prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Deviktigaste instrumenten inora arbetsraarknadspolitiken är platsför-raedling ocharbetsmarknadspolitiska åtgärden Platsförmedling har till uppgift attsammanstolla och informera om de på arbetsmarknaden aktuella efterfråge- ochutbudsförhållandena t.ex. vilka lediga platser sora finns. Därigenom förbättrasanpassningen och söktiderna för arbetstogare och arbetsgivare förkortos. Deolika arbetsraarknadspolitiska åtgärderna brakar indelas i två grappernäraligen utbudspäverkande och efterfrågepåverkande åtgärden De utbudspäverkandeåtgärderna syftar till att påverka utbudet av arbetskraft. Avsikten är attutbudet av arbetskraft skall anpassas till den rådande efterfrågan. Till dennakategori av åtgärder räknas olika typer av geografiska rörlighetsstiraulanseroch åtgärder sora påverkar den yrkes-raässiga rörligheten t.ex.arbetsmarknadsutbildning. De efterfrågepåverkande åtgärderna är i huvudsak avsysselsättningsskapande karaktor Hit kan bl.a. räknas rekryteringsstöd,beredskapsarbeten och bidragsformer sora normalt finansieras över andrahuvudtitlar t.ex. bidrag till ombyggnad av skolor och äldrebostoden Deåtgärder sora avser att ge tillfällig sysselsättmng och arbetslivser- Prop.1993/94:150 ferenhet kan anordnas inom hela arbetsmarknaden hos olika huvudmän.BUaga 1.2 har det skett en förskjutning avarbetsraarknadspolitiska ätgärder i den offentliga och den privato sektora.Från att det tidigare varit en klar dorainans av åtgärder inom den offentiigasektora har andelen åtgärder som finns inom den private sektom ökat. Någonfullstendig uppföljning av hur åtgärderna fördelas mellan olika sektorer finnsinte men gjorda undersökningar ger följande ungefärliga fördelning: Dekonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärderna beräknas omfette avarbetskraften budgetoret 1994/95. Åtgärderna som riktos till arbetshandikappadeberäknas raotsvara av arbetskraften. Extraresursema inomutbildningsområdet beräknas kunna ge utbildning till 77 000 personer vilketmotsvarar av arbetskraften. Slutligenkan nämnas att arbetsmarknadspolitikens roll, omfettning, inriktning ochavgränsning skall ses öven En kommitté har tillsatts vars arbete skall varaslutfört före utgången av . 3.3 Sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ochförtidspension Underpolitikområdet redovisas socialförsäkringsförmåner sora lämnas vid ohälsa iform av * dagersättningar (sjukpenning, rehabiliteringsersättning ochnärstoende-penning) och livränto till följd av arbetsskada * kostnadsersättningar och bidrag (prisnedsättning ellerkostnads-befrielse vad avser läkemedel och förbrakningsartiklar, subvention avvuxentandvård, vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.ra.) * förtidspension (folkpension, raed pensionstillskott, bostodstilläggsärat alhnän tilläggspension). Underdette oraråde redovisas även administrationskostnaderna för socialförsäkringensom /95 uppgår till ca 4,9 railjarder kronon De totela utgifterna förpolitikområdet uppgår under /95 till ca ,vilket utgör av stetens och socialförsäkringssektorns utgiften Diagram3.4 Utgifter för sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring och förtidspensionunder perioden /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 Utgifternainom området har under 1980-telet legat på en hög nivå för att sedan minska.Den stora minskningen /93 beror på arbetsgivarperiodensinförande. Att utgifterna därefter beräknas vara konstente förklaras av en radföreslagna och vidtegna åtgärder som motverkar de övriga utgiftsstyrande fektorema. sjukfrånvaronsomfettning, löne- och prisutvecklingen, arbetslöshetens Prop. 1993/94:150 utveckling, nya och dyrare läkemedel m.ra. Desenaste åren har orafettande regelförändringar genoraförts inom systemet försjukersättning. Inriktningen har varit att uppmuntra till arbete ochrehabilitering. Förändringarna har omfettet såväl kostnadsansvar somkompensationsgraden Dessa åtgärder har resulterat i minskade utgifter inorasåväl