prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I det kortaperspektivet har skyddsområden (Kkså en viktig fiinktion att fylfe förbevarande av hotede arter och ekosystem i avvaktan på att det nu påbörjadearbetet med naturanpassning av olika samhällssektorer når längre. De akufa behoven är särskUt tydUga inomskogslandskapet. Efter beslut med anledning av propositionen om enny skogspoUtik (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93JoUl5, rskr. 1992/93:352) höjdesansfeget med 55 mUjoner kronor, tiU /94. Vad gäUer en feststäUd målsättning för den totafeandelen skyddad mark har följande anförts i regeringens proposition om enstrategi för biologisk mångfeld (prop. 1993/94:30, bet. 1993/94:JoU9, rskr.1993/94:87). Vid bedömningen av hur stor andel mark eUer vatten som behöverskyddas i reservat milste hänsyn tas tiU andra åtgärder som vidtes för attbevara (Kh håUbart nyttja den biologiska mångfelden. Ökad tyngd måste läggas påatt mUjöanpassa oUka samhäUsverksam-heter. Hur den mUjanpassningen lyckas fiarstor betydelse för omfettningen av det skyddsbehov som måste tiUgodoses genomreservatsbUd-ning. Vidare är skyddsbehovein troUgen mycket varierande inom oUkanaturtyp>er. Våra kunskapter om de långsiktiga skyddsbehoven är CKkså mycketvarierande för olika naturtyper. Mot den bakgmnden är regeringen nu inteberedd att föreslå något långsiktigt genereUt arealmål förreservatsavsättningar. För näste budgetår bör ansfeget bibehållas på dennanivå (Kh skyddsarbetet följa det försfeg tiU prioritering som Naturvårdsverketgjort tiU regeringen. 1. bemyndigar regeringen att under /95ikläda steten ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eUer intrångsersättningi värdefiiUa naturområden som innebär åfeganden om högst /96, 2. tiU Investeringar inom miljöområdet för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsansfeg på . 1992/93Utgift 127 935 202 Reservation 29 215 099 1993/94Ansfeg 156 218 000 1994/95 Försfeg 157 096 000 Medlendisponeras av Stetens naturvårdsverk för forskning inom mUjöområdet. Prioriteringarna inom mUjöforskningen för pericxlen1993/94-1995/96 har fegts fest i den forskningspoUtiska proposition som beslutedesi början av 1993 (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388 samtbet. 1992/93:JoU18, rskr. 1992/93:398). Där anges det att mUjöforskningen ihuvudsak bör följa försfegen i betänkandeLångsiktig mUjöforskning (SOU 1992:68). Vidare anges att för att fiiUföljaintentionema i konventionerna om biologisk mångfeld och om klimatfrågor somundertecknades i samband med i om mUjö (Khutveckling (UNCED) kommer det att krävas ytterUgare forskning såvälnationeUt som i intemationeUt samarbete. SärskUt framhåUs betydelsen avforskningssatsningar som berör biologisk mångfeld, klimatet (Khkretsloppsfrågor. För att bidra tiU att uppfylfe målen i det avrikscfegen antegna saneringsprogrammet skaU ett produktivitets- (Kheffektivitetskrav läggas ut på myndighetema. För mUjöforskningens del beräknarregeringen att detto motsvarar en nedskrivning av ansfeget med 3 mUjonerkronor. tiU Miljöforskning för /95 anvisarett reservationsansfeg på . 