prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Sambanden meUanmUjöproblemen i storstäderaa och planeringen av bebyggelse och trafiksystemhar påpekats i flera utredningar. Regeringen har därför gett länsstyrelseraa istorstedslänen i uppdrag att analysera hur den planerade markanvändningenmedverkar tUl att nå miljömålen inom områdena luftkvaUtet och buUer,kulturmUjövård, biologisk mångfald och grönstnikfiir Analysen skaU redovisastUl regeringen den . Länsstyrelsema förutsätts ha ett aUtmer samlatansvar för beslut om enskilda kulttirminnen och kulturmiljöer. Länsstyrelsemabör utarbete program för kulturmUjöait)etet i länet tUlsammans med länsmuseet.Detto motiverar de ökade resurser som föreslås i det följande. Höstens ymniga vattenflöden främst i norra länsstyrelsema anledning att uppmärksamma sitt ansvar enUgt vattenlagen. LänsstyrelseraasroU på det sociala området har övervägts av ett flertal utnsdningar på senaretid. Gemensamt är att de anser att tyngdpunkten i länsstyrelseraas arbete börfönkjufas från individueU ärendehandläggning tUl uppföljning, utvärdering,tiUsyn och utveckling. I regeringens proposition 1993/94:97 föreslås attlagen (1988:870) om vård av missbmkare i vissa faU (LVM) ändras på så sätt attkommunema tar över länsstyrelsemas nuvarande uppgifter i enskUda ärenden om be- redande av vård enUgt LVM.I samband med övertegandet kommer läns- Prop. 1993/94:100 styrelsema attbehöva medverka med vissa utbUdningsinsatser. 14 ringarnaföreslås träda i kraft den I juU 1994. Genom att avläste länsstyrelseraa de löpandeärendena inom denna ärendegmpp skapas utrymme för en mera aktiv och effektivtiUsyn inom det sociala området. På motsvarande sätt kan resurser för uppföljning,utvärdering och tiUsyn frigöras om kommunen blir tUlståndsprövande myndighetenUgt lagen (1977:293) om handel med drycker i stället för länsstyrelsen.Förslag att tillståndsgivningen flyttes över tUl kommunema har lagts fram avLHD/(SOU 1993:31) och AlkoholpoUtiska kommissionen (SOU1993:50). Frågan bereds inom regeringskansUet. E.Civil beredskap och räddningstjänst Vissaförändringar beträffande länsstyrelseraas aibete mom verksamhetsområdet harföreslagits av utredningen om lednings- cx;h myndighetsorganisationen förförsvaret (LEMO) i ett delbetänkande (SOU 1993:95) Ansvars- ochuppgiftsfördehiing inom det civife försvaret. LEMO redovisar ett antal områdeninom vilka en decentraUsering av beslutsbefogenheter från centrala myndighetertiU länsstyrelseraa bör ske eUer övervägas. Utredningen tar bl.a. upp frågan omorganisatorisk hemvist för de utbUd-ningsledare som är anstäUda vid men stotionerade vid länsstyrelseraa med uppgift att medverka iutbUdnings- och övningsverksamheten. Som en naturUg konsekvens av utredningenssyn i fråga om decentraUsering av bl.a. ansvaret för övningsverksamheten tUIlänsstyrelser och kommunema, föreslås att ufbildningsledama fortsättningsvisskaU vara anstäUcfe vid respektive länsstyrelse. Regeringen, som delarutredarens uppfattning, anser att förslaget beträffande utbUdningsledama börgenomföras den I juU 1994. En särskUd arbetsgrupp (AG kommun) har utarbetot enmodeU för överföringen av uppgifter inom det civUa försvaret från stoten tiUkommunema. Modellen som presenteras i promemorian beredskap inkluderarett förslag tiU ersättmngssystera och former för stetens stöd, uppföljning ochutvärdering av det civUa försvaret på lokal nivå. Kommunemas nya roU inom detcivila föi-svaret påverkar i stor utsträckning länsstyrelseraas framtidauppgifter, som blir av samordnande, stödjande och uppföljande karaktär.Regeringen avser att inbjucfe tiUöverläggningar i frågan. I LEMO:s delbetänkande Ansvars- cx;huppgiftsfördelning inom det civila försvaret (SOU 1993:95) understryks ocksåvUrten av att mer fokusera kraven på kvaUtet än på kvantitetiva