prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Fråndetta anslag betalas bilstöd till handikappade och föräldrar med handikappadebarn till anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Bilstödet kan lämnastill fem olika grapper och omfattar grandbidrag, anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. Stödet administreras av och deallmärma försäkringskassoraa. Bestämmelser om bilstöd finns i lagen (1988:360)om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och i förordningen(1988:890) om bilstöd till handikappade. Riksförsäkringsverketberäknar medelsbehovet under /95 tUl . Bilstödettill handikappade är en viktig stödform för många förflyttnings-handikappade.När bilstödsreformen trädde i kraft innebar detta dels attkretsen för rätt till bilstöd utvidgades, dels att själva bidragen inom stödethöjdes. Som redan framhållits är bilstödet för närvarandeföremål för utredning (Dir. 1993:35). En särskild utredare har tillkallats föratt göra en utvärdering och översyn av bilstödet. 1 uppdraget ingår bl.a. attse över bilstödets konstraktion och överväga om det finns anledning att ändradetta i något avseende. Den särskilda utredaren skall bl.a. pröva om enbartanpassningsbidrag skall kunna utges i de fall föratsättningaraaför bilstöd inte är uppfyllda fullt ut. Utredaren skall också behandla fråganom bilstöd till föräldrar med funktionshindrade bam. Ett betänkande avkommittén beräknas avlämnas . 1 enlighet med vad föreslagitberäknar regeringen medelsbehovet för bilstöd till handikappade /95 till . tillBilstöd till handikappade för /95 anvisar ett förslagsanslag på191 . D 10.Kostnader för statlig assistansersättning Prop. 1993/94 Anslag 1 200 000 000 ''' 1994/95 Förslag 2 527 000 000 Från detta anslag betalas assistansersättning tillpersoner som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring underi genomsnitt mer än . Anslaget disponeras avRiksförsäkringsverket. De allmänna försäkringskassoraa administrerar ochbeslutar om ersättningen. Frågor om assistansersättning regleras i lagen(1993:389) om assistansersättning och i förordningen (1993:1091) om assistansersättning.Rätten till assistansersättning gäller svårt funktionshindrade som bedöms habehov av insatsen, som inte har fyllt och som bor i eget boende,eller hos familj eller anhörig. Riksförsäkringsverketanger medelsbehovet under /95 till 2 . Rättentill statlig assistansersättning gäller fr.o.m. den 1 januari 1994.Ersättningen syftar till att tillförsäkra personer med stora funktionshinderoch omfattande stödbehov valfrihet cch självbestänunande. Den enskilde kansjälv med hjälp av assistansersättningen anställa och vara arbetsgivare för denpersonlige assistenten eller mot ersättning anlita kommunen, ett kooperativeller annat organ som arbetsgivare för assistenten. Avsikten är attassistansersättningen skall användas till assistentens eller assisten-teraaslönekostnader, administration m.m. eller till de avgifter som kommunen ellernågon annan som svarar för assistenten debiterar den enskilde. Regeringen fastställer assistansersättningen varjeår. har assistansersättningen fastställts till högst pertinune. Som framhölls i propositionen 1992/93:159 om stödoch service till vissa funktionshindrade är det väsentligt att både Socialstyrelsenoch noga följer utvecklingen av assistansreformen. Med beaktande av den för fastställdaassistansersättningen per tinune beräknar regeringen kostnadema för statligassistansersättning för /95 till 2 . tillKostnader för statlig assistansersättning för /95 anvisar ettförslagsanslag på 2 . Nyttanslag (förslag) 1 000 ''- Riksdagenbeslutade (prop. 1991/92:7, bet. 1991/92:SoU9, rskr.1991/92:82) att Statens hundskola skulle upphöra som myndighet och ombildastill ett aktiebolag. Verksamheten i det nybildade aktiebolaget - startade . kommuningår som delägare i bolaget med en ägarandel motsvarande avaktiekapitalet och staten har resterande . beslutade enligtförslagen i regeringens proposition 1993/94:36 Medelstillskott till -att anvisa ett förslagsanslag om 2 m.iljonerkronor för innevarande budgetår (bet. 1993/94:SoU12, rskr. 1993/94:60). Medelstillskottetavses täcka statens andel av det kapitalunderskott som bedöms uppstå underförsta . 