1992/93Utgift 202 672 803 Reservation 255 417 399 1993/94Ansfeg 250 000 000 1994/95 Försfeg 250 000 000 Ansfegetanvänds för bevarande av jordbruksmark av riksintresse för natur-(Kh kulturmUjövården. Ansfeget har sin bakgmnd i riks(fegens beslut om en ny UvsmedelspoUtik (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327) där mUjömål feststäUdes för jonl- bmket som bl.a. innebär att slå vakt om ett rikt och varierat (xllings- fendskap, att bevara cxUingsfendskapets natur- och kulturvärden (Kh den biologiska mångfelden. Som en central del i den nya poUtiken infördes 19 ett system med ersättningför landskapsvård. , Jord- Prop. 1993/94:100 biuksverket ansvarar för den centrafe admini- BU. 15 strationen avmedlen. Genom civilrättsUga avtal mellan sfeten (länsstyrelserna) (Kh enskUdajordbrukare utbetalas medlen som ersättning för att upprätthåUa hävden avakbieUa marker. Syftet är dels att bevara natur- (Kh kulturvärden, dels attupprätthåUa ett öppet landskap. Enfördjupad ansfegsframställning för ansfeget överlämnades tiU regeringen förraåret avseende budgetåren 1993/94-1995/96. För /95 harmyndighetema därvid beräknat behoven för en fortsatt utbyggnad av systemet tiU350 mUjoner kronor. De cenöafe myndighetema har redovisat en analys avmedlens användning. hade 11 046 avtal om landskapsvårdingåtts omfettande en total areal av mark. Avtalen fördelasungefär jämnt mellan åker (Kh betesmark/sfettermark. Medel uppbundna i avtalvar 176 nuljoner kronor. Ersättningsnivåerna varierar med marksfeg men uppgåri genomsnitt tUl ca per hektar och år. En tendens tiU sjunkandeersättningsnivåer har kunnat märkas i vissa län. Denna utveckling bedöms beropå att omställningen av jordbmksmark i vissa län är lika aktueU. Länsstyrelsemas arbete med att fa fram länsvisabevarandeprogram som gmnd för prioritering av insatsema är i det närmasteklara för de flesfe län. På basis av bevarandeprogrammen kan konsteteras attarealen skyddsväid mark i landet omfettar totalt ca 1 , vilketmotsvarar av jordbmksmarken. För av de utvaicfemarkerna sammanfeUer naturvårdens och kulturmUjövårdens högstebevarandeklasser. De centrafe verken har koncentrerat sina insatserunder det gångna året tiU att utarbete dateprogram för registrering (Khuppföljning, utbUdning tiU länsstyrelsemas personal CKh underfeg förfördelning av den regionafe fördehiingen av medlen. En särskUd revision av åtfalänsstyrelsers aibete med landskapsvård har ocksä inletts, bl.a. med syfte attnärmare analysera träfifbUd (Kh måluppfyUelse. Länsstyrelsema redovisar en stor reservation påansfeget. Skälen är enUgt de centrafe myndighetema att länsstyrelsema, när systemet inför des, inte var tillräckUgt förberedda på den stora aibetsbefesöiing som jordbmkets omställning medförde (Kh att ett omfettande förberedande arbete visade sig vara nödvändigt innan avtal kunde tecknas (Kh medel börja betalas ut. Det försfe året utbetafedes därför bara en Uten del av anvisade 100 nuljoner kronor. Personal och resurser frigjordes heUer inte i den omfettning som förväntades när lantbmksstyrelsema inför- Uvades i länsstyrelsema. Det är en entydig bedömning från länsstyrel serna att det varit en hämsko för verksamheten att inte en något större andel av resursema fått användas för arbetet med att teckna avtal samt att följa upp och informera om verksamheten. Utöver tiUdefede medel på 8,4 nuljoner kronor har länsstyrelsema själva genom omprioritering- 20 aravsatt ca 6 mUjoner kronor. Totalt har aUtså 14,4 mUjoner kronor använts för att fa firamunderfeg för verksamheten (Kh för att teckna Prop. 1993/94:100 avtal.Långsiktigt bedömer de centrafe verken att av medlen BU. 15 årUgenbehövs för administration (Kh uppföljning. I sin förenkfede ansfegsframstäUning för budgetåret1994/95 begär att länsstyrelsema under uppbyggnadsskedet