prop · GH03218 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:218 Regermgenöverlänmar denna proposition tifl rUcsdagen. Deåtgärder som föresläs i denna proposition syftar tfll att förbättra de psykisktstördas livssimation och öka deras möjligheter tfll gemenskap och delaktighet isamhället. Förslagen avser i huvudsak ansvarsfördelnmg och organisation när detgäller stöd och service tfll psykiskt störda. Det fmns cfemtöver vissa förslagsom behandlar olika behovsområden för psykiskt störda. Ipropositionen föreslås olika åtgärder för att ge ett mer effektivt ochsamordnat samhällsstöd tfll framför allt personer med långvariga och allvarligapsykiska stömmgar. Socialtjänstiagen (SoL) förtycUigas genom att det i 21 a §SoL föreskrivs att kommunens uppgifter avser människor med såväl fysiska sompsykiska funktionshmder. avses vidare ges i uppdrag attsärskflt följa upp tillämpningen av lagen om stöd och service tfll vissafunktionshmdrade (LSS) med avseende på psykiskt störda. Resultatet avuppföljningen bör utgöra imderlag för regeringens framtida bedömning av omutfommingen av LSS är ändamålsenlig när det gäller stöd till psykiskt störda. Ipropositionen diskuteras om stödet och servicen till personer med långvarig ochaUvarlig psykisk stömmg skulle kunna förbättras om det fanns särskilda personer- s.k. personliga ombud - med ett klart definierat ansvar för att mdividensbehov uppmärksammas och för att msatsema samordnas. För att utveckla detpersonliga stödet föreslås att funktionen personligt ombud för långvarigt ochallvarligt psykiskt störda prövas i en försöksverksamhet . Detär av stor vikt att nya boendeformer utvecklas mom kommunema. För att påskyndadenna utvecklmg föreslås kommimema få ett lagreglerat 1 1993/94. obligatorisktbetalnmgsansvar för vissa långvarigt psykiskt störda. 1993/94:218Betalningsansvaret bör gälla de långvarigt psykiskt störda personer som avspecialisticompetent psykiatrUcer bedömts vara medicinskt färdig-behandlade mompsykiatrisk kliiuk eller annan enhet som bedriver aktiv psykiatrisk vård. Föratt komma ifråga för ett kommunalt betalningsansvar skall den enskUde havårdats sammanhängande inom sluten psykiattisk värd i mmst tre månader.Samtidigt bör möjligheten upphöra för kommuner och landsting att träffafrivilliga överenskommelser om ett kommunalt betalningsansvar för patienterinom psykiatrin. Regeringen återkommer tfll den ekonomiska regleringen i annatsammanhang under mnevarande rflcsmöte. Regeringenuttalar vidare att i samarbete med professio-nema,, . hälsa samt av Intresseföreningar för schizofreni bör göraen översyn och analys av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården. Ipropositionen behandlas även vissa frågor som gäller rehabilitering av psykisktstörda. För att kunna följa utvecklmgen av försäkringskassomas samordnmgsansvarför de psykiskt stördas rehabUitering avser regeringen ge RUcsförsäkringsverketoch i uppdrag att redovisa i vilken omfattning sompsykiskt störda, i förhållande till andra gmpper, har fått del avrehabfliteringsinsatser. Vidare kommer de psykiskt stördas behov avrehabfliterings- och behandlmgsinsatser att särskilt uppmärksammas vid dekommande överläggmngarna med företrädare för landstingen och de landstingsfriakommunema. Ipropositionen föreslås vidare att att avsätts för attförbättra rehabUitermgen av tortyrskadade flyktingar. Regermgenuttalar vidare att en utredmng med parlamentarisk förankring bör tillsättasmed uppgift att utifrån en kartläggning av psykiskt störda bams och ungdomarssimation lämna förslag till erforderliga åtgärder. Vidareframhålls i propositionen att vården och stödet till missbrukare med svårapsykiska störningar bör förstärkas. Detta bör ske inom ramen för nuvarandeansvarsgränser mellan och hälso- och sjukvården där psykiatrmhar ett tydligt vårdansvar också för missbrukare där missbruket är en del av entyngre psykiatrisk problematUc, I syfte att förstärka samarbetet mellansocialtjänsten inklusive LVM-instimtioner och hälso- och sjukvården föreslåsatt avsätts