prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Redannu manifesterar vi vår vUja att te ansvar för utvecklingen i Prop.1993/94:100 genom att i nära samarbete med EU-ländema lämna ettbetydande Bilaga 4 bidrag till ansträngningarna att lösa konfliktema i det fd. har som huvuduppgift att främjademokrati och mänskliga rättigheter i . Organisationen spelar en viktigroll för demokratiseringsprocessen i . Syftet är inte bara att skapademokratiska strakturer, uten verkliga rättssamhällen där respekten förmänskliga rättigheter är fest förankrad i det legala och politiska systemet. EES-avtelet, som efter ratifikation av samdigaparter kommer att träda i kraft , utgör ett viktigt steg påvägen till en fullvärdig plats i det europeiska samarbetet. att svenska medborgare, institutioner och företeg uten diskriminering kanmedverka i väsentliga delar av EG:s inre marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, kapitel och personer. Utrikeshandeln är av avgörande betydelse förSveriges ekonomi. Tre fjärdedelar av vår export går tUl . Vårt deltegandei den ekonomiska integrationen i och friare handel med omvärlden är enföratsättning för att vi skall kunna upprätthålla och utveckla välfärden. En ökad global liberalisering och ett stärktregelsystem for den intemationella handeln är av störste vikt, dette inte minstmed tenke på de ekonomiska och politiska utmaningar det intemattonellasamfundet står inför. Av dessa skäl, och för att motverka inskränkt nationalismoch protektionistiskt tryck, var det av avgörande betydelse att deinternationella handelsförhandlingarna i - den s.k. Uraguayrandan - kundeslutföras . Överenskommelsen skall nu godkännas av deavtelsslutende ländemas parlament. En överenskommelse om att minska hindrenför det intemationella utbytet av varor och tjänster ökar framtidstron ochunderstödjer ekonomisk tillväxt. Framgången inom är också ett välkommetstöd för de globala och multilaterala systemens trovärdighet och förvärldssamfundets förmåga att tillsammans angripa gemensamma utmaningar Inte minst för utvecklingsländerna äröverenskommelsen om minskade handelshinder av stor betydelse för att möjliggöraekonomisk tillväxt och hållbar utveckling. Flertelet mottagarländer av svensktbistånd genomfor ekonomiska reformer syftande till marknadsekonomi. Enbetydande del av det svenska biståndet bidrar bl.a. till att stödja dennareformprocess. För att den skall lyckas måste dock handelshindren minska, såatt föratsättningama for utvecklingsländema att få avsättning for sinaexportprodukter förbättras. , Ost- och Sydostesiens ekonomier medökande konkurrens- och innovationskraft befinner sig i snabb tillväxt, medantUlväxten i är svag. Om inte förmår utvecklas i god tekt, genomytterligare vidgat europeiskt samarbete, innebär det att arbete och välstånd påsikt botes. En utdragen lågkonjunktur i , med en ond cirkel avsplittringstendenser och ett ökande protektionistiskt tryck, får också negativakonsekvenser för utvecklingssamarbetet med u-ländema och efterfrågan på derasprodukter. U-ländemasmöjligheter till utveckling påverkas av ett stort antel 5 faktorer, såväl interna som externa. utvecklingssamarbetetär endast en av dessa. 1993/94:100 måste ses iett heUietsperspektiv som en del av säkerhets-, handels- och Bilaga 4utvecklingspolitiken. Bistånd kan inte ersatte ländemas egnaansträngningar, uten måste utgöra ett kompletterande stöd tUl enpågående process. Målet för det svenska utvecklingssamarbetet är atthöja de fettiga folkens levnadsnivå genom resurstillväxt, ekonomisk och socialutjämning, ekonomisk och politisk självständighet, en demokratisksamhällsutveckling samt en framsynt hushållning med namrresurser och omsorg ommiljön. För att biståndet skall bli verkningsfullt krävs att det finns rimligaföratsättningar avseende utvecklingspolitUcen i samarbetsländema. De kriteriersom regeringen festställt avser att styra biståndsmsatsema i denna rUctning.Det iimebär att hänsyn tes till demokraUutvecklingen, respekten för mänskligarättigheter, hur