fårfa i anspråk sammanfegt 25 nuljoner kronor av tiUdefede medel för aibetet medatt teckna avtal. Efterden inledande försöksperioden med systemet med ersätöiing för fendskapsvårdandeåtgärder utvärderades systemet med avseende på inriktning, administrativuppbyggnad (Kh framti(fe behov av insatser. Regeringen bedömde ibudgeropositionen 1993 (prop. 1992/93:100 bU. 15) att systemet medlandskapsvårdande åtgärder är ett väl fimgerande sätt att med refetivtbegränsad ekonomisk insats från sfaten genom ersättning tiU aktiva brukarebevara de för samhäUet betydande natur-(Kh kulturmUjövärden som det svenska(xllingsfendskapet hyser. Vidare konsfaterade regeringen att systemet är såutformat (Kh riktas mot såcfe-na värden att det är förenUgt med EU:s regelverkgenom att det uppvisar betydande Ukhefer med det obUgatoriska system som förnärvarande byggs upp inom EU. Rikscfegen stäUde sig bakom regeringens bedömning.Jordbmksutskottet framhöU (bet. 1992/93:JoUl2, rskr. 1992/93:243) attlandskapsvården är en integrerad del av den UvsmedelspoUtiska reformen. Vidareanförde utskottet att en fortsättning av systemet med landskapsvård ärnödvändig från både odlingslandskaps-, kultur-, nuljö-, (Kh naturvårdssynpunkt.Utskottet menade CKkså att systemet är ett i princip väl fimgerande sätt attmed en refetivt begränsad ekonomisk insats från sfaten genom ersättning tUIaktiva bmkare bevara det värde som (xUingsIandskapet utgör. Utskottet firamhöU(Kkså att, vid ett eventueUt medlemskap i , denna typ av system måstebibehåUas även om en viss förändring av formema kan komma att behövas. har avtalstecknandet ökatkraftigt. Antalet avtal har mer än fördubbfets. Arealen värdefiiU mark som nuomfettas av systemet utgör en betydande del av den areal som av länsstyrelsemai deras bevarandeplaner bedöms som särskUt skyddsvärd. vartotalt ca 176 mUjoner kronor uppbundna i avtal, vanUgtvis , med bmkare. Beräknat på hefe avtalens löptid skuUe det innebära ca 880nuljoner kronor. EnUgt vad regeringen erfer sker dcKk avtalstecknandet i högtakt CKh den resursnivå som anvisats kommer att vara uppbundna . De särskUcfe problem som har lett tiU förseningar iuppbyggnaden av systemet torde i (Kh med att verksaniheten har nått ftiUt omfång kunna lösas. I fortsättningen handlar det fiämst om att fömya avtal som löper ut. Uppföljning av avtalen måste (Kkså göras. Regeringen anser att dessa arbetsuppgifter skaU inom ramen för befintUga administ rativa resurser. I fråga om ett kommande svenskt medlemskap iEuropeiska unionen Prop. 1993/94:100 (EU) har regeringen nyhgen beslufat om enutredning om ett svenskt BU. 15 program för stöd enUgt EU:s förordning ommUjövänUga jordbruksmetoder (Kh bevarande av landskapet. Behovet av och utfonnningen av oUkainsatser skaU analyseras mot bakgmnd av konsekvensema av ett svenskt EU-medlemskap,särskilt med hänsyn tUl den gemensamma jordbmkspoUtikens effekter på de svenskamUjömålen. Härvid skaU bl.a. uöedas hur de avtal som tecknas förfendskapsnrårdsersättning och naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet föremedlemstidpunkten påverkas av det nya regelsystemet. I avvaktan pä bl.a. utredningens försfeg bör enviss beredskap finnas för en anpassning av tillkominande avtal. De avtal som ifortsättningen tecknas av länsstyrelsema bör förses med en kfeusul som möjUggöromförhandUng vid behov av anpassnmg tiU införandet av ett nationeUt programenhgt EU:s förordning. tUl Landskapsvårdande åtgärder