aspekter närdet gäller de personella resurser som en länsstyrelse är beredd att avdela förberedskapsfrågorna. Arbetet med att skapa en ny kompetensprofil bör fortsatte.Viktiga uppgifter inom området är att vidga förstoelsen om mnebörden av civUberedskap och att te hänsyn tiU Scirbarhefsaspekter i samhäUsplaneringen.Förslaget bereds i rsgeringskansUet. E Regional polisverksamhet Prop. Länsstyrelsenansvarar såsom högste poUsorgan i länet för att poUsens verksamhet i länetbedrivs enligt gällande föreskrifter cxh riktlinjer och inom ramen förtiUdelade medel. I dette ligger ett ansvar för de rationaUseringar somerfordras mot bakgmnd av stetsmaktemas beslut om besparingar inom poUsensområde och om en oförändrat hög ambitionsnivå i fwUsverksam heten. G.Allmän förvaltning och bostadsfinansiering Fro.m.den 1 januari 1994 sköter länsstyrelseraa den regionafe administrationen avstetens stöd för bostedsfinansiering. Förändringar som rör verksamhetsgrenen är bl.a.följande. En ny ordningslag träder i kraft den 1 aprU 1994. Den iimebär bl.a.att länsstyrelsernas befattning med ärenden enligt lagen begränsas tiU enkontroU av vissa kommunala beslut. I propositionen Stiftelser (prop. 1993/94:9) harlämnats förslag till registreringsbestämmelser samt utökade krav pålänsstyrelseraas tiUsyns-pUkt. I en promemoria om Ny Fastighetsmäklarlag (Ds1989:87) föreslås bl.a. en ändring av ansvaret för tiUsynen. Förslaget beredsför närvarande i . Förslag tiU ändringar av det stotiigalönegarantisystemet vid konkurs har lagts fram av lönegaranfiufredning(SOU 1993:96). Bl.a. föreslås art länsstyrelseraa även i fortsättningen börsvara för utbetalning av lönegaranti. Kostnadema för ufbetolningsfunktionenbör belasto lönegarantifonden. Förslagen bereds inomregeringskansUet. Arbetetmed reformering av länsstyrelsemas regler har inneburit att antalet reglerytterUgare har begränsats. SärskUda insatser för att länsstyrelseraas reglerskall utformas kortfattat, korrekt och begripligt planeras. SamtUgalänsstyrelser är också engagerade i arbetet med avreglering. Länsstyrelsernahar nyUgen redovisat en förteckning över regler som man tiUämpar och som kan hakonkurrensbegränsande effekter tUl regeringen. En värdering kommer att görasutifrån det redovisade materialet av i vad mån reglema bör ändras. HärutöverskaU konkurrensintresset tos tiU vara vid handläggningen av ärenden inomlänsstyrelseraa. Dessa har regeringens uppdrag att årUgen lämnaavregleringsförslag. Även interaationaliseringen innebär att en regelöversynbehöver göias. Regeringen avser därför att ge länsstyrelsema i uppdrag attgöra en genomgång av länsstyrelsemas egna föreskrifter samt de bemyndigandensom Ugger tUl gmnd för föreskriftema med beaktande av de krav som ettEU-medlemskap skuUe stäUa. Inför foUcomröstningen om ett medlemskap i harlänsstyrelsema ett informationsansvar. Detto kan fuUgöras med länsvisabehovsinventeringar som gmnd. Länsstyrelsema har ocksåett uppdrag att informera om innebörden av Prop. 1993/94:100 konkurrensregler. pågår en kartläggning på detaljnivåav inom samtliga myndighetsområden som berörs av ettEU-medlemskap och syftar tiU en redovisning av följderaa av ett medlemskap i enrad hänseenden, t.ex. i fråga om vUka ekonomiska och administrativakonsekvenser som ett EU-medlemskap för med sig för myndighetema. Kartläggnuigensker inom varje sakansvarigt departement. Det fömtsätts dock att cx;ksålänsstyrelseraas kompetens tos tiU vara i detto arbete. Det är angeläget att länsstyrelserna liksom andramyndigheter upprättar nätverk och utnyttjar informationsteknologin på etteffektivt sätt, exempelvis genom att bidra tiU utveckUngen av centralainformationsdatobaser med basfekto cx;h uppgift om kompetensen hos länets egnainformatörer. Intemationaliseringen ökar också behovet avgränsregionalt