den ekonomiska politiken och marknadsekonomin fungerar samt hureffektivt biståndsresursema används i samarbetsländema. I det sistaämndakriteriet ingår en bedömning av militäratgifteraas andel i stetsutgiftema iförhållande till produktiva och sociala utgiften De överenskomna normerna om de mänskligarättighetema utgör vår tids främste ledstjärna for vad som skall gälla avprinciper och regler för , steters makmtövning. Demokrati är det styrelseskicksom bäst tillgodoser människors berättigade krav på inflytende och delaktigheti sitt lands utveckling. Demokratins kännetecken som yttrandefrihet,rättsstetens roll och politisk pluralism med periodiskt hållna allmänna valvinner allt mer gehör i olika delar av världen. Det svenskautvecklingssamarbetet har som ett av sina huvudmål att främja en utveckling motfördjupad demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Den globala utvecklingen präglas i vissa avseendenav en ny hoppfullhet. gäller inte minst två konflikter som stått på detintemationella samfundets dagordning . 1 kom den vite minoritetsregeringen tillinsikt om det ohållbara i en politik som på grandval av hudfärg förvägrade enöverväldigande majoritet av befolkningen varje inflytende över sitt landsstyre. På anmärkningsvärt , , då processen inleddesmed frisläppandet av , har beslut fettats om att hålla de förstedemokratiska valen i SydafrUcas historia och överenskommelserträffats och lagfästs om vissa övergångs-arrangemang. Främst av dessa är dets.k. övergångsrådet () och den , som får centrala funktioner i förberedelserna för ochgenomförandet av valen. Denna utveckling har också gjort det möjligt förSverige att avveckla alla ekonomiska sanktioner mot Sydafrikautom det av FN beslutede vapenembargot. 1 har en rad olika fektorer samverkattill det genombrott mellan och PLO som manifesterades i handslaget mellan premiärminister och PLO-ledaren i . Som exempel kan nämnas att de grapper som motsatt sig förhandlingar och förespråkat fortsatt 6 konfrontetion har fått se sitt intemationella stöd försvinna efter Det finns två supermakter att spela Prop.1993/94:100 ut mot varandra. Gemensam för den gyimsamma utveckling som vi påsenare tid kuimat bevittaa i båda dessa konflikter är betydelsen av detintemationella samfundets påtryckningar. och de övriga nordiska ländemahar spelat en inte obetydlig roll i strävandena att åstedkomma fredligalösningar. Svenskt stöd skall utformas för att konsolidera de uppnåddaresulteten och främja uppbyggandet av livskraftiga samhällen som baseras pådemokratiska värden och i vUka de mänskliga rättighetema respekteras. Även i andra långvariga konflikter, där det verkarmöjligt att uppnå lösningar, kan biståndet spela en fortsatt viktig roll somstöd till fredsprocessen t.ex. i och . Mot denna ljusare bild står en mörkare, sompåminner om en annan verklighet. I har försöken att få slut påinbördeskriget mött stora svårigheter och i () lever ofrihetenvidare. I det gamla södra randområden vidgas de väpnadekonfliktema, vilka kan bära fröet till intemationella kriser. Trots storainsatser från världssamfundet har inbördeskriget i inte helt kuimatstoppas, även om den akute massvälten avvärjts. Det nya säkerhetspolitiska läget har markant förändratutgångspunktema för det intemationella nedrasmingsarbetet. Under fleradecennier fokuserades arbetet i hög grad på att skära ner supermaktemaskämvapeninnehav. Efter det slut och genom START-avtelen, medradikalt reducerade kärnvapenarsenaler, inriktes det svenska ochinternationella nedrastningsarbetet alltmer på att minska riskema för spridningav vapen och vapenteknologi. Arbetet omfatter såväl massförstörelsevapen somkonventionella vapen. Det svenska nedrasmingsarbetet har vidare alltmer kommitatt relateras till ett bredare säkerhetsbegrepp, med ökad uppmärksamhet påicke-militära frågor, fredsfrämjande verksamhet och förtroendeskapande åtgärden kommer även i fortsätttiingen i olUcasammanhang, särskilt inom ramen för FN och ESK, att aktivt delte i deansträngningar