imder en treårsperiod, Isyfte att underlätta genomförandet av reformema läggs förslag om särskildatidsbegränsade statsbidrag. Statliga bidrag skall utgå för bl,a,försöksverksamhet med personligt ombud, uppföljnmg och utvärdermg,rehabUitering av tortyrskadade flyktingar, åtgärder för att förbättra vård ochstöd tUl psykiskt störda missbmkare, kamrat- och anhörigstöd till psykisktstörda samt utveckling av arbetsformerna mom psykiatri och socialtjänst. Vidareföreslås att vissa medel från det stimulansbidrag till anordnande avgruppbostäder och andra altemativa boendeformer som beslutade isamband med Ädelreformen skall förbehållas långvarigt och allvarligtpsykiskt störda. Enligt förslaget skall 300 mfljoner Prop. 1993/94:218kronor avsättas för dette ändamål. Ipropositionen föreslås att totalt i utökade stetiigastimulansbidrag bör utgå till psykiatrionttådet imder kalenderåren 1995 - 1997. 1Förslag tillriksdagsbeslut.................................. 6 2.1Lag om ändrmgi socialtjänsflagen............. 6 2.2Lag om ändrmgi lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård.................................. 7 3 Inledning....................................................... 10 3.1 Bakgrund................................................. 10 3.2 Ärendet och dess beredning...................... 11 4 Allmännautgångspunkter............................... 12 4.1Psykisk ohälsai befolkningen................... 12 4.3Psykisktstördas levnadsförhållanden .... 15 5 Stödoch service tfll psykiskt fimktionshindrade 22 5.1 Förtydligat kommunalt huvudansvar för att planera och samordna msatser till psykiskt funktionshindrade . . 22 5.2Rättighetslagstiftningför psykiskt störda.. 27 5.3Försöksverksamhetmed personligt ombud 29 6 Kommtmaltbetalnmgsansvar för vissa långvarigt psykiskt störda ........................................... 34 6.3Medicinsktfärdigbehandlade i sluten psykiatrisk vård . . 43 6.4Avgränsning avbetalningsansvaret.......... 45 7Nationellöversyn av innehållet i den psykiatriska vården .... 48 8Rehabilitermgför psykiskt störda.................... 50 8.1Behoven avrehabflitermg....................... 50 8.2Ansvaret förrehabflitermg av psykiskt störda 52 8.3Särskfldersättnmg till landstmgen för rehabflitermgs- och behandlmgsmsatser.. 56 8.4 förslag omrehabfliteringsbidrag . 9 Rehabilitermgav tortyrskadade flyktmgar....... 60 9.2Förstärktstatiigt stöd............................. 66 10 Vård och stöd tfll psykiskt stördabam och imgdomar 68 11 Psykiatrisk vård till vissagrapper..................... 71 11.1 Psykiatrisk vård till mtagna ikriminalvården 71 11.2 Missbmkare med svåra psykiskastörningar 75 12 Psykoterapi ................................................ 80 13 Tandvård....................................................... 84 14 Vissa särskilda statiiga msatser....................... 87 14.1 Kamratstöd............................................ 87 14.2 Anhörigstöd ......................................... 89 14.1 Statiigt bidrag för utveckling avarbetsformerna mom Prop. 1993/94:218 psykiatri ochsocialtjänst...................................... 91 14.2 Stimulansbidrag till byggande avgrappbostäder och andra altemativa boendeformer.............. 94 14.5 Uppföljnmg, utvärdering ochtfllsyn.......... 98 14.6 Stöd till det psykiatriskautvecklingsarbetet i 100 15 Stetiigt stöd inom psykiatriområdet ......... 103 16 Författningskommentar............................... 107 Förslaget till lag om ändrmg i socialtjänstlagen (1980:620).......................................... 