för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsansfeg på . Sanering och återställning av miljöskadade områden 1992/93 Utgift 23 382 078 Reservation 38 093 641 1993/94Ansfeg 19 880 000 1994/95 Försfeg 29 880 000 IenUghet med beslut (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91 :JoU30, rskr.1990/91:338) skaU ansfeget i huvudsak användas tiU genomförande av ett femårigtprogram för sanering och återställning av mUjöskadade områden. En eventueUfortsättning av programmet efter /96 skaU föregås av enutvärdering mot slutet av femårsperioden. begär i sin förenkfede ansfegsframställning för budgetåret1994/95 att anvisas tiU sanering och återstäUning. redovisar liämtöver behcjv av 18mUjoner kronor för att säkerstälfe insamling (Kh slutiigt förvar avkasserade kvicksUverhaltiga produkter och varor. Medelsbehovet fördelar sig på15 mUjoner kronor för stöd tiU insamlingskampanjer, 1miljon kronor för fegring av insamfet kvicksUveravfaU i awaktan på att ettslutförvar kan inrättas samt 2 mUjoner kronor Prop. 1993/94:100 undertre är för framfagning av närmare försfeg om inrättandet av ett BU. 15sådant slutförvar i . har i en rapport tiU regeringenden närmare redovisat mUjöproblemen (Kh erforderUga åtgärderför ett mUjöriktigt omhändertagande av uttjänfa pnxlukter och varor sominnehåUer kvicksUver. Naturvårdsverketsarbete för sanering (Kh återställning av mUjöska(fede områden bör fortsatfa ienUghet med den inriktning (Kh det program som fegt fest. Ansfegetbör därför tiUföras medel för sanering (Kh återställning i enUghet med Naturvårdsverketsframställan. Storaområden i är aUvarUgt påverkade av kvicksUver. beslufade år1991 (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91 :JoU30, rskr. 1990/91:338) attanvändningen av kvicksUver bör awecklas på sUct. Den awecklingspfen som fedesfest kommer att successivt minska ny-tiUförseln av kvicksUver tiU samhäUet. mängd varor (Kh produkter som innehåUer kvicksUver finns emeUertid redani bmk och fortferande tilUcommer nya sådana. När dessa varor (Kh produktertjänat ut finns risk att de hamnar osorterat på avfeUsarUäggningar och därifrånbidrar tiU spridning av ytterUgare kvicksUver tiU mUjön. Ett långsUctigt fungerande (Kh säkert systembehövs, från insamling av kasserade kvicksUverhaltiga prcxlukter tiU slutUgtomhändertagande av kvicksUvret, för att risken för kvicksUverläckage tiU mUjöskaU minskas. Regeringen har redogjort närmare för behov avåtgärder beträffande bl.a. insamling och slutförvar av kvicksUverhaltigt avfeUi proposition 1993/94:110 Bättre konttoU över mUjöferUgt avfeU. bör tillföras 10 mUjoner kronorper år under fem är för åtgärder i huvudsak i enUghet med Naturvårdsverketsredovisning, inbegripet framfegning av närmare försfeg tiU slutförvar förkvicksUveravfeU. tiU Sanering och återställning av miljöskadadeområden för /95 anvisar ett reservationsansfeg på . Miljöinsatser i Prop. 1993/94Anvisat 122 500 000 1994/95 Försfeg 191 800 000 Underdette ansfeg anvisas medel tiU de mUjöinsatser inkl. kämsäkerhet (Kh strålskyddi som belastar MUjö- och naturresursdepartementetshuvudtitel. HittUls, budgetåren 1992/93 och 1993/94, har totaltnärmare 450 mUjoner kronor anvisats för stöd i olika former tiUmUjöförbättrande åtgärder i med ansfegsmedel från MUjö- (Khnaturresursdepartementet. Därmed har det bUvit möjUgt att ge stöd tiU konverteringav oljeelcfede pannor tiU biobränslen (Kh för energieffektivisering avbostäder, kraftigt öka den bifeterafe kunskapsöverföringen