sjukpenningförsäkringen sora arbetsskadeförsäkringen. Vidare harbesparingsåtgärder beslutets sora för steten har inneburit minskade utgifterför läkeraedel och tendvård. Iårets budgetproposition (prop. 1993/94:100, bil. 6) har regeringen föreslagitytterligare besparingsåtgärder inom läkemedels- och tendvårds-områdena. Dessaåtgärder beräknas minska sjukförsäkringens utgifter raed drygt 1 railjardkronor per helår. Förfinansiering av arbetsskadeförsäkringen utgår arbetsgivaravgift raed avavgiftsunderlaget. Försäkringens förraåner utgår i form av sjukpenning, vårdoch livräntor beslutede åtgärder inora arbetsskadeförsäkringen sorapåverkar utgifterna är sänkt ersättningsnivå inorasjukförsäkringen, avskaffende av arbets-skadesjukpeimingen och skärptarbetsskadebegrepp. Dessa åtgärder koraraer att reducera utgifterna förfraraför allt arbetsskadesjukpenning och gör att det finansiella sparandet ifonden förbättras . Överföringen av raedel fråndelpensionsfonden under budgetoret 1992/93 innebär att det ackurauleradeunderskottet i fonden minskade kraftigt. Fondens ackumulerade underskott perden uppgick till ca 22 miljarder kronon Under slutet avLK-perioden beräknas underskottet i fonden uppgå till ca ilöpande prisen Ensärskild beredning - Sjuk- och arbetsskadeberedningen (1993:07) -har fått iuppdrag att lämna förslag till en ny ordning för lagfästo ersättningar vidsjukdora och arbetsskada innebärande bl.a. att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringaraa flyttos ut ur stotsbudgeten. Beredningen skall bl.a.överväga ora det är ändamålsenligt med skilda försäkringar vid sjukdom ocharbetsskada eller om de kan integreras. 1 uppdraget ingår även att överväga omförtidspensioneringen bör ingå i det nya systemet. Beredningens arbete skallvara avslutot vid utgången av . BUaga1.2 Antolet förtidspensionärer har ökat kraftigt under de senaste åren.Riksförsäkringsverket gör bedömningen att antolet förtidspensionärer kommer attfortsatte att öka under ytterligare några ån Denkraftiga ökmngen av antalet nybeviljade förtidspensioner kandelvis förklaras av försäkringskassornas arbete raed att minska de långasjukfeUen. har inneburit en tillfällig uppgång av antoletförtidspensionären Sedanraitten av har antalet förtidspensioner stigit år . Orsakernatill dette är sannolikt flera. sker en förändring avarbetsmarknaden där okvalificerade arbeten försvinner En konsekvens av dettehar varit att konkurrensen på arbetsraarknaden skärpts och att förtidspension iraånga fell därför varit oundviklig. Slutiigen finns det oklarheter iregelsystemet och ofta brister i det medicinska underlaget sora ligger tillgrand för beslut ora förtidspension. Dennuvarande trenden inora förtidspensioneringen måste brytes både av kostnadsskäloch för att inte perraanent utestänga människor från arbetsraarknaden. Förslagtill åtgärder, som på kort sikt dämpar kostnadsutvecklingen och på lång siktminskar antalet nybeviljade förtidspensionärer, bereds inoraregeringskansliet. 3.4 Statsskuldräntor Prop. Utvecklingenav stotsskuldräntoma förklaras frärast av utvecklingen av nominella räntenivåeroch stetsskulden. Beräkningsföratsättningarora den fraratida ränteutvecklingen, BNP-tUlväxt ra.m. beskrivs i avsnitt 3.1Samhällsekonomisk bakgrand. (Se även avsnitt 5, Stetens lånebehov och skuldsamt Finansplanens Särskilda frågor avsmtt 3, Budgetunderskott och stetsskuld). Givetdessa beräkningsföratsättningar/anteganden (alternativ ) kommerstetsskuldräntorna (1994/95 - 1998/99) att öka i feste prisermed i 1994/prisnivå. Stetsskuldräntornaär den utgiftspost som växer i särklass snabbast av alla politikoraråden - engenorasnittlig årlig ökning /95 - 1998/99. Denkraftiga ökningen av ränteugifterna förklaras fraraför allt av att stetsskuldenökar under hela beräkningsperioden. /99 beräknasränteutgifterna uppgå till i 1994/prisnivå.Riksgäldkontorets metodik vid eraittering av stetsobligationer bidrar till attränteutgifterna periodiseras så att dessa ökar raot slutet av LK-perioden. Vidsamma tidpunkt kommer stetens utgifter för politiområdet Sjuk-och arbetsskadeförsäkringatt ligga på ungefär sarama nivå, dvs. Praxisär egentligen att raan anger stetsskuldräntor i löpande priser. Anledningentill att räntorna här redovisas i feste priser är enbart för att ökajäraförbarheten raed andra politikområden. 