1 nämnda proposition påpekades vidare att det fmnssignaler om en ökad etablering av leverantörer av ledarhundar. Mot denbakgranden borde enligt propositionen frågan om statens engagemang iproducentledet kunna tas upp till fömyad diskussion. Enligt vad som framhöllskan en sådan diskussion innebära att statens ägarandel överlåts till annanpart. Det konstaterades också att det pågående analysarbetet inte hellerutesluter möjligheten av att bolaget kan komma att avvecklas. I socialutskottets betänkande 1993/94:SoU12uttalades att det är angeläget att de samlade resurseraa för utbildning avtjänstehundar, ledarhundar och sökhundar utnyttjas så effektivt som möjligt.Enligt vad utskottet framhöU bör en översyn av hur behovet av ledarhundar,tjänstehundar och sökhundar lämpligen bör tillgodoses komma tillstånd. Utskottet uttalade att det utgår från att en sådan översyn sker underparlamentarisk medverkan. Det nu föreslagna 1 000-kronorsanslaget avses täckasådana om-straktureringskostnader som inte kan regleras under innevarandebudgetår. tillSveriges - för /95 anvisar ettförslagsanslag på . E.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och Prop.1993/94:loo Samhälletsansvar för de mest utsatta grapperaa kommer till uttryck genom många olikaformer av stödåtgärder som riktar sig tUl bara, ungdomar och familjer.Biståndet skall utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att levaett självständigt liv. Ingen som råkar i svårigheter ska behöva oroa sig föratt bli lämnad utan hjälp. Det offentligas ansvar härvidlag är otvetydigt.Formeraa för hur stödet ges behöver dock breddas. Nytänkande och ökad mångfaldbör känneteckna åtgärderaa även inom individ- och familjeomsorgen. Enskildaalteraativ och initiativ bör uppmuntras. har anslutit sig till WHO:s europeiskahandlingsprogram för att minska alkoholens skadeverkningar. Programmetrekommenderar länderaa att utveckla en allsidig alkoholpolitik med åtgärderinriktade såväl på hela befolkningen som på speciella riskgrapper. Det övergripandemålet att minska den totala alkoholkonsumtionen i ligger fast.Däratöver krävs det dock, enligt regeringens mening, särskilda insatser för attpåverka riskkonsumenteraas alkoholvanor. Narkotikan är ett globalt problem som påverkarmånga delar av samhället. Den svenska narkotikapolitiken syftar ytterst tillatt skapa ett samhälle fritt från narkotika, dvs ett samhälle där narkotikaaldrig tillåts bli en normal företeelse. Denna restriktiva grandsyn genomsyrarde insatser mot narkotika som görs inom i stort sett alla samhällssektorer. Regeringen avser att på olika sätt stimuleraförayelsearbete inom individ- och familjeomsorgen. Det krävs en ökad satsningpå altemativ både inom och utom den offentliga sektom. En ändring i socialtjänstlagenfrån öppnar möjligheter för kommunema att sluta avtal mednågon utanför konununen att utföra uppgifter inom . Detta gällerdock inte myndighetsutövning. Kommunernas ökade frihet att avgöra hur olikauppgifter skall lösas bör kunna leda till ökad effektivitet och en mer uttaladförändringsvilja. Behovet av medvetna satsningar på metodutveckling bör ses motdenna bakgrand och mot bakgrand av att resursåtgången måste hållas nere. Medelför att stimulera metodutveckling och armat förayelsearbete inom individ- ochfamiljeomsorgen disponeras av , ochlänsstyrelsema. Medel för förebyggande insatser inom alkohol- ochnarkotikaområdet disponeras framför allt av . Regeringenföreslår att medel för dessa ändamål avsätts även för /95. Ideell verksamhet präglas ofta av engagemang,nytänkande och flexibilitet. Inte sällan är det ideella organisationer somriktar uppmärksamheten mot eftersatta grapper eller problemområden, därbehoven av nya typer av insatser är stora. Det ideella arbetet bör uppmuntrasoch ges ökat spelram. Medel för initiativ inom detta område beräknas under detför gemensamma anslaget under första huvudtiteln. Ävenunder anslaget Bidrag till organisationer beräknas särskilda medel Prop.1993/94:100 för detta ändamål. En särskild utredare har haft i uppdrag attutarbeta ett förslag till framtida principer för statens bidrag tillfolkrörelser och ideella organisationer. 