som bedrivs avSfetens , bistå de baltiska ländema med stöd tiUfärdigställande av avloppsreningsverk samt utbUdning (Kh demonstration av hurmUjöanpassat jordbmk bör bedrivas. Dessa verksamheter påbörjades våren 1993varför en utvärdering av stödet ännu inte är möjUg. Kämsäkerhets- (Khstrålskyddssamarbete har pågått . Sammanfegt har ca 200 nuljonerkronor anvisats för dessa ändamål, varav ca hälften finansierats frånUtrikesdepartementets huvudtitel. Hämtöver finansieras andra mUjörefeteradeinsatser i i storleksordningen 100 mUjoner kronor per årunder huvudtitel. Utöver vad regeringen föreslår under detfe ansfegför /95 planeras det mUjörefeterade stödet underUtrikesdepartementets huvudtitel fä samma omfettning . /95 har regeringen under huvudtitel i bU.12 föresfegit att 87,5 mUjoner kronor anvisas för fortsatt stöd tiU svenskainsatser för energieffektivisering (Kh introduktion av fömybara energisfeg. Regeringenanser att stödet tiU mUjöinsatser i bör vara av minst sammaomfettning som hittiUs. Stödet är nytt varför fortsätfe insatser inte kangmndas på utvärderingar. Insatser genomförs d(Kk aUtid i nära samaibete medmottegarlandet CKh tiU övervägande del med krav på att mottegarlandet gör egnaekonoiniska åteganden för insatsen. HittiUs vunna erferenheter tyder på attavsatte medel planeras (Kh används på ett kostnadseffektivt (Kh välprioriterat sätt. Regeringenföreslår att 10 mUjoner kronor anslås för fortsatt stöd tiU kunskapsuppbyggnadoch förvalöiingsstöd tiU länder i Cenöal- och . Stödet redovisades ipropositionen om vissa åtgärder inom klimatområdet (Kh i (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll,rskr. 1992/93:138). Det är angefeget att detta stöd kan Prop. 1993/94:100fortsatte så att det bifeterafe (Kh praktiskt inriktede samarbetet mellan BU. 15 mUjömyndigheter i (Kh dessa länder kan fortsatte (Kh utvecklasvidare. Kommunema kan fä stöd från BFrS-medel somadministreras av tiU särskUda projekt i Central- (Kh Östeuropafömtom att de i egen regi har vänortssamarbete med dessa länder. Den vanUgasteprojekttypen inom detta stöd är mUjöprojekt. stöd kan bara utgå förkunskapsöverföring. föreslår i sitt betänkande(SOU 1993:77) tjänsteexport ckUintemationeUt bistånd, att kommuner (Kh landsting skaU fä bedrivasystemexport (Kh tjänsteproduktion - inom de områden som kommuner cKh landstingverkar - för export på egen hand eUer som underleverantör åt svenska företegeUer åt sfaten. Vad gäUer investeringar för tjänsteexportverksamhet anserLokaldemokratikommittén att det skuUe medföra ett aUtför stort riskfagande förkommunema (Kh att det därför inte skaU få göras inom kommunemas ramar.Betänkandet remissbehandlas (Kh kommer därefter berecfes i regeringskansUet. Ipropositionen tiU om vissa åtgärder inom klimatområdet (prop.1992/93:99) beskrivs det åtgärdsprogram för som togits fram gemensamtav ländema mnt . höUs en re-sursmobiUseringskonferens iGdansk i där fiamför aUt de bifeterafe insatsema med finansieUt stöd tiUländema i öst, samt de intemationelfe finansieringsinstitutens (,Europeiska investeringsbanken. Europeiska ) pågående arbete med genomförandet av åtgärdsprogrammetredovisades. Från svensk och dansk sida gjordes konkreto utfästelser omytterUgare finansieUt stöd tiU framför aUt projektförberedelser för attmöjUggöra för bankema att fiiUfölja projektens finansiering. Vid konferensenantog ministrarna (en deklaration där bl.a. ländema mnt Östersjönrekommenderas använda avgifter för