1 löpande priser ökarstetsskuldräntorna från 76 till ca i alternativet. alternativet uppgår stetsskuldräntorna 1998/99 till ilöpande prisen I alternativet ökar ränteutgifterna raed hela 68 railjarderkronor i löpande priser, till ca vid LK-periodens slut1998/99, alltså en nivåhöjning raed näston . motsvarar en årligökningstekt på i löpande prisen Den kraftiga ökningen förklaras i huvudsakav att räntenivåerna är högre i det scenario där ekonorain utvecklas svagare.Andra fektorer som bidrar till de höga ränteutgifterna är det negativafinansiella sparandet i Arbetsraarknadfon-den samt att budgetunderskottetexklusive stetsskuldräntor (det s.k. primärsaldot) utvecklas särare i dettealternativ. nackdel med en hög andel stetsskuldräntor vid rainskade eller oförändradetotela utgifter är att stetsskuldräntorna eroderar utgiftsutryra-raet för andrapolitikområden. Ett annat allvarligt problem är att en växande stetsskuld ochdärmed stigande ränteutgifter också begränsar näringslivets möjlighet attskaffe riskkapitel till nödvändiga nyinvesteringar i den konkurrensutsattesektom. Medstetens totela utgifter avses utgifter på stetsbudgeten 4- utgifter utenförstetsbudgeten. Diagram3.5 A Stotens utgifter för stotsskuldräntor för perioden /89 - Prop.1993/94:150 1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. Diagram 3.5 B Stotsskuldräntomas andel av stotens totolautgifter /99. Stotens näst störsto utgiftspost efterålderspensioner. Fasta priser i 1994/prisnivå. ()/ statens Underpolitikområdet bamfemiljer redovisas stetens direkte ekonoraiska stöd tillbamfemiljen Stödet utgörs främst av alhnänna barabidrag inkl. flerbarnstillägg,föräldraförsäkring, vårdnadsbidrag, bidragsförskott, bostedsbidrag,bampensioner, vårdbidrag för bam med fiinktionshinden Vidare finns ett särskiltstöd till ensamstoende adoptivföräldrar särat bidrag till omkostnader vidadoption av bam från utiandet. De totala utgifterna för politikområdet uppgårunder /95 till ca vilket utgör avstetens och socialförsäkringssektorns sammantegna utgiften Diagram 3.6 Utgifter för ekonomiskt stöd till bamfemiljerunder perioden /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 98/99 del av utgifterna inom dette ändamålsoraråde påverkas av den demografiskautvecklingen. Senaste befolkningsprognos från SCB () visar på enminskning av antalet födda bam från 117 1993 till drygt 110 1999.Denna minskning påverkar direkt utgifterna för föräldrarpenning ochvårdnadsbidrag. Barabidragsutgifterna påverkas endast marginellt, eftersora deårskullar sora försvinner ur bidragssystemet är mindre än de nytillkommandeåtskullaraa. Regeringenhar föreslagit att ett skattepliktigt vårdnadsbidrag ora 2 000kronor i raånaden införs för varje bara som fyllt ett raen inte , samtatt de s.k. garantidagaraa inom föräldraförsäkringen avvecklas (prop.1993/94:148). Regeringen har vidare lagt fram förslag om vissaregelförändringar inom föräldraförsäkringen (prop. 1993/ 94:147). Dessa sominnebär bl.a. att ersättningsnivån i föräldraförsäkringen sänks från till80 % av inkorasten för tio av föräldraförsäkringens Ibudgetpropositionen (prop. 1993/94:100, bil. 6) har regeringen lagt Prop.1993/94:150 frara förslag ora förändringar i flerbarastilläggssysteraet sominnebär att Bilaga 1.2 bidragsbeloppen till femiljer raed fem bam och flersänks. Förslaget beräknas minska utgiftema raed per ån Utgifternaför bostadsbidrag har ökat kraftigt under senare ån Ökningen beror dels på attbostedsbidragen till hushåll raed bam byggdes ut till följd avskatteomläggningen och fno.m. lämnas inora väsentligt vidgadebostedskostnadsgränser, dels på den allraänna situationen på arbetsmarknadenraed en fortgående ökning av arbetslösheten och därmed