad, eftersom ambitionenär att biståndets andel av BNP åter skall ökas när det statsfmansiella läget såmedger Andra besparingar av engångskaraktär har också exkluderats. Av de dryga90 miljarder kronor som budgetförstärkningama omfattar, ingår 19,5 miljarder idet femåriga saneringsprogrammet. Redan innan detta beslutades hade alltsååtgärder vidtagits som förstärker statsfinansema med drygt 71 miljardenSaneringsprogrammet omfattar totalt , varav 46miljarder kronor är budgetförstärkningar och hänför sigtill posten realt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion. Ettannat sätt att presentera gjorda budgetförstärkningar är en departementsvisanalys, som bättre illustrerar områdesvisa förändringar. Här nämns endast destörsta postema för respektive departement. Tabell3.2 Budgetförstärkningar departementsvis Prop. Miljarder kronor gjjg j (minskade räntebidrag, avskaffade investeringsbidrag,minskade bidrag till kommunerna; höjd bensin- och tobaksskatt m.m.) (införd karensdag och sänkta ersättningsnivåer isjukförsäkringen, samordning arbetsskade- och sjukförsäkring, sänkt ersättningför vissa pensionsförmåner; allmän sjukförsäkringsavgift) (sänkt ersättningsnivå och återinförda karensdagar iarbetslöshetsförsäkringen, avskaffade statsbidrag företagshälsovård,regeländringar beredskapsarbeten) (sänkt intematbidrag o korttidsstöd, slopat bidrag förutrustning i gymnasier, utebliven höjning av studiebidrag o reduktionstudiemedelsbelopp, studiebidrag endast 10 mån./studieår) (lägreanslag totalförsvaret) (rationaliseringinom polisen) (minskning av diverse anslag inom turism, tekniskutveckling m.m.) (rationaliseringar inom väg- o banverkeO (minskade asylkostnader, sänkta dagbidrag för flyktingar) (lägre anslag till utrikesförvaltningen) Totaltunder mandatperioden exkl. saneringsprogrammet 71,1 Förändringamai välfärdspolitiken är en integrerad del av den ekonomiska politiken.Omprövning av de offentliga åtagandena har varit nödvändiga för att garanteraden framtida välfärden, både genom förändringamas bidrag till saneringen av deoffentliga fmansema och genom att systemen nu stimulerar till en utveckling sombättre främjar tillväxt och sysselsättning. Istort sett samtliga socialförsäkringar har sålunda reformerats i syfte atthushålla med statens utgifter och öka företags och individers ekonomiskaintresse för arbete, sparande och företagande. Bland annat harsjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen,arbetslöshetsförsäkringen och lönegarantisystemet reformerats. Under våren 1994läggs förslag om ett nytt mera försäkringsmässigt pensions- Det innebär genomgripande förbättringar jämfört med det Prop. 1993/94:150 nuvarande ATP-systemet. Arbetmarknadspolitikenhar inriktats på aktiva åtgärder och flera nya kostnadseffektiva åtgärder harinförts, t.ex. ungdomspraktik och arbetslivsutveckling, vilka har mottagitspositivt. Politiken prioriterar de långtidsarbetslösa och ungdomama. Kommuneroch landsting har genom ett nytt statsbidragssystem kunnat öka användning avkonkurrens och nya arbetsformen De har kraftigt förbättrat sin hushållning ochsamtidigt ökat kommuninnevånarnas valfrihet och kortat köen Genom det nyastatsbidragssystemet byggt på decentralisering och kommunalt självstyre angerstatsmaktema en finansiell ram inom vilken kommunema har större möjligheter äntidigare att utan statlig detaljreglering fullgöra sina uppgifter på det sätt deönskar. Statsmaktemas roll blir att följa upp att nationella mål uppfylls. Denbättre hushållningen avspeglas i att kostnadsutvecklingen påmycket länge bringats närmare gränsema för vad samhällsekonomin medger Föratsättningamaför en miljömässigt uthållig utveckling har förbättrats. Ekonomiska styrmedelhar introducerats i växande grad, bland annat för att minska användningen avblyad bensin och stimulera till