som görs fcir att lösa konflikter och mildra det av våld ochofärd framkallade mänskliga lidandet. Global och regional samverkankompletterar och förstärker varandra. Med fortsatt integration och samarbete övergränsema, med ett ökat utbyte mellan ländema, förbättras föratsättningama förfredlig utveckling och växande välstånd. Intemationellt samarbete för fred,frihet, demokrati, marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättigheter ärgranden for den svenska utrikes-och säkerhetspolitiken. Sverigesarbete för ett medlemskap i omfatter unionens alla delar som de utformats iMaastrichtfördraget. omfatter såväl och Enhetsakten ireviderade skick som en rad nya samarbetsområden,däribland planema på en ekonomisk och monetär Prop. 1993/94:100 union, engemensam uttikes- och säkerhetspolitUc, rättsligt och Bilaga 4 inrUcespolitisktsamarbete och den sociala dimensionen. Dessa olika beståndsdelar i det framtidaeuropeiska samarbetet utgör en heUiet. Vi vill delte i denna heUiet ochutveckla den vidare under regeringskonferensen . plats är i deteuropeiska samarbetets centmm. Vi bör erinra oss att EU från början representerat,och alltjämt representerar, ett fredsprojekt, en vision av en ordning där krigmellan steter inte längre framstår som möjligt. Denna vision behöverutsträckas till att omfatte allt fler av steter och helaEuropa. Efter Europeiska rådets beslut i idecember 1992 har förhandlingsverksamheten varit intensiv med formell stert den1 febraari 1993. kunde merparten av gemenskapens regelverkgranskas. VäsenUiga svenska intressen har markerats genom formella posittonspapperpå berörda områden. Bland de mest centrala frågoma märks vår so-ävanatt bibehålla en fortsatt hög ambitionsnivå inom regional- och miljöpolitiken.Vi slår vakt om väsentliga skyddsnormer inom hälsa/miljö/säkerhet. Vårt inträdei tullunionen och den gemensamma handelspoUtUcen stärker vår ställning somfrihandelspart på den stora västeuropeiska marknaden och även i förhållandetill tredje land. Våra målsättningar på det alkoholpolitiska området liggerfest. Vi har vidare slagit vakt om viktiga intressen som gällerEuratomfördraget, t.ex. hälsoskydd, säkerhetskontroll och självständighet, vadgäller vissa övergripande frågeställningar Vad avser jordbrakspoUtUcen har viunderstrakit att vi sUoar på en fullständig integrering med EG:s gemensammajordbrakspolitik från den dag blir medlem. På det instimtionella området verkar vi for attSverige skall få samma vUlkor som med oss jämförbara länder och få svenskaspråket bekräftat som officiellt språk. Vi inser att kommer att bli enbetydande nettobidragsbetelare. är något vi accepterar, men vi anser,inte minst på grand av det ansträngda budgeUäget och den förtida anpassning somgenomförs inom flera områden, att en successiv infasning av vårt budgetbidragär rimlig. EES-avteletslutförhandlades och godkändes av rUcsdagen den 18 november1992. Det tUläggsprotokoU som blev resultetet av det schweiziskastellningstegandet att inte delte i EES godkändes av den 3 juni 1993.Efter ratifikation i samtliga EU-och berörda EFTA-steter träder avtelet i kraftden . EES-avtelet innebär att svenska medborgare,institutioner och företeg i väsentlig grad kommer att åtajute samma fördelaravseende fri rörlighet för varor, tjänster, kapitel och personer (de fyrafriheterna) som kommer att gälla inom EG när den inre marknaden fullbordats. Föratom de fyra friheterna omfatter avtelet ettutvecklat och breddat Prop. 1993/94:100 samarbete även inom mUjövård, konsumentskydd, forskning och Bilaga 4 utveckling, utbildning, sociala frågor, små och medelstora företeg, bolagsrätt, turismoch steUstik. Inom ramen for EES-avtelet kommer nya organ attupprättas. Dessa organ, som kommer att ha en viktig roll när det gällertillämpningen av EES-avtelet, är EFTA:s övervakningsmyndighet (),och stendiga kommittén. kommer att vara en självständig myndighet meduppgift att övervaka de fem EFTA-stetemas genomförande och tillämpning avEES-avtelet, bl.a. på områdena konkurrens, stetsstöd