bl.a. mUjöskadUga utsläpp. Vidare skaU enUgtdeklarationen alfe tänkbara finansieringslösningar användas på effektivastmöjUga sätt CKh gåvor (Kh annat finansieUt stöd StäUas tiU förfogande förprojektförberedelser. I deklarationen uppmanas länderna att fasamordningsansvar för olika områden, s.k. lead-party ansvar. har åfagitsig samordningsansvaret för avloppsreningsaiUäggningar. I ovan nämnda proposition (1992/93:99) föreslogregeringen att 108 mUjoner kronor skuUe användas tiU finansieUt stöd tiU en eUer fiera avloppsreningsanläggningar i de baltiska ländema. Ätgärdsprogrammet innehåUer ett flertal avloppsreningsanläggningar. Det är viktigt att valet av anläggning/ar gmndas på att mottegarlandet självt prioriterar valet av anläggning så att de ekonomiska åtegandena landet självt måste göra verkUgen uppfyUs. En fömtsättning är också att det finansieUa stödet 25 används på ettkosttiadseffektivt sätt. En särskUd utiedare (M 1993:10) har tiUsatts för attföresfe vilken eUer vilka anläggningar som bör kom- Prop. 1993/94:100 ma ifråga. Uttedaren har avgivit en delrapport och det slutUga försfeget BU. 1 delrapporten görs den preliminärabedömningen att det blir en aiUäggning i vardera baltiskt land som kommer atterhåUa finansieUt stöd från i kombination med lån från de intemationeUafinansieringsinstituten. Regeringen anser att det är angefeget att Sverigefortsätter att fe sitt ansvar för åtgärdsprogrammet för . Den totafekosttiaden för genomförande av åtgärdsprogrammet uppskattas tiU 150 mUjarderkronor, varav ca 30 mUjarder kronor anses behövas i extem finansiering tiU debaltiska ländema, (Kh . Med extem finansiering avses såväl lånsom annat finansieUt stöd som t.ex. gåvomedel. Stöd tiU avloppsreningsaiUäggningar, i förste handi de baltiska ländema, är ett kostnadseffektivt sätt att förbättra ÖstersjönsmUjö. Avloppsreningsanläggningar kan sannolikt heUer inte komma i fråga förenbart kommersieU finansiering vfe finansieringsinstitut. Ett ansfeg om 126,3nuljoner kronor föreslås för åtgärdsprogrammet /95 för i försfehand finansieUt stöd tiU sådana aiUäggningar. Stöd skaU också kunna lämnas tiUgenomförande av andra programelement inom åtgärdsprogrammet. Kunskapenom är mycket spUttrad. Kartmaterial ochbefoUcningsstetistik saknas. Kunskapen om näringsUv, naturresurser,mUjösituation (kU infrastmktur ärbristfäUig. har ländema mnt utveckfets utansamordning över gränsema, (Kh dette har lett tiU dåUg hushållning mednaturresursema och aUvarUga skador på nuljön. En nödvändig del av utveckling äratt hefe samhäUet måste anpassas i en mUjövänUg (Kh resurshushåUande riktning.Det krävs omfettande fysisk planering för att säkerstäUa långsiktig hushållningmed mark (Kh vatten. pågår ett gemensamt projekt mellan ländemamnt och i - 'Vision and Söategies around the Baltic Sea2010". SamtUga länder kommer inom dette projekt att bidra tiU att byggaupp ett gemensamt pfeneringsunder-feg. Nära kontakter kommer att upprätthållasmed bl.a. , , Europeiska (Kh . Ansfeg för arbetet med Östersjövisionen anvisasunder mbriken Bidrag tiU intemationeUt samaibete kring den byggda mUjön m.m.