samarbete meUan länsstyrelsema CKh motsvarande myndigheter i deövriga nordiska ländema. Försöksverksamheten med ett regionalt samarbete genomlänsstyrelsema med regionala organ i och har följts upp cx;hregeringen överväger om ett sådant samarbete skaU inlecfes också med Litouen. Ianslutning tiU den s.k. Kirkenesdeklarafionen om samarfeete i den euroarktiskaBarentsregionen bUdades ett regionalt Barentsråd, i vilket ärrepresenterat genom landshövdingen i . iNorrbottens län samordnar också försöksverksamheten avseende regionaltsamarbete med regionala organ i ryska del. För att målen för jämställdhetspoUtiken skall kunnaomsattes ute i landet krävs ett långsUrtigt arbete över miingasamhällssektorer. Genom sui strategiska roU i länens utvecklingsplanering ärdet naturUgt för länsstyrelseraa att to sig an olika regionalautvecklingsprojekt - ofto med stöd från central nivå - för art främja kvinnorsutvecklingsmöjUgheter och ställning i artiets-Uvet. Förverksamheten vid länsstyrelsema har regeringen utgått från det nuvarandeanslagsbeloppet CKh gjort en pris- och löneomräkning av dettabelopp. Beloppet har sedan minskats med 33,8 mUjoner kronor, vilket motsvararett krav på produktivitetshöjning och effektivitetsförbättring med 2 procent.Dessutom har ett allmänt besparingskrav på 2,3 mUjoner kronor lagts påanslaget. Vidare har vissa telcniska justeringar av anslagsbeloppet gjorts(sammanla,gt -11,) tiU följd av ändrade budgeteringsprinciperför investeringar, arbetsgivarinfräde vid sjukdom, finansiering av och av avtalad ersättning tiU . För /94 ökades anslaget medsammanlagt för utökade verksamheter fr.o.m. den I januari1994 (bostedsfinansiering respektive tiUsyn m.m. enligt lagen om stöd ochservice tiU vissa funktionshindrade). räknas anslaget upp med ytterUgare 48mUjoner kronor för helårseffekten av den utökade verksamheten. Överföringenav ansvaret för handels- och föreningsregistren från läns- Prop. 1993/94:100styrelsema tiU Patent- cx:h registreringsverket fortsätter enUgt denfastlagcfe Bil. Det innebär att anslaget minskas med 20 mUjonerkronor. Ökade krav stäUs på länsstyrelseraas arbete medtiUsyn och tiUståndsprövning av den yrkesmässiga trafiken. Anslaget räknas uppmed 6 mUjoner kronor så att länsstyrelseraa kan öka sin resursmsats påområdet. Anslagshöjningen motsvaras av ökade avgiftsintäkter fråntrafikföretegen. Ökade krav ställs cx;kså på länsstyrelsemas arbetemom kulturmUjö-vården. Under elfte huvudtiteln () harregeringen utvecklat skälen för resursförstärkningen. Länsstyrelseraa tUlförsnu ytterUgare 7 mUjoner kronor så att varje länsstyrelse kan finansiera ytterUgareen handläggare inom området. Regeringen, som instämmer i LEMO-utredningensuppfattning att ut-bUdningsledaraa skaU vara anställda vid länsstyrelseraa,beräknar medel för kostnader motsvarande 34 utbUdningsledare samt för vissaändrade administrativa mtiner inom området CivU beredskap cx;h räddningstjänst(15,5 mUjoner kronor) under dette anslag. Motsvarande minskning görs av anslagunder fjärde huvudtiteln (Försvarsdepartementet). Avsikten är att samtUgaberörda utbUdningsledare skall erbjudas anstälhiing vid den länsstyrelse därde är placerade. På gmndval av bl.a. en utredning av Stetskontoretberäknar regeringen att länsstyrelseraa på helårsbasis bör tillföras 21,6mUjoner kronor för att tocka ökade kostnader för prövningen av ärenden omkörkortsuigripanden. Regeringen har vid resursberäkningen gjort bedömningen attverksamheten kan skötes med något lägre resursmsats än vad Stetskontoretföreslagit. Vidare har regeringen fagit hänsyn tiU att länsstyrelseraasuppgifter minskar med anledning av den nya ordningslagen. Eftersom reformenberäknas träda i kraft räknas anslaget för budgetåret1994/95 upp med 16,1 mUjoner kronor. Vidare beräknas 1 mUjon kronor engångsvisi samband