och oflfentlig upphandlmg. Rättsakter antegna i EG efter harav forhandlingstekniska skäl inte kunnat tes med i EES-avtelet. Sådanarättsakter som tillkommit i interimsperioden fram till ikraftträdandet avsesbli integrerade i avtelet. Ett omfattende förberedelsarbete för dette pågår. En viktig del i inflytende iEES-samarbetet är medverkan i olika expertgrapper i vilka beslut i EU:sministerråd och i kommissionen förbereds. fömtsätter en omfattendereseverksamhet med deltegande av experter från departement och frånfeckmyndigheter. Förhandlingsarbetet kommer att utgöra en integrerad del avmyndighetemas och departementens reguljära verksamhet. EES-avtelet innebär också ett omfattendeprogramsamarbete, t.ex. bett-äflfande forskning och utveckling. Kostaadema fordetta samarbete belaster i allt väsentligt andra huvudtitlar och beräknas uppgåtill /95. Till dette skall läggas kostaadenför medverkan i EFTA:s EES-institutioner om samt kostaademaför medverkan i fonden for ekonomisk och social utjämning mellan regioner inomEES om 400 miljoner kronon Eiu'opainformationoch medel för ja- och nejkampanjer i folkomröstningen om EU-medlemskap InomUtrikesdepartementet upprättedes Sekreteriatet forEuropainformation, som arbeter med och samordnar regeringskansUets informationom den europeiska integrationen. Jämsides med dette sekreteriat arbeter ensärskild delegation med att fordela medel tUl enskilda organisationer förinformationsinsatser kring integrationsfrågorna (SFS 1992:887). Allsidig information om integrationsarbetet ochmedlemskapsperspektivet är av central betydelse för att kunskapen om,intresset och engagemanget för Europafrågoma skall få bred spridning. Riksdagenhar anslagit för informationsverksamheten. Hälftenav medlen har använts för organisationslivets informationsprojekt och då iförste hand utgått till folkbildningsorganisationema. Sekreteriatets verksamhetinriktes på att föra ner information till lokal nivå genom att knyte sammanbl.a. länsstyrelser och bibliotek i ett Kringdette närverk byggs en stödorganisation med Prop. 1993/94:100 bl.a.materialproduktion, telefonservice till allmänhet och massmedia. Bilaga 4seminarier och andra informationsprojekt samt utbildning. Kampanjorganisationema bör erhålla vissa medel försina kampanjer inför folkomröstaingen. Delegationen för informationsinsatser omeuropeisk integration bör därför fördela dessa bidrag iiman den avsluter sinverksamhet. Regeringen torde få anledning att återkomma tillrUcsdagen i fråga om medel för Europainformation och om medel förkampanjorganisationema. FNhar efter det slut kommit att spela en allttner cenö-al roll iansträngningarna att upprättaålla intemationeU fred och säkerhet - just såsomstedgan avser. Allt större krav ställs på FN som fredsinstrament. På drygt ettår har antelet personer som tjänstgör i FN:s fredsbevarande insatser femdubblats.Också kraven på humanitära insatser för att lindra akut nöd och pååterappbyggnad efter väpnad konflikt har ökat. krävs att politiska,fredsfrämjande och humanitära insatser samverkar. FN:s bristende finansiellabas och svårigheterna att göra nödvändiga omprioriteringar utgör ett växandeproblem. Resursema står inte i proportion till uppdragen. Genomgripandereformer är nödvändiga för att FN skall kunna bli ett effektivt instrament påflera av sma ansvarsområden. har, tillsammans med de övriga nordiskaländema, påtegit sig en aktiv roll i stt-ävandena att sterka FN och förbättradess eflfektivitet, såväl på det politiska som det ekonomiska och socialaområdet. som vi utökat vårt deltegande i FN:s fredsbevarande operationerhar vi förespråkat konkrete reformer för att stärka verksamheten. gällerbåde de militära operationerna och civila insatser i form av humanitärtbistånd, demokratistöd och hjälp till återappbyggnad. har, som förste industriland, ratificeratFN:s konvention mot kemiska vapen, som är unik genom att den totelförbjuder enhel kategori av vapen. Det Q-aditionella säkerhetsbegreppet har fått envidare innebörd och avser numera mte