miljövänligare bilar. Energibeskattningen harreformerats i syfte att göra miljöbeskattningen mer effektiv sommiljöpolitiskt instrament, som industrins konkurrenskraft stärkts.Arbetet med att ta fram miljöjusterade nationalräkenskaper och skattningar avmiljöskulden har drivits på. En utredning om ökad miljörelatering avskattesystemet har tillsatts. I detta sammanhang behandlas frågan om s.k.skatteväxling, dvs. lägre skatt på arbete och högre skatt på verksamheter sombelastar miljön. Ett viktigt steg mot kretsloppssamhället har tagits genominförandet av producentansvar. Förslag har lagts om en ny miljöbalk. Förslagetom ändringar i och ny organisation för lantmäteri ochfastighetsbildning innebär att myndighetsansvaret blir klarare på dessaområden. Bredpolitisk enighet har kunnat nås om viktiga institutionella förändringar.Reformemas betydelse för stabiliteten i det framtida ekonomisk-politiskabeslutfattandet kan knappast överskattas. Det gäller dels förslaget omfyraårigamandatperioder som skall börja tillämpas från och med nästa mandatperiod, delsförslagen om stramare budgetprocess i . En stramare budgetprocess iregeringskansliet har genomförts. Politikenhar också lagts om på ett antal andra områden: Föratsättningamaför ökad jämställdhet har stärkts bland annat genom att en månad iföräldraförsäkringen förbehålls vardera föräldem, genom en skärpning avjämställdhetslagen, en starkare roll för JämO och insatser för att öka andelenkvirmliga chefer i näringslivet. Påsocialpolitikens område har valfriheten ökat. Handikappreformen har förbättratsituationen för människor med grava funktionshinder Husläkarreformen har gjortdet möjligt för enskilda att själva välja sin Inom bamomsorgen har en bamomsorgsgaranti beslutats Prop. 1993/94:150 som rätten att välja omsorgsform har tillkommit. Förslagom införande av vårdnadsbidrag har lagts fram. Förslaget innebär ökad valfrihetför familjeraa när det gäller omsorgen om bamen. Bostadspolitikenhar reformerats i granden. Bostadsbyggandet har avreglerats och subventionemaminskas kraftigt. Nya förenklade byggregler för bl.a. bostädemas utformning harinförts. Storainsatser har vidtagits för att förbättra utbildningens kvalitet ocheffektivisera resursanvändningen i utbildningssystemet. Gymnasieskolan och denhögre utbildningen har byggts ut. Inom den högre utbildningen tillkommer drygt50 000 platser på några ån En omfattande satsning på forskning ochforskamtbildning har gjorts möjlig med medel från de numera avskaffadelöntagarfondema. Betydande insatser har också gjorts för att förbättrakontaktema mellan högskolor/universitet och det lokala näringslivet. Regionalpolitikenhai reformerats och tillförts ökade medel. Det goda resultatet imedlemskapsförhandlingama med EU förbättrar ytterligare möjlighetema till enbalanserad och positiv utveckling i hela landet. Fömyelsen av regionalpolitikeninnebär att föratsättningama för företagande och landsbygdsutveckling harstärkts betydligt. Genom satsningama på utbildning, kommunikationer m.m.förbättras föratsättningama för en positiv utveckling av den svenskalandsbygden. Kraftfulla satsningar på kommunikationer och infrastraktur är enviktig del i regeringens långsiktiga politik för välfärd, regional balans ochtillväxt. Förbättringama av kommunikationema bidrar till en positiv utvecklingav näringslivets konkurrenskraft och produktivitet. Dessa för svenskaförhållanden unikt omfattande satsningar på infrastrakturen bidrar också aktivttill att förbättra miljön och sysselsättningsläget. Utnyttjandetav modem informationsteknologi är ytterligare en viktig faktor som kan bidratill ekonomisk tillväxt och näringslivsutveckling. gör betydandeinvesteringar i telekommunikationer och har ett telenät med enbetydande potential för utveckling av informationsteknologi för olika ändamål.Regeringen har därför