107 16.2 Förslaget tfll lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommimeraas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård............................................... 107 Utdrag ur protokoU vid regermgssanunanträde den 24 mars1994 111 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regermgen föreslår att rUcsdagen 1. antar regermgens förslag tiU lagom ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 2. antar regeringens förslag till lagom ändrmg i lagen (1990:1404) om kommimemas betalningsansvar för viss hälso-och sjukvård, 3. tfll Bidrag tiUpsykiatriområdetför /95 vmder femte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå 200 mfljoner kronor för de ändamål som redovisas i propositionen (avsnitt 5,7, 9, Il och 14). Regeringen har följande förslag tifl lagtext. Lag om ändring i socialtjänstiagen (1980:620) Härigenom föreskrivs att 21 a § socialtjänstiagen(1980:620)' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse FöresUigen lydelse skall göra sig väl skall göra sig väl förtrogen med levnadsförhållande- förtrogen med levnadsförhållande na i kommunen för människor med na i kommunen för mäimiskor med funktionshinder samt i sin upp- fysiska och psykiska funktionshin- sökande verksainhet upplysa om der samt i sin uppsökande verk- verksainhet pä detta samhet upplysa om område. verksamhet på dessa områden. Kommunen skall planera sina Kommvmen skall planera sina insatser för människor med ftmk- insatserför människor taed fysiska tionshinder. I planeringen skall ochpsykiska funktionshmder. I kommunen samverka med lands- planermgenskall kommunen sam tinget samt andra sanfliäUsorgan verkamed samt andra och orgaiusationer. samhällsorgan och organisationer. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1988:871. Senaste lydelse 1993:390. Lag om ändring i lagen (1990:1404) om konmiunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1990:1404) om kommunernas betalnmgsansvar för visshälso- och sjukvård' delsatt de nuvarande 6-11 §§ skall betecknas 10-15 §§, dels att de nya 11 och13-14 §§ samt mbriken närmast före nuvarande 6 § skall ha följande lydelse, dels att mbrUcema närmastföre nuvarande 6, 9 och 11 §§ skall sättas närmast före de nya 10, 13 och 15§§, dels att det i lagen skallinföras fyra nya paragrafer, 6-9 §§, samt närmast före den nya 6 § en ny rabrikav följande lydelse. Medicinskt färdigbehandlade patienter i psykiatrisk vård En kommun har betalningsansvar för medicinskt färdigbehandladepatienter som vårdats sammanhängande mer än i sluten psykiatriskvård. Medicinskt färdigbehandlad är en patient som kan få sitt psykiatriskavårdbehov tillgodosett på annat sätt än genom kvaliftcerad psykiatriskdygnetrunt-vård. Frågan om enpatient är medicinskt färdigbehandlad avgörs av en läkare medspecialistkompetens i psykiatri. Betalningsansvarsom avses i inträder efter det att larulstinget anmält hoskommunen att patienten är medicinskt färdigbehandlad. ' Senaste lydelse av förutvarande 6 § 1994:000. 8 § 1994:000. 11 § 1994:000. Lydelse enligt prop. 1993/94:121. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Ersättning för psykiatrisk vård vid inrättning som tillhörett landsting lämruis med ett belopp som motsvarar genomsnittligaårliga självkostnad för den akttiella vårdformen. Om larulstinget och kommunenkommer överens om det, får ersättningen i stället bestämmas till belopp somsvarar mot den årliga genomsnittliga självkostnaden för olika kategorier avpsykiatrisk vård. Regeringen fastställer de belopp som avses iförstastycket. Ersättning för psykiatrisk vård vid enskild vårdinrättninglämnas med belopp som motsvarar kostnader för vården. Medicinskt färdigbehandlade patienter i somatiskakutsjukvård m.m. 11 §' Konuner inte ett landsting och en Kommerinte ett landsting och en kommun överens om annat inträ- kommunöverens om annat inträ der betalningsansvar som avses i derbetalningsansvar som avses i 6 § dagen efter det att landstmget 10§ dagen efter det att anmält hos kommimen att patienten anmälthos kommunen att patienten är medicmskt färdigbehandlad. Betalningsansvar enligt första stycket mträder docktidigast , lördag, , och nyårsaftonoräknade, efter det att och kommunen inlett planermgen avpatientens fortsatta vård. För det fall betalningsansvar inte inträder enligt förstaoch andra styckena inträder betalningsansvaret , lördag, ,och nyårsafton oräknade, efter det att landstmget hos kommunen anmältatt patienten är medicmskt färdigbehandlad. ' Senaste lydelse 1994:000. * Senaste lydelse 1994:000. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop. Ett landstmg och en kommun kan Ett landstmg och enkonunun kan gemensamt bestämma att kommu- gemensamt bestämma att kommu nen skall ha betalningsansvar även nen skall ha betalningsansvar även för andra medicinskt färdigbehand- för andra medicmskt färdigbehand lade patienter än som avses i 6 § lade patienter än som avses i första stycket, sjukhusanknuten första stycket och för sjukhusan- hemsjukvård och psykiatrisk lång- knuten hemsjukvård, tidssjukvård med huvudsaklig om vårdnadsinriktning. Landstmgetoch kommunen be- och kommunen be stämmer gemensamt de fömtsatt- stämmer gemensamt de föratsätt ningar som skall gälla för ett nmgar som skall gälla för ett sådant betalnmgsansvar. Harett landsting och en kommun Har ett landstmg och en kommim träffat en överenskommelse som träffat en överenskommelse som avses i 9 §, får landstmget lämna avses i 13 §, får landstmget lämna sådant ekonomiskt bidrag till kom- sådant ekonomiskt bidrag till kom mimen som motiveras av överens- munen som motiveras av överens kommelsen, kommelsen. Dennalag träder i kraft , Om ett landsting och en kommun träffatöverenskommelse beträffande psykiatrisk vård enligt tidigare bestämmelser skallöverenskommelsen tillämpas även efter ikraftträdandet. ' Senaste lydelse 1994:000. Under de har det skett en markantförändrmg av den psykiatriska vården. Den tidigare inriktnmgen, som utmärktesav ett varaktigt omhändertagande av patienterna vid särskilda mentalsjukhus ochvårdhem, har ersatts av den uttalade målsättningen att servicen till och vårdenav personer med psykiska stömmgar skall utformas på sådant sätt att det ger demföratsättningar till ett självständigt liv mte-grerade i samhällslivet på sinhemort. Som följd har gamla och stora instimtioner lagts ned och enbart tmder1980-talet halverades i det närmaste antalet mtagna patienter. Samtidigtminskade antalet vårddagar per 1 000 mvånare och år, från drygt 1 000 tillcirka 550 medan antalet mtagningar per 1 000 mvånare och år mte förändradeslflca kraftigt -från 16 till 13. Många patienter fick alltså fortfarande vård isluma vårdformer men . Uppgifter tyder på att dens.k. avinstimtionaliseringen har fortsatt imder . Den förändrade målsättningen för och mriktningen avservicen och vården av psykiskt störda personer medförde krav påorganisationsförändringar och altemativa vårdformer. Den s.k. sektorisermgenav psykiatern skulle vara ett stöd i denna utveckling. Utgångspunkten är attbasresurserna för stödet till mäniuskor med psykiska störningar Iflcsom förmänniskor med fysiska sjiflcdomar och handikapp är socialtjänst och primärvård.Den specialistimUctade psykiatriska vården förmedlas genom en samlad organisationi s.k, sektorer, där brett sammansatta team svarar för vårdinsatserna. Inomrespektive sektor svarar teamen i prmcip för såväl öppen som sluten psykiatriskvård av specialistkaraktär till befolkiungen mom ett givet geografiskt område. Såväl landsting som kommuner har bedrivit ett omfattandeföränd-rmgsarbete för att kunna erbjuda personer med psykiska störningarservice och vård utanför mstimtioner. De nya vårdaltemativen har också bidragittill förbättrad livskvalitet för stora grapper bland de psykiskt störda, bl.a.många långtidssjuka. Utbyggnaden av de altemativa vårdformerna har ocksåpåverkat tvångsvårdens omfattning. - 1993 minskadeantalet personer som tvångsvårdades en viss given dag från ca 9 600 till ca I700. Den psykiatriska vårdens förändrade imUctning från etttotalt omhändertagande inom instimtioner till en decentraliserad organisationmed enbart ett specialiserat vårdansvar är en djupgående förändrmg. Densektoriserade psykiatrin har ännu inte helt funmt de mest effektiva formema förett sådant arbetssätt. För att detta skall kuima ske och för att patientemaskall kunna erbjudas goda livsvillkor är det också nödvändigt att insatsemafrån den psykiatriska vården och andra samhällsorgan samordnas. Behovet avsamordning och samverkan gäller i