1 utredningens betänkandeOrganisationernas bidrag (SoU 1993:71) föreslås bl.a. en tydligarerollfördelning mellan stat och kommun. Förslagen är föremål för beredning inomregeringskansliet. (S 1991:07) har i rapporten arbete (SOU 1993:82)redovisat en kartläggning av socialt arbete som bedrivs av ideellaorganisationer i . Kommittén kommer i slutbetänkandet, som skallavlänmas , att behandla det frivilliga sociala arbetet ochsocialtjänstens samverkan med ideeUa organisationer. har även i uppgift att göraen allmän översyn av socialtjänstlagen. Översynen innefattar bl.a. enutvärdering av socialtjänstlagens tillämpning och syftar till att tydligareavgränsa och klargöra uppgifter och ansvarsområden. se över vissa frågor rörande socionomutbildningen liksomfrågor rörande tillsyn, uppföljning och utvärdering inom . Mål- och resultatstyrning av den kommunalaverksamheten ställer krav på att såväl statens som kommuneraas och landstingensuppföljnings-och utvärderingsinstrament förbättras. Kunskap behövs för attutvärdera effekter av olika behandlingsmetoder och för att bedöma kvaliteten idet sociala arbetet. Inom individ- och familjeomsorgen saknas i stor utsträckninguppgifter om insatser och deras effekter både på det individuella planet ochpå en mer övergripande nivå. Mot denna bakgrand är det angeläget att det iframtiden blir möjligt för kommuneraa att på ADB-medium registera sådaninformation som bl.a ger underlag för en analys av orsaker till och effekter avsociala insatser. Regeringen har därför uppdragit åt socialtjänstkommittén attutreda och lägga fram förslag om författningsreglering av personregister inomsocialtjänstens verksamhetsområde. Konunitténs arbete skall vara avslutatsenast . Ett annat problemområde som regeringen haruppmärksammat är prostitution. Prostitution är inte bara skadlig för många avde inblandade utan strider även mot strävandena efter jämställdhet mellankvinnor och män. Den utgör ofta ett led i brottslig verksamhet och förstärkereller skapar social utslagning. Prostitutionen har samjnantaget sådana negativaverkningar i samhället att den bör bekämpas med kraft. Regeringen har därför beslutattillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av samhällets åtgärdermot prostitution. Utredaren skall kartlägga prostitutionens omfattning iSverige och särskilt belysa de olika problem som är förknippade medprostitutionen. Frågan om en kriminalisering av prostitutionen är en lämpligmetod för att motverka prostitutionen och dess konsekvenser skallföratsättnings- Utredarens arbete skall vara slutfört senast vid ut- Prop.1993/94:100 gången av . Regeringenslår fast att ansvaret att garantera den sociala tryggheten för de mest utsattagrappema ytterst åvilar det allmänna. Detta sker i form av offentligfinansiering av huvuddelen av verksamhet, men också genom enaktiv tillsyn över de verksamheter som bedrivs. När nya verksamhetsformer växerfram, även inom den privata sektorn, får tillsynen större betydelse. Tillsynen omfattar också olika institutioner inomsocialtjänsten samt enskilda vårdhem. 1 socialtjänstkommitténs uppgifter ingåratt överväga hur tillsynen av och de privata vårdgivaraasverksamhet skall utformas. som är regionalatillsynsmyndighet har en viktig roll att fylla. En utvecklingsgrapp inomregeringskansliet har i uppdrag att i dialog med länsstyrelseraa utveckla derasarbete, bl.a. innehållet i den regionala tillsynen och uppföljningen avsocialtjänstens verksainhet. För att frigöra resurser på länsstyrelsema och geutrymme för ökat arbete med tillsynen har regeringen föreslagit (prop. 1993/94:97) att socialnämnderaa skall ges det fulla ansvaret för utredningav och ansökan om vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrakare i vissafall (LVM). Länsstyrelseraa bör i samråd med övergångsvis genomföra vissa utbildningsinsatser försocialtjänstens personal som i fortsättningen skall förbereda sig införförhandlingar i domstol och sköta processföring i LVM-ärendena. Regeringen har också för avsikt att under våren1994 föreslå att tillståndsprövningen enligt lagen (1977:293) omhandel med drycker (LHD) överförs från länsstyrelseraa till konununeraa. Detfinns flera uppgifter som visar att hushållen har fått det allt svårare attklara sin ekonomi under nuvarande lågkonjunktur. Det kan avläsas bl.a. i attsocialbidragsbehovet ökar och att vräkningar på grand av hyresskulder blir alltvanligare. steg antalet vräkningaraa till över 6 000, vilket var tusenfier än året innan. låg antalet kvar på ungefär samma nivå. Deuppgifter som finns tillgängliga pekar mot att över 7 000 vräkningar kommeratt verkställas . För att öka kunskaperaa om vad som händer medmänniskor som vräks från sina hem har regeringen, tillsammans medKonsumentverket, beviljat medel till ett forskningsprojekt vid Institutet förSocial Forskning vid . I rapporten i laga ordninghar redovisat resultaten av undersök- 10 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 Rapporten pekar påbehov av åtgäi 2er för att minska aiualet Prop. 1993/94:100 vräkningaroch för att stödja mäniUskor som riskerar att fjilora sin Bil. 6 bostad.Bland förslagen nämns att ekonomiska rådgivningsverksamhettill hushållen bör utvidgas och att kvimiornas och bamens situation böruppmärksammas eftersom de far särskilt illa i samband med vräkning. En ändring i hyreslagstiftningen som trädde i kraftden innebär förbättringar för hyresgästerna, bl.a. så tillvida attförverkande-fristen förlängs från tidigare till en vecka.Återvinningsfristen utsträcks . Lagändringeninnebär också att socialnänmdemas möjligheter att förhindra vräkningar förbättrasgenom att nämnden kan åta sig betalningsansvar. Regeringen har beslutat atttillsätta en arbetsgrapp med uppgift att följa ut. 'ecklingen p.;ir det gällerbostadsförsörjningen för de hushåll där kom.nuneiT lu.r' eit surskilt ansvarenligt socialtjänstlagen och för andrj hushåll sr;in ;.v ekonomiska och andraskäl kan ha svårt att själva ta sig in på bostadsmarknaden. Arbetsgrappenskall fortlöpande bedöma cm bostadsförsörjningen för de berörda hushållenftmgerar tillfredsställande eller om några åtgärder måste vidtas. Devräkningshotade hushållens situation bör uppmärksammas särskilt. Föratom frånSocialdepartementet och kommer det i arbetsgrappen attfinnas företrädare för de statliga myndigheter som har ansvar inom detaktuella området samt representanter för kommuneraa och fastighetsägare. Regeringen anser att har en mycketviktig roll när det gäller att stödja och hjälpa människor som av olika skälriskerar att vräkas. uppgift är dels att förebygga au någonförlorar sin bostad, dels att bUräda vederbörande om vräkning skulle ske. I defall där avhysning innebär att någon blir utan bollad skall samhället på olikasätt bistå den enskilde att försöka lösa det uppkotnna problemet. Många kommuner tillhandahåller budgetrådgivning föratt hjälpa hushåll som riskerar att få, eller redan har; svårigheter ?.tt klarasin ekonomi. Den kommunala budget- och skuldrådgivningen är av stor betydelse,särskilt med tanke på att ett skuldsaneringsinstitut kommer att inrättas. Regeringen avser i en särskildproposition till föreslå att det införs ett skuldsaneringsinstitutvars syfte blir att hjälpa svårt skuldsatta privatpersoner.Skuldsaneringsförfarandet kommer att regleras i en särskild lag. I ett förstasteg skall komjnunen bistå den enskilde med ekonomisk rådgivning och iförekommande fall hjälpa till med ansökan om skuldsanering. I ett andra stegfastställs frivillig skuldsanering av kronofogdemyndigheten. Fcrst om enfrivillig överenskommelse inte kommer till stånd kan i ett tredje stegtingsrätten besluta om tvingande skuldsanering. Införandet av en skuldsaneringslag kommer attm.edföra att nya rutiner måste tillskapas hos flera olika myndigheter.Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete medRiksskatteverket, Dom- stolsverketoch planera och genomföra vissa informa- Prop.1993/94:100 tions- och utbildningsinsatser med anledning avskuldsaneringslagens Bil. Såvälantalet socialbidragstagare som kostnaderaa för socialbidrag fortsätter attöka. De preliminära uppgiftema för de tre första kvartalen för pekar påen fortsatt ökning av kostnaderaa, vilket delvis beror på att bidragstidematenderar att bli längre. Vi har begränsade möjligheter att relativtsnabbt införskaffa aktuella uppgifter om socialbidragsutvecklingen medavseende på bidragshushållens sammansättning, orsakema tillsocialbidragsbehovet etc. För att råda bot på denna brist utvecklar nuSocialstyrelsen i samarbete med och StatistiskaCentralbyrån ett uppföljningssystem där man via en kommunpanel kommer attsamla in nödvändiga uppgifter och analysera dessa. Antal socialbidragstagare, kostnader m.m. Medel-bidr.tid (mån) Utgivet (löp.pris) Den svåra ekonomiska kris som vi befinner ossi, och vars kännetecken bl.a. är en hög arbetslöshet, är sannolikt den främstaorsaken till att socialbidragsberoendet ökar i många kommuner. En stor del avnytillkommande socialbidragstagare utgörs av grapper som har svag förankring påarbetsmarknaden. Regeringens förslag till allmän arbetslöshetsförsäkringomfattar flera grapper som står utanför nuvarande A-kassa. Många av demsom beviljas socialbidrag, därför att de inte är med i någon A-kassa,kommer att omfattas av den obligatoriska försäkringen som enligt planema träderikraft . , som bl.a. har i uppdrag attöverväga möjlighetema att åstadkomma större enhetlighet mellan kommuneraassocialbidragsnormer har i delbetänkandet (SOU 1993:30) Rätten till biståndinom , lämnat förslag till en precisering av lagregleringen avrätten till bistånd i den del som avser den enskildes försörjning. Betänkandet har remissbehandlats och Prop. 1993/94:100 bereds vidare inom . Barasoch ungdomars situation avspeglar i hög grad ett samhälles värderingar. ISverige anser vi att alla bam har rätt att få en god start i livet. Därförmåste barnperspektivet prägla arbetet på alla de samhällsområden där baras ochungdomars intressen berörs. Vår syn på bams rättigheter och behov stämmer välöverens med den grandläggande synen i FN:s konvention om baraets rättigheter. för baraets rättigheter har vid singranskning av tillämpning i pekat på att debesparingar som görs i kommunema bör göras utifrån principen om bamets bästa.Samhället har ett särskilt ansvar för att hjälpa utsatta bara och derasfamiljer och att vid behov ingripa till barns skydd. Föräldrars arbetslöshet och osäkerhet inför framtidenpåverkar barnen. Det är således viktigt att följa upp hur baras och ungdomarshälsa påverkas när hela familjens föratsättningar ändras. Detta gällersärskilt mot bakgrand av att det framkommit en deloroande uppgifter från bara-och ungdomspsykiatriska mottagningar om att denpsykiska hälsan försänuats hos bara och ungdomar i familjer som drabbats avarbetslöshet. Ökade krav kan därför komma att ställas på individ- ochfamiljeomsorgen om konjunkturen inte vänder uppåt. Det är bekymmersamt att ungdomaraas inträde påarbets- och bostads-marknaderaa har försvårats . Av den totalasysselsättningsminskningen under rådande lågkonjunkmr står ungdomsgrappen förhälften. Bland 18-24 åringar är andelen socialbidragstagare jämförtmed för hela befolkningen. har den totala försäljningenav alkohol minskat. Ett undantag är dock försäljningen av starköl pårestaurang. Av erfarenhet vet vi att det nästan uteslutande är yngre mäimiskorsom står för denna ökade konsumtion. Målmedvetna förebyggande insatser riktade tillungdomar lönar sig. Det framgår av utvecklingen på narkotikaområdet. EnligtCAN:s skolundersökningar är svenska ungdomars benägenhet att pröva narkotikafortsatt låg. För att vi även skall kunna upprätthålla en avvisandehållning till droger behövs det fortlöpande åtgärder riktade särskilt tillungdomar. Motsvarande insatser behövs inom alkoholområdet. Folkhälsoinstitutetkommer