bara steters säkerhet, uten inriktar sigalltmer på den enskilda människans situation. Uppföljningen av besluten vidFN:s konferens för miljö- cx:h utveckling (UNCED) som hölls i ijuni 1992 skall ses i dette perspektiv, lUcsom förberedelsema för de störreFN-konferenser på det sociala området som äger ram ,befolkningskonferensen, det sociala toppmötet och kvinnokonferensen. Det är väsentligt att följs uppbåde nationellt och intemationellt. Inom FN har en kommmission för hållbarutveckling tillsatts för att granska uppföljningen. Vidare har förhandlingar omen konvention för att hindra ökenspridning inletts. Uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheteraaoch av den intemationella humanitära rätten är fortfarande en tragisk verklighet för miljontelsmänniskor på många håll i världen. Den svenska regeruigen Prop. 1993/94:1(K) äraktiv i kampen för de mänskliga rättighetema utifrån övertygelsen om Bilaga4 derasallmängiltighet och odelbarhet. Denna pricipiella uppfettning drevs avSverige och likasinnade länder vid världskonferensen om mänskliga Vi har sökt konkretisera vår uppfettning genomatt verka för att stärka FN:s möjligheter att tUlse att de intemationellakonventioneraa om mänskliga rättigheter efterlevs. har stött tenken på tUlsättandet av ensärskild högkommissarie för mänskliga rättigheter. Detta skulle öka detintemationella systemets förmåga att mer direkt hantera akute situationer ochallvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Det skulle också bidra tillbättre samordning och integrering av arbetet med mänskliga rättigheter momFN-systemet i dess heUiet. Under det svenska ordförandeskapet har ESKinitierat forslaget att upprätte en särskild domstol för krigsförbrytelser sombegåtts i f d. . Sedan FN övertegit initiativet har FN:sgeneralförsamling utsett domare tUl domstolen, som inlett sitt arbete.Sverige kommer att bistå domstolen på sätt som bedöms effektiva och som intekan uppfettes som försök att otillbörligen påverka dess opartiskhet. Ettviktigt inslag i Förente nationemas arbete för fred och säkerhet är defredsbevarande operationema. Vårt engagemang i sådana insatser är ettframträdande drag i vår FN-politUc. är 1 3(X) svenska kvinnoroch män engagerade inom Unprofor i f.d. . De fleste befinner sig iBosnien till skydd för civilbefolkningen och deras försörjning. Svenskamilitärer och poliser medverkar dessutom i flera andra FN-operationer över helavärlden. De militera FN-insatsema har i allt högre gradkommit att förenas med civUa humanitära operationer. Det kan gällasamhällsbyggande insatser som valövervakning, utbUdning av civilpolis eller rennödhjälp. och är lyckade exempel på sådana FN-operationer. ISomalia fortsätter FN:s ansträngningar i denna rUctning, dock under allt störresvårigheten Regeringen verkar i FN för en effektivare politiskoch militär ledning av de fredsbevarande operationema och för en bättresamordning med de humanitära insatsema. Ett nordiskt resolutionsförslag häromantogs av . Behovet av personal tUl fredsbevarande insatserkommer for sannolUa att överstiga tUlgången, varförutbildningsinsatser allttner kommer att efterfrågas. Regeringen avser fortsatteatt verka för att även andra länders represententer skall fa del av svenskaerfarenheter på området. Sverigehar under sin period som ordförande i inrUctet sig på att utvecklaESK:s operativa förmåga, att främja en effektivare forebyggande diplomati ochatt utveckla nya konfliktlösningsmetoder. Ytterst har syftet varit att länka införändrmgsprocessen i , lUcsom i det f.d. ,i fredliga banor ESK:s främsta styrka är dess breda säkerhetsbegreppsom mte bara omfatter de traditionella säkerhetspåverkande fektorema, utan ävenfrågor rörande demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheter i en vid mening.ESK:s flexibilitet och förmåga att tidigt vara på plats i ett konfliktområdeutgör också komparativa fördelar. Under den svenska ordförandeperioden har ettreformarbete inletts, syftande bl.a. till att kompensera den begränsning somutgörs