med organisationsförändringen. Sammantoget innebär reformen attbetydande besparingar kan göras utan att rärtssäker-heten eftersatts. I propositionen Strategi för biologisk mångfeld(prop. 1993/94:30 bU. 1) anges att den riksomfattande våtmarksinventeringen börslutföras genom inventering av . i länbör nu engångsvis under detto anslag tiUföras 8 mUjoner kronor för projektet,som beräknas te att genomföra. Medlen överförs från de 500 mUjonerkronor som avsattes i samband med energiskatteomläggningen (prop. 1991/92:150bU. 1:5 s. 13 och bU. 1:12 s. 20). Den särskilda minimiram för lantbmksverksamhetensom infördes /92 syftar tUl att ge stedga i detomställningsarbefe inom jordbmket som påbörjades . Ettsvenskt medlemskap i innebär stora förändringar i den stetUga verksamhetenpå dette område. Regeringen anser därför att det inte nu bör göras någraförändringar i stymingen av lantbmksverksamheten. Det ankommer på regeringen att beslute om anslagetsfördehiing meUan länsstyrelsema. För kännedom och för att underlättelänsstyrel- seraasverksamhetsplanering redovisas i det följande den fördelning som regeringen -om godtor medelsberäkningen under anslaget -senare avser att besluteom. Vid fördelningen meUan länsstyrelserna har en viss differentiering gjortsnär kravet på produktivitetshöjning och effektivitetsförbättring harberäknats. Vidare bedöms anslagssparandet på ramposten UtveckUngsåtgärder ochgemensamma ändamål bli av sådan omfettning att behovet av nya medel förändamålet kan begränsas tiU 1,6 mUjoner kronor. 1993/94:100 Bil. Ramanslagetsfördelning på ramposter 1994/95 (1 000-tal kronor) (varav 8 000 Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tiULänsstyrelsema m.m. för /95 anvisar ett ramanslag på I . 1993/94: lOO 14 KammarkoUegiet är central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor om stotUg och kyrkUg egendom, rikets indelningsamt permutotion av stiftelser. Vidare har koUegiet tiU uppgift att i vissaärenden bevaka stotens rätt och aUmänna inttessen, svara för medels-ochfondförvaltning, bistå med risk- och skadehantering samt lämna juridisk ochadministrativ service tiU små och medelstora myndigheter. KoUegiet fuUgör kansUgöromålför , , ,samt Stotens fond för fukt- och mögelskador. Som ett led i den fördjupade prövningen avKammarkoUegiets verksamhet föreslog regeringen i föira årets budgetproposition(1992/93:100 bU. 14, bet. 1992/93:FiU 14, rskr. 1992/93:242) att koUegietsverksamhet skuUe redovisas under två anslag. godkände förslaget sominnebär att KammarkoUegiet fr.o.m. /94 redovisar sinamyndighetsuppgifter bestående av handläggning av mål och ärenden under anslagetMyndighetsuppgifter. Verksamhet som helt finansieras genom avgifter, bl.a.fondförvalbiing, juridisk och administrativ service tiU oUka myndigheter samtrisk- och skadehantering redovisas under anslaget Uppdragsverksamhet. KammarkoUegiet har lämnat en förenkladanslagsframstäUning för perioden /95 - 1995/96. Utdragur KammarkoUegiets bolcslutsredovisning: Intäkter 1992/93 1991/92 Anslag*) 20181 000 18 357 500 Administtativservice 14 555 418 11 143 891 Fondförvalttiing 20 250462 18 757 839 AUmännaarvsfonden 5 530 000 5 165 000 Övrigaintäkter 1 831 793 1 553 357 Summaintäkter 62 729 673 55 297 587 *)Inklusive merkostnader för löneavtal. 