tagit initiativ till att aktivt stimulera utnyttjandetoch användningen av modem informationsteknologi på olika sätt i samhällslivet. Villkorenför jordbmket har anpassats för att göra det svenska jordbraketkonkurrenskraftigt i EU. kommer att ge det svenskajordbraket samma föratsättningar som jordbraksföretag i övriga EU. Modemiseringenav det svenska försvaret mot bakgrand av försvarsbeslut fortgår Regeringenhar tagit flera initiativ för att öka den lokala demokratin och valfriheten förmedborgama. Medborgamas inflytande och insyn stärks genom bl.a. förslagen tillny lag om kommunala folkomröstningar, offentliga nämndsammanträden och skärptajävsregien Regeringen har tillsatt en särskild beredning för att främja denideella sektoms utveckling. Kulturenhai givits bättre betingelser . Valfriheten i TV ochradio har ökat kraftigt. Förbiståndet har nya riktlinjer lagts fast som betonar demokrati, mänskligarättigheter, marknadsekonomi och ett effektivt utnyttjande av biståndet.Samarbete med skall äga ram även efter utgången av nästabudgetår. Regeringen har aviserat att den skall återkomma med förslag till nyttsamarbetsprogram. Sänkningenav biståndsramen är temporär U-landsbiståndet skall - i enlighet med vadriksdag och regering tidigare uttalat - åter uppgå till av BNI så snartSveriges ekonomi så tillåten Flyktingpolitiken harlagts om. De restriktioner som den förra regeringen införde haravskaffats och tillämpas utlärmingslagens skyddsregler fullt ut.Flyktingmottagandet har gjorts mer flexibelt och avsevärt merkostnadsefffektivt. har insatsema ökat kraftigt i närområdet till detfoma . Föratt uppnå målen på det kriminalpolitiska området hai betydelsefullaförändringar vidtagits i syfte att minska brotten och öka människors trygghetmot brott. Bland aimat har den obligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffatsoch straffen för narkotikabrott och rattfylleri skärpts. utformaskriminalvården mot ökad differentiering och förbättrade behandlingsprogram. Detär av central betydelse för producentemas investeringsvilja, och ekonomiskverksamhet i allmänhet, att de ekonomiska villkoren för företagsamhet ochhushåll är stabila och får verka långsiktigt. Ett upprivande av genomfördastmkturförbättrande åtgärder skulle därför få mycket negativa konsekvenser förden svenska ekonomin och enskilda mäimiskon 1993/94:150 Bilaga 1 3.2 Politiken ger resultat Lägeti ekonomin har inte bara stabiliserats utan ekonomin är nu inne i en starkuppgång. Regeringens strategi att dra igång en exportledd expansion av detprivata näringslivet fungerar. Granden har lagts för ökad sysselsättning, sundastatsfinanser och tillförlitliga trygghetssystem. Den nedgång i näringslivetsom regeringen ärvde har bratits och vänts till en uppgång. Utgångslägetvar att det privata näringslivet vid övergången till 1990-taletvar på väg in i en djup, akut kris. Lönsamheten föll kraftigt och allt flerföretag uppvisade allt större förlusten Antalet arbetstillfällen i privatsektor minskade genom omfattande permitteringar, men också genom att mångaföretag helt enkelt slogs ut. tillslutet av 1993 föll sysselsättningen enbart inom industrin med drygt 260 000personen Det innebär att var Qärde industrianställd förlorade sitt jobb. Inomden privata tjänstesektora har nedgången sedan sysselsättningstoppen varitdrygt 140 000 personen företagskonkurser har under lågkonjunkturåren1991 -1993 uppgått till 19 000 i genomsnitt, vilket är 3 gånger mer änvad som varit M'M' normaltunder den senaste . Framtidstron försvaim och investeringamapressades ned till en miniminivå. Motom isvensk ekonomi var på väg att stanna. Regeringenspolitik bär nu frakt. Avgörande är att det privata näringslivet återvirmerkonkurrenskraft. Till en del har detta skett genom den ofrivilligadeprecieringen, men den är bara en del av det hela.