av kravet på konsensusbeslut och bristen på organisatoriska resurser. Utvecklandet av en aktiv, forebyggande diplomatihar resulterat i en rad insatser i BaltUcum, Cenöl- och samt iBalkan-området. ESK har också i krishanteringssyfte upprättet en lokal närvaroi flera delar av det f.d. . Det svenska ordförandeskapet har lagtner ett betydande arbete på att öka ESK:s engagemang i de nya medlemsstetema iKaukasus och Cenö-alasien. Inrättendet av en högkommissarie för nationellaminoriteter utgör ett exempel på en konstmktiv fömyelse mom ESK-arbetet. För att stärka internationell konflUrtförebyggandeoch krishanterande verksamhet har under sitt ordförandeskap vidgat ochförbättrat samarbetet med intemationella organisationer som , ,, VEU och i synnerhet FN. ESK delter som observatör iFN:s generalförsamlmg. På fältet samverkar ESK och FN med stöd av enramöverenskommelse från . Under sitt ESK-ordförandeskap, som i slutet avnovember 1993 övergick till Itelien, har också sökt lägga en gmnd fören rehabiliterande insats i , när krigshandlmgama där engång upphör. ESK:s roll blir då att tillsammans med FN, EU och sökabidra tUl att återappbygga det civUa samhället. Här kommer ocksåfrivilligorganisationemas bidrag att bli av stor betydelse. Under den svenska ordförandetiden genomfördes detförste mötet med ESK:s s.k. Economic Foram i . Vid i i slutet av år1993 övertog ansvaret för ansträngningarna att skapa fred i konfliktenom Nagomo-Karabach (den s.k. Minsk-gmppen). Detkalla krigets slut utgjorde en historisk vändpunkt för intemationell Förente stetema har med berörda kommit överensom att skära ner sina stt-ategiska kämvapenlager med två tredjedelaroch eluninera merparten av sina tektiska kämvapen. nuviktigt att avtelen ratificeras av alla parter och genomförs i sin helhet. Dettekan också kräva bidrag från andra länders sida, bl.a. . Regermgen välkomnar den omfattendenedrastningsprocess som Prop. 1993/94:100 pågår, det växande intemationellasamförståndet i nedrastaingsfrågor och Bilaga 4 den ökade enigheten om vUaen avicke-spridningsåtgärder. Viktiga delar i regermgens nedrastningspolitUc ärbl.a. ett stärkande av icke-spridningsfördraget beo-äflfande kämvapen (NPT) ochen förlängning av dette avtel för obegränsad tid, ett fuUstendigtprovstoppsavtel, förstärkte icke-spridningsåtgärder beträffande samtiigamassförstörelsevapen och missilteknologi samt ökad öppenhet om ochbegränsningar av överföringar av konventionella vapen. Sverigelade i nedrasoiingskonferensen i fram ett förslag till ettavtel om fullständigt stopp för alla kärnvapenprov, som för förste gångenföreslås bli heltäckande och även förbjuda s.k. fredliga kämsprängningar, somtidigare förslag medgivit under vissa föratsättningar. Utvecklingeni , särskilt den europeiska integrationsprocessen, är en utgångspunkt förden reformering av det nordiska samarbetet som bedrivs påinitiativ av stetsministtama. Syftet med reformarbetet är att finna former förett sterkt och viteliserat nordiskt samarbete inom en europeisk ram. Samarbetet stärks på områden som är av genuintgemensamt intresse. Vidare utvidgas det politiska samarbetet om europeiska ochregionala samarbetsfrågor för att underlätta ländemas deltegande i EES- ochEU-samarbetet. Regeringssamarbetet i utrUces- och säkerhetspolitiska frågorutvecklas, bl.a, genom tätere möten mellan uttUcesministt-ama. EES-avtelet innehåller en nordisk klausul som sägeratt avtelet inte innebär något hinder för det nordiska samarbetet, så länge detinte hindrar avtelets goda fiinktion. Härigenom skapas möjligheter tUl fortsattnordiskt samarbete inom en vidare europeisk ram. För att anpassa samarbetsorganisationen tUl de nyamålsättningama koncentreras resursema mom till sjuprioriterade områden: kultur, forsknmg och utbildmng, miljö, medborgamas rättigheter,ekonomi, fiske och juridiska frågor Särskild vikt läggs vid en väsentiig satsning påkultur-, utbUdnings-och forskningsområdena. Även samarbetet på mUjöområdet ochsamarbetet med BaltUcum ges fortsatt hög prioritet.