lägre hushållsinkomsten Inkorast-och bostedskostnadsutvecklingen har stor betydelse för utgifterna förbostedsbidrag. Utgifterna för uppgår till ca ochberäknas ligga kvar på denna nivå i början av LK-perioden. Utvecklingen underLK-perioden beror också på benägenheten att söka bostedsbidrag. En ökning av debidragsberättigade skulle innebära en utgiftsökning med 675 railjonerkronon Regeringen har tidigare i vår (prop. 1993/94:00) lagt förslag om vilkaregler som skall tillärapas för bidragsgivningen fno.m. Bidragsförskottlämnas till bam under , vars föräldrar lever åtskilda. Bidragsförskottlämnas vaiUigen av basbeloppet. Stetens kostnader för bidragsförskottberor i huvudsak på basbeloppets utveckling, antelet berörda bara ochunderhållsbidragens storlek. Av de totela utgifterna för bidragsförskottfinansieras med inbetelningar från de underhållsskyldiga. Denna andelhar sjunkit, vilket kan bero på att de underhållsskyldigasekonorai försämrats till följd av lågkonjunktur och arbetslöshet. Desenaste årens ökning av utgifterna för bidragsförskott beräknas fortsätto ävenunder LK-perioden. Ökningen beror på att det totela antolet bidragsberättigadebara förväntos öka. Inbetolningarna från de underhållsskyldiga antos liggakvar på nuvarande nivå . En förändring med en procentenhet av denna andelskulle medföra att stotens nettokostnader minskar/ökar med ca 50 miljonerkronon Denekonoraiska regleringen raellan särlevande föräldrar raed barn och stödet tillensaraföräldrar har varit föremål för ett långvarigt utredningsarbete. Ensärskild utredare har uppdrag att se över och lämna förslag till reformering avsystemen för underhållsbidrag och bidragsförskott. Uppdraget skall redovisasunder . 3.6Bidrag från staten till kommunsektorn Underändamålet redovisas generella stotsbidrag från stoten till kommunsektorn.Dessa är bl.a. det stotiiga utjämningsbidraget till kommuner ochskatteutjämningsbidraget till landsting. De totola utgifterna förpolitikområdet uppgår under budgetoret 1994/95 till ca ,vilket utgör av stotens och socialförsäkringssektorns totola utgiften Diagram3.7 Stotens utgifter för bidrag från stoten till kommunselitorn under perioden1988/89 - 1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totala utg. Ifeste priser rainskar bidragen i genomsnitt under perioden1988/89 - 1998/99. Fluktetionerna mellan åren 1990/91 -1993/94 berorframförallt på tillkomsten av avräkningsskatten, förändringarna avskatteutjämningsavgifterna och övergången till ett nytt stotiigtutjämningssystem för kommunerna. Iberäkningarna har det stetiiga utjänmingsbidraget till kommunerna antegitsligga på nominellt oförändrad nivå /95 -1998/99.Skatteutjämningsbidragen till landsting följer autoraatiskt skatteunderlagetsförändringar, eftersora bidragen är knutna till raed-elskattekraften. Tidigareår har den prognostiserade ökningen av bidraget i huvudsak finansierats avlandstingen själva. Bidraget antes även för landstingen ligga kvar pånorainellt oförändrad nivå. Bestäraraelser omstotiigt utjämningsbidrag till kommunerna finns i lagen (1992:670) ora stotiigtutjämningsbidrag till kommuner och förordningar- 1 samL Nr 150. na (1992:1591) ora stotiigt utjämningsbidrag tiU kommuner och Prop.1993/94:150 (1992:678) ora skattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidragoch BUaga 1.2 stetligt utjämningsbidrag. Ettviktigt syfte raed utjäraningsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonoraiskaföratsättningar raellan korarauneraa. Bidraget är ett komplement tillkommunernas skatteinkomster och är inte kopplat till den verksarahet sora denenskilda kommunen bedriven Utjäraningsbidraget består av tre delar: -ett bidrag för utjämning avkoramunemas skatteinkomster upp till en generell garantinivå, -tillägg till respektive avdrag frånbidraget på grand av opåverkbara skillnader i strakturella förhållanden samt Särskildaövergångsregler gäller för utjäraningsbidraget åren 1993 och 1994.