första hand kommunemas socialtjänst ochsjukvårdshuvudmännens primärvård. Men även andra organ såsom bostads- ocharbetsförmedling, anpassade arbetsplatser, försäkrmgskassa, rättsväsendet ochfrivUliga organisa- tionerhar betydelse för att psykiskt störda skall kunna få det stöd och Prop.1993/94:218 den hjälp de behöver för att leva ett så självständigt liv sommöjligt och få sma behov av psykiatrisk vård tillgodosedda främst genom öppnavårdmsatser. Detförändrmgsarbete som bedrivits har i flera avseenden präglats av osäkerhet ochibland bristande kunskaper. Oklarheter i ansvarsfördelningen mellanhuvudmännen och mellan skilda vårdgivare har bidragit tfll detta. Kimskaper omoch metoder för hur psykiskt störda kan integreras i samhället har varitbristfälliga eller - i de fall där sådana ftmnits - mte förts vidare från denpsykiatriska vården till andra vårdgivare. Vidare har ett gemensamt synsättoch gemensamma målsättningar ofta saknats. 3.2 Ärendet och dess beredning Regermgenbemyndigade chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att överväga och föreslå olflca åtgärder för attuppnå en förbättrad och effektivare service och vård till psykiskt störda (dir.1989:22). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir.1990:71) till utrednmgen, som bl.a. mnebär att utredningen omvandlades tUl enparlamentariskt sanunansatt kommitté. Vidare angavs att uppdraget främst skulleinrflctas på att överväga och föreslå åtgärder vad gäUer ansvarsfördelnmg ochorgamsation av stöd och vård till psykiskt störda, Åtgärdema skulle syfta tillatt förbättra de psykiskt stördas livssimation och öka deras möjligheter tillgemenskap och delaktighet i samhällslivet. Den21 beslutade regeringen om ytterligare tiUäggsdirektiv (dir. 1992:67),som innebar att Psykiatriutrednmgen inte skulle begränsas av de s.k.noll-direktiven. Av tflläggsdirektiven framgick också att det i kommitténsuppgift inte ingick att i särskild ordning kartlägga och analysera psykisktstörda bams och ungdomars simation. Kommittén skulle dock i sina övervägandenoch analyser beakta organisatoriska och fmansiella föratsättningar för vårdoch stöd till psykiskt sjuka barn och ungdomar. Psykiatriutredningenöverlämnade sitt slutbetänkande Välfärd och valfrUiet -service, stöd och vård för psykiskt störda (SOU 1992:73), med förslag tillåtgärder som berör vuxna psykiskt störda personer. En remissammanställnmg - Sammanställning avremissyttranden över psykiatriutredningens slutbetänkande (SOU 1992:73) - harredovisats separat (Ds 1993:88). Delagförslag som läggs fram i denna proposUion hör inte till Lagrådetsgranskningsområde. 4Allmänna utgångspunkter Prop. 4.1 Psykisk ohälsa i befolkningen Begreppetpsykisk stöming är vittomfattande. Det innefattar såväl sådana psykiska besvärav kortvarig karaktär som mäimiskor hanterar på egen hand och med hjälp avvänner och anhöriga som psykiska sjukdomar, vilka medför behov av msatser frånden psykiatriska vården. Desmdier som görs för att kartlägga den psykiska ohälsan i en befolkning är iregel av två slag. 1 det ena fallet bedömer den enskilde själv sm psykiskahälsa i olika avseenden genom att tyfla i särskilt utarbetade formulär ellerlåta sig intervjuas. I det andra fallet observerar och bedömer specialister ipsykiatri enskilda personer för att klassificera evenmella stömmgar i form avpsykiatriska diagnoser. Detfmns i få undersökningar som kan ge en bild av hur män-mskor självaupplever sm psykiska hälsa. De uppgifter som fmns är hämtade från deregelbundna undersökningar som beskriver den svenska befolknmgeoslevnadsförhållanden - Levnadsnivåimdersökningen (LNU) och Undersökningar avLevnadsförhållandena (). 1 dessa, som omfattar 8 000 - 10 000 mdivider,finns variabler som kan användas som indikatorer på psykisk ohälsa. Dessauppgifter tyder på att av den svenska befolkiungen upplever psykiskohälsa. Resultaten överensstämmer ganska väl med utfallet, i genomsnitt 14procent, i nio intemationeUa studier från länder av västeuropeisk karaktär. Vadgäller sådana smdier av den psykiska ohälsan som grandar sig på observationeroch bedönmingar av specialister i psykiatri för att klassificera störningar iform av psykiatriska diagnoser fmns knappast någon akmell sådan som rör svenskaförhållanden. I undersöknmgar som genomförts i andra länder, vilka är relativtjämförbara med vårt land, varierar förekomsten av diagnostiserade psykiskastörningar hos befolkningen totalt mellan . Den övervägande delenutgörs av olika typer av neuroser, medan psykotiska tillstånd förekommer hos av befolkiungen. Kvinnori upplever i större utsträckning ohälsa än män och skillnaden är störstnär det gäller psykiska besvär. Men det är också mom detta område som den endautjämnmgen vad gäller sjuklighet mellan könen kan skönjas vid en jämförelsemeflan . Under deima period ökade de psykiska besvären någotbland män som de minskade bland kvinnor. Generelltsett ökar antalet psykiska sjukdomstillstånd med stigande ålder även om vissastömmgar av neurotiskt slag lUcsom missbruk och självmordsförsök, som har visatsig ha starka samband med psykisk ohälsa, är vanligare i yngre åldersgrapper.Under åren 1981 till 1991 förbättrades det psykiska hälsotillståndet blandpersoner i åldrama 61 - påtagligt. kimde en liten ökning avbesvär skönjas i åldersgrappen 18 - liksom för dem i åldrama 46 - 60 år.De personer som var i den yngre medelåldern (30 - ) hade sammapsykiska hälsotillstånd som motsvarande åldersgrapp . Psykiskohälsa är också relaterad till bl.a. civilstånd och socialgrapps- Prop.1993/94:218 tilUiörighet. Bland frånskilda personer fmns en hög andel medtecken på psykisk ohälsa, speciellt missbrak och självmord. Psykisk ohälsa ärockså vanligare bland ogifta män än bland gifta, medan förhållandet är det motsattaför kvinnor. Psykisk ohälsa tycks vidare - relativt sett -vara vanligare blandpersoner i lägre socialgrapper än i högre. Men sambandet är inte helt klart.Andelen självmord är t.ex. förhöjd i såväl högre som lägre socialgrapperjämfört med mellangmppema. Förekomstenav psykisk ohälsa i befolkiungen är relativt över tiden. Det finnsdock tendenser till att insjuknandet i schizofrem minskar något medan deneurotiska stömmgama ökar. Sannolflctupplever afla människor under sin levnadstid någon form av psykisk ohälsa. Denpsykiska ohälsan utgörs i de flesta fall av kriser eller av lättare neuroser.Gemensamt för de flesta av dessa tillstånd är att de inte under någon längretid allvarligt påverkar den enskildes livsvillkor. Med de stödresurser somfmns i omgivningen - genom anhöriga och vänner, socialtjänst, hälso- ochsjukvårdens olflca delar m.m. -återvinner man mom överskådlig tid sm psykiskahälsa. Blandde tillstånd som betecknas som psykiska sjukdomar är neuroser de vanligaste.Effektema av en neuros kan vara nog så allvarliga men den enskilde har oftasten klar uppfattning om var gränsen för störningen går och har också i stortsett kvar sin förmåga att handskas med sm omgivnmg. 1 många fall är neuroser,särskilt ångest- och depressionstillstånd, av övergående karaktär. Men detförekommer också att mäimiskor plågas av en neurotisk störnmg under mycket långtid. Förvissa människor med mångåriga symtomneuroser leder mte be-handlmg till några påverkbararesultat. Detta gäller t.ex. för en del fobiska tillstånd och grava neuroser.Men trots att sjukdomen ger vissa allvarliga effekter är den psykiskafunktionsförmågan ofta i de flesta avseenden bibehållen. De långvariga - menbegränsade - funktionsned-sättningar som kvarstår kan ofta kompenseras genomolika stödinsatser. Detta gäller t.ex. personer med fobiska tillstånd. De kanmånga gånger kompensera kvarstående symtom med stöd av sociala msatser och påså sätt upprätthålla sina livsfunktioner med en i övrigt hög grad av självständighetoch livskvalitet. Depsykotiska störningarna är mindre vanliga, men har ofta långvariga, iblandlivslånga förlopp. Detta gäller särskilt de schizofrena störningarna. Psykiatrinsdiagnosbegrepp är ett trabbigt mstrament för att beskriva en psykisk störningskaraktär och konsekvenser för den enskilde.