1992/93 Utgift 18 808 006 1993/94 Anslag 18 794 0 1994/95 Förslag 17 828 0(X) Frånanslaget finansieras KammarkoUegiets myndighetsuppgifter vad avser bl.a. frågorom stotUg och kyrkUg egendom, permutotioner av stiftelser samt riketsindelning. Deövergripande målen för koUegiet vad avser myndighetsuppgifter är konsekventrättstillämpning, snabb och korrekt handläggning samt en lämplig avvägning avresursinsatser. Underplaneringsperioden skall särskUt beaktos frågor rörande möjUghetema attompröva villkor för tUlstånd tiU vattenföretog. Det är angeläget attKammarkoUegiet i förste hand ägnar särskild uppmärksamhet åt större ochprincipieUa mål. 1993/94:100 Bil. Isin förenklade anslagsframstäUning har koUegiet redovisat inriktning ochfinansiering av den verksamhet som lades fest vid den fördjupade prövningen avkoUegiets verksamhet. Det har inte ftmnits skäl tiU att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden /94 - 1995/96. Ramanstog 1994/95 KammarkoUegietsredovisning visar på ett omfettande förändringsarbete /93.Kammarkollegiet kommer först att lämna en fuUständig årsredovisningmed utgångspunkt från beslut . har granskat koUegietsårsbokslut för /93 inklusive redovisning och förvaltning.Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar mot KammarkoUegietsredovisning. Regeringenanser att de riktiinjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. Underanslaget är medel () beräknade för uppgiften utredningar iindelningsärenden. I anslaget ingår också medel () och . 1993/94:100 Bil. tiUKammarkollegiet: Myndighetsuppgifter för /95 anvisar ettramanslag på 17 828 (X). 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Underanslaget redovisas kostnader för medels- och fondförvalmmg, administrativservice tiU andra myndigheter, bevakning av Allmänna arvsfondens rätt, Stetensfond för fukt- och mögelskador, risk- och skadehantering m.m. Kosmadema förverksamheten betalas med avgifter enUgt principen om fuU kostnadstäckning. De övergripande målen innebär att koUegietsuppdragsverksamhet skaU utföras enligt marknadsmässiga principer och med fuUkostnadstäckning. förenklade anslagsframställningen har koUegiet pekat på att vissa delar avden uppdragsfinansierade verksamheten är starkt konjunktur-ochmarknadsberoende. Intäktema från den uppdragsfinansierade verksamheten /93 drygt 40 mUjoner kronor. Dethar inte funnits skäl att förändra de övergripande målen som gäUer förtteårsperioden /94 - 1995/96. Verksamhetenhar bedrivits enUgt marknadsmässiga principer och med fiiU kosmadstäckning.Riksrevisionsverket har mgen invändning vad avser redovisningen. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. tiUKammarkollegiet: Uppdragsverksamhet för /95 anvisar ett anslagpå . Nr 100 Bilaga 14 Trossamfund m.m. Prop. 14 B 1. Stöd till trossamfund m.m. 1992/93 Utgift 91936 000' Reservation 816529 1993/94 Anslag 70 000 000 1994/95 Förslag 69 500 000 'Varav20 engångsanvisning for att stimulera sysselsättningen. Frånanslaget befalas stetsbidrag tiU andra ttossamfund än förreUgiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler för sådan verksamhet(lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m. (utbUdningsbidrag). Föreskrifterom des,sa stetsbidrag finns i förordningen (1989:271, ändrad 1989:688 och 786samt 1993:570) om stetsbidrag tiU andra trossamfund än . Iförordningen anges vilka ttossamfund som har bedömts vara berättigade tillstetsbidrag enligt de gmnder som har beslutet (prop. 1988/89:100 bU.15, bet. 1988/89:KrU10, rskr. 1988/89:111) och tiU vUka utbUdningar bidrag fårbevUjas. UrspmngUgen betalades stetsbidrag endast tiU församlingar som varanslutna tiU frikyrkoråd. Bidrag betalas numera också tiU Anglikanskakyrkan. Estniska evangeUsk-lufherska kyrkan, de islamiska församUngama iSverige, de judiska församlingama i , de ortodoxa och Österländskakyrkoma. i och Ungerska protestantiska kyrkan. Frågor om bidrag tiU de i förordningen angivnasamfunden prövas av tUl ttossamfund. Nämndenbestår av förettädare för aUa dessa samfiind. Ledamötema i samarbetsnämndenutses av regeringen efter förslag från samfimden. fUl ttossamfundyrkar att anslaget räknas upp enUgt följande. Verksamhetsbidrag-1-9 472 000 Lokalbidrag -1-24 520 000 TUlägg för höjning av bidragstak +5 000000 UtbUdningsbidrag -1-668 000 Sommotivering för den föreslagna uppräkningen av