Övergångsreglerna innebär att ingen koraraun , till följd av det nyastetsbidragssystemet järafört med ett referensbidrag som feststellts avregeringen , skall få eller miste bidrag överstigande avkommunens beräknade sammantegna inkoraster av koraraunal-skatteraedel år 1993och referensbidraget. får skillnaden mellan utjänmingsbidraget förår 1994 och ett referensbidrag sora feststellts av regeringen ,uppgå till högst av summan av de beräknade skatteinkomsterna ochreferensbidraget. De huvudsakliga motiven för övergångsreglerna var dels attundvika alltför stora förändringar i enskilda kommuners bidrag, dels att åstedkoraraaen successiv infesning av det nya bidragssysteraet. Såvälutjämningen av strakturellt betingade kostnadsskillnader sora utjäraningen avskatteinkoraster har varit föremål för utredning som redovisats ibetenkandet Kostnadsutjämning mellan korarauneraa (SOU 1993:53) respektive irapporten inkomstutjämning -alternativa modeUer (Ds 1993:68).Utredningarna har reraissbehandlats. Vidare pågår en utredning omutjämningssystemet för landstingen (Fi 1993:14, dir 1993:63). För att kunnasamordna förändringarna i utjämningen för kommuner och landsting och för attytterligare överväga och utreda presenterade förslag har en parlamenteriskberedmng tillkallats (dir 1993:137). Beredningen skall föreslå hurstetsbidrags- och utjämningssystemen för kommuner och landsting bör varautformade fr.o.ra. avses fördelningen av bidraget skeutifrån provisoriska innebär att bidrag utgår raed samraabelopp sora det preliminära bidraget för . Bestämmelserom skatteutjämningsbidrag till landsting finns i lagen (1992:671) omskatteutjämningsbidrag till landsting och förordningarna (1992:677) oraskatteutjäraningsbidrag till landsting och (1992:678) ora skattesatser vid beräkningav skatteutjäraningsbidrag och stotiigt utjära- Prop. 1993/94:150 ningsbidrag. Skatteutjäraningsbidragges till landsting i syfte att utjämna skattekraft och garantera medborgarnalikvärdig service oavsett i vilket landsting man bon Varje landstingsgaranterade skattekraft anges i procent av medelskattekraften och omfetterföljande delar: -tillägg eller avdrag föråldersstrakturens inverkan på kostnader för sjukvård, -tillägg för befolkningsminskning. Skatteutjämningsbidragetför landsting och landstingsfria kommuner är föreraål föröversyn av en särskild utredare. Den tidigare nämnda parlamenteriskaberedningen skall därefter föreslå hur systemen för landsting och komraunerskall vägas sararaan. 3.7 Utbildning och forskning Underdette poUtikområde redovisas stetens stöd till utbildmng och forskning, dvs.grandskola, gymnasieskola, folkbildning, grandläggande högskoleutbildning,forskning och forskaratbildning samt studiestöd. Utgifterna uppgår tillsararaanlagt ca vilket raotsvarar av stetens ochsocialförsäkringssektorns totela utgiften Diagram3.8 Stotens utgifter för utbildning och forskning /89 1998/99. Miljarder kronor i 1994/95års prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totalautg. Utgifternaför utbildning och forskning har ökat fram till /95. ingårsärskilt arbetsmarknadspolitiska åtgärder med 5 miljarder kronon Utökningenunder LK-perioden beror frärast på fler högskoleplatsen De ökade utgifternauttrycker stetsraakternas prioritering av dette ändaraåls betydelse förtillväxt och arbetsraarknad. Bidragettill det koraraunala skolväsendet ingår sedan l/l 1993 i det stetiigautjäraningsbidraget till kommunerna. Däraied kan kommunerna själva avgöra hurstor del av kommunens resurser som skall satsas på konununens skolväsende,avseende såväl grandskola, gymnasieskola som vuxenutbildning. Dengenomsnittiiga kostnaden 1992 var för en elev i grandskolan 47 800kronor, för en elev i gymnasieskolan och för en elev i denkommunala vuxenutbildningen 18 200 kronon Syftet med de senasteårens decentralisering inom skolväsendet har varit att göra skolan mer mål- ochresultetorienterad. riksdagfeststoller de nationella målen för skolan, bl.a. genom skollag och Prop.1993/94:150 läroplanen Enligt skollagen skall kommunen ante en skolplan, avvilken BUaga 1.2 skall framgå