att inleda en bred kampanj mot drogmissbrak. Ungdomarblir den främsta målgrappen. Det sociala arbetet med bam och familjkaraktäriseras både av positiva exempel på förbättringar men tyvärr ocksåav brister och neddragningar. Det är därför viktigt att öka satsningen påsåväl metodutveckling som alteraativ både inom och utom den offentligasektorn. Mot bakgrand av den ovan beskrivna utvecklingen harregeringen vidtagit en rad olika åtgärder som direkt rör utsatta bara ochungdomar. Särskildvikt har lagts vid att utveckla skyddet och förbättra situatio- Prop.1993/94:100 nen för utsatta bara och ungdomar, dvs bara som riskerar att farailla Bil. 6 på olika sätt. Inte minst har det varit viktigt att utveckla ettvarierat utbud av stödinsatser. Regeringen har uppdragit åt attfölja utvecklingen i landets kommuner och se hur kommunemas omställnings- ochförnyelsearbete påverkar situationen för baraen. bör ocksåfölja utvecklingen av individ- och familjeomsorgens förebyggande arbete somriktar sig till bara och ungdom. Alkoholmissbrakets ekonomiska, sociala ochpsykologiska följder för missbrakarens familj kartläggs och analyseras avAlkoholpolitiska kommissionen (S 1991:17) med målsättningen att bedöma vilkainsatser som behöver göras för att möta de anhörigas, särskilt bamens, behov avstöd. Familjehemsvården har varitden mest använda vårdformen för bam och unga i behov av samhälletsomhändertagande. har utsatts för kritik för bristeri familjehemsvården. Även har behandlat frågan. Med anledning av de förslag som framförts avriksdagens revisorer rörande familjehemsvården har (bet.1992/93:SoU4, rskr. 1992/93:16) givit regeringen till känna att åtgärder behövsför att utveckla denna vårdform, bl.a. genom utbildning, stöd och handledningtill familjehemsföräldrama. Regeringen har med anledning härav i mars 1993uppdragit åt att utveckla och stärka familjehemsvården. Enligt uppdraget skall i regionalakonferenser för be-slutfattare m.fl. inom föra fram ochdiskutera den kritik som anförs i olika utredningar och ge kommuneraa ett underlagatt åtgärda de brister som finns och påskynda en utveckling av familjehemsvården i landet. har vidare fått i uppdrag attsammanställa ett utbildningsmaterial utifrån sin samlade kunskap om nationelltoch interaationellt utbildningsarbete och forskning. Materialet skall användasi utbildning som gäller familjehem. Styrelsen skall vidare sammanställa kunskapoch överväga behovet av allmänna råd i frågor om vårdnadsöverflyttning.Styrelsen skall också följa utvecklingen av familjevården för invandrarbarn ochbedöma om särskilda åtgärder behövs för denna grapp barn. Vidare skallstyrelsen utarbeta kvalitetsmått för utvärdering av familjehemsvården och verkaför att länsstyrelsemas utvärderingar kan sammanställas för hela landet. Revisorema föreslår att kommunemas och landstingensansvarsfördelning blir klart och tydligt definierad samt att villkoren för atterhålla tillstånd att driva enskilda hem för vård eller boende (HVB) klargörs.Dessa frågor ryms inom direktiven för (dir. 1991:50) varsarbete skall vara slutfört . Ett flertal undersökningar har visat på en radproblem inom ungdomsvården. 1 undersökningarna har särskilt lyfts fram attsamarbetet mellan olika myndigheter är dåligt utvecklat. De mest utsattaungdomarnas behov av individualisering, kontinuitet och långsiktighet ibehandlingen har inte kunnat tillgodoses på ett tillfredställande sätt. Mot bakgrand av att staten taröver huvudmannaskapet för tvångsinstitutioneraa inom ungdomsvården finns detett ökat behov av incitament för att utveckla kommuneraas öppenvårdsinsatserför bl.a. utsatta ungdomar. Regeringen anser därför att det specialdestineradestatsbidraget till missbrakar- och ungdomsvården tills vidare bör behållas. Regeringen har avsatt totalt 30 miljoner kronorunder ur Allmänna arvsfonden till samordning av insatser för utsattaungdomar. En arbetsgrapp med deltagare från ochCivildepartementet skall särskilt beakta och lyfta fram nya metoder ochlösningar i arbetet med utsatta ungdomar.