(EL). Regeringenföreslår att 55,5 nuljoner kronor anslås för fortsatt sam arbete med (Kh de baltiska stetema på kärnsäkerhets- (Kh strålskyddsområdet samt för bidrag tiU den multUaterafe kämsäkerhets- 26 fond (Nuclear SafetyAccount) som upprättets (Kh adminisfreras av Europeiskautvecklingsbanken (). Samarbetet (Kh med- Prop. 1993/94:100verkan i den multifeterafe kämsäkerhetsfonden redovisades i proposi- BU. 15tionen om vissa åtgärder inom klimatområdet (Kh i (prop.1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137) och i propositionen omåtgärder mot klimatpåverkan m.m. (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr.1992/93:36). pågår ett intensivt samarbete medCentral- cKh och steter i det foma för att minskarisken för olyckor i kärnkraftverk (Kh spridning av radioaktiva ämnen i mUjön.Sverige har integit en pådrivande roU i kämsäkerhets- (Khstrålskydds-samarbetet i . HittiUs har avsattsammanfegt ca 200 nuljoner kronor för dessa ändamål. Av dessa medel har ca 60mUjoner kronor avsatts som bidrag tiU den multifeterafe kämsäkerhetsfonden föråren 1993 och 1994. Fonden bUdades CKh uppgår tiU ca1 200 mUjoner kronor. Den är avsedd att finansiera angefegna säkerhetsinsatseri östeuropeiska kärnkraftverk som komplement tiU bifeterafe samarbetsprojekt. De svenska kämsäkerhetsinsatsema, som samordnas ochadministreras av Stetens kämkraftinspektion (SKI), har främst koncentreratstiU Liteuen och tiU kärnkraftverket samt tiU visst samarbete medRyssland, och Kaszakstan. För fortsatt stöd tiUkärnsäkerhets-samarbetet har beräknats 43,5 mUjoner kronor under dette ansfeg,varav bidrag tiU fonden för har beräknats tiU 30 nuljonerkronor dvs. oförändrad nivå i förhållande tUl . De svenska strålskyddsinsatsema, som samordnas (Khadministreras av (), riktar sig fiämst tiUEstland, (Kh Liteuen. Samarbete pågår också med , (Kh . Strålskyddsinsatsema inriktes fiämst på åtgärder för att höjaberedskapen mot kämenergiolyckor, stöd tiU nationelfe strålskyddsmyndighetersamt sanering (Kh omhändertagande av radioaktivt avfeU. För fortsatt stöd tiUstrålskyddssamarbetet /95 beräknas 12 mUjoner kronor under detteansfeg. tiU Miljöinsatser i för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsansfeg på . 1992/93Utgift 17 637 000 1993/94Ansfeg 17 895 000 1994/95Försfeg 17 835 000 Koncessionsnämndenför mUjöskydd är en central förvalttiingsmyndig-het med huvudsakUg uppgift attpröva frågor rörande mUjöferUg verk- samhetenUgt mUjöskyddsfegen (1969:387). Nämnden bereder vidare vissa frågor åtregeringen enUgt naturresursfegen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m. (Kh har cKkså uppgifter som besvärsinstans enUgt bifevgasfegen(1986:1386). Koncessionsnämndenhar för /93 lämnat en årsredovisning enUgt förordningen1993:134 om myndigheters årsredovisning (Kh ansfegsframstäUning. Koncessionsnämndenpekar i sin förenkfede ansfegsframställning på vissa investeringsbehov iansluttiing tiU byte av lokaler. Nämnden aviserar med anledning härav behov aven låneram om totalt . Nämnden disponerar sedan tidigjue etträntekonto på . hemstäUer i sin förenkfedeansfegsframställning om ett ramanslag om för /95(exkl. tekniska justeringar). 1993/94:100 BU. Deövergripande mål som gäUer för pericxlen 1992/93 - 1994/95 bör Ugga fast. Nämndensinstmktion har under /94 förenklats för att möjUggöra enutveckling av de intema arbetsformema. Nämnden har under /94även fortsatt försöken med ett nytt system för prestetionsuppföljning.Regeringens bedömning är att systemet kan ge tUlfredsställandeinformation om nämndens resultet. Viss vikt bör feggas vid att utveckfekvantitetiva resultetmått. Regeringen fömtsätter att nämnden fuUföljerutvecklingen av det nya systemet med prestetionsuppföljning samt de möjUghetertiU utveckling av de intema arbetsformema som den förändrade instmktionenmedför.