de åtgärder sora kommunen avser vidte för attuppnå de nationella målen. I skollagen regleras koraraunernas skyldighetatt anordna utbildning. Riksdagenbeslutede om riktlinjer för nya läroplaner och betyg för såväl det obligatoriska sora det frivilliga skolväsendet (prop 1992/93:220, bet. 1993/94:UbUl, rskr. 1993/94:82, respektive prop. 1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). Regeringen har festställt läroplaner för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) särat för de frivilliga skolforraema (Lpf 94). Vidare har regeringen den 17 raars 1994 feststollt kursplaner för grandskolan och koramer att feststolla programmål och kursplaner för kämämnen inom de frivilliga skolformema. Hösten1993 var antelet elever i gmndskoleåldem 895 000. Pronosema förelevutvecklingen fram 2 000 visar på en ökning av antelet elever igrandskoleåldera. Undersenare år har föräldrarnas rätt att välja grandskola ökat. Rätten är inskriveni skollagen. Föräldrarna kan välja mellan skolor i hemkommunen sora drivs ikommual regi, en fristeende skola eller en skola i en annan kommun. Målsättningenför gymnasieskolan är att alla ungdomar skall genomgå en treårig gymnasieutbildning.Kommunen är skyldig att erbjuda varje 16-19-åring plats i antingen sin egeneller någon annan kommuns gymnasieskola. Eleven kan också välja en fristeendegymnasieskola. En reformering av gymnasieskolan pågår och skall vara fulltgenomförd /96. Utvecklingen går i riktmng raot en allt merkursutformad gymnasieskola. Frånoch raed har fristeende gyranasieskolor raed utbildningar soraregeringen förklarat raotsvara gyranasieskolans utbildning på nationellaprogram eller specialutformade program rätt till ersättning frän elevenshemkommun (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93: UbU17, rskr. 1992/93:406).Regeringen kan även beslute ora stetligt stöd till kompletterande skolon Denkommunala vuxenutbildningen (koravux) bestor av grandläggande vuxenutbildningoch gymnasial vuxenutbildning samt påbyggnadsutbildning. studerade140 650 elever i komvux. ¥ör folkhögskolor och studieförbund har regering ochriksdag feststollt målen för den stetsbidragsberättigade delen av folkbildningen.Stetsbidraget ges till som ett samlat finansiellt stöd tillfolkbildningen. Det ankomraer på att fördela anvisade medelraellan studieförbund och folkhögskolon Utbildningoch forskning vid universitet och högskolor m.m. I1994 års budgetproposition föreslår regeringen ett fullföljande av det nyaresurstilldelningssystem för grandutbildning särat forskning och forskaratbildningsora började tillämpas . De förändringar Prop. somregeringen föreslår innebär att raedel för lokalhyror skall ingå i BUaga 1.2 anslagentill såväl grandläggande högskoleutbildning som till forskning och forskaratbildning fr.o.ra. Lokalkostnader m.m. vid umversitet och högskolor ra.m., dette budgeten Enligt redovisning i LK 93 skulle detto anslagöka ftam till 1997/98 till följd av beslut ora ett ökat antol studenter viduniversitet och högskolon Motsvarande ökning redovisas i LK 94 inorauniversitetens och högskolornas grandutbildningsanslag. Fno.ra.budgetoret 1994/95 skall lånefinansiering tillämpas av universitet ochhögskolor vid investeringar i anläggningstillgångan Lånefinansiering tillämpasockså för befintiiga anläggningstillgångar, vars värde per den 31 juni 1994konverteras till lån i . Det imiebär att de medel soratidigare anvisats särskilt för investeringar i inredning och utrastning kommeratt användas för att tecka amorteringar för de vid övergången lånefinansieradeanläggningstillgångarna samt för nya lån. Inrednings- och utrastningsanslagenupphör därmed fr.o.ra. budgetoret 1994/95. Förändringarnaunder LK-perioden hänför sig dels till ökningar p.g.a.diraensioneringsförändringar och ett antol beslutode lokalförsörjningspro-jekt,dels till minskningar av resurser för utrastning och inredning som följer avatt byggprojekt blir klara. Medlen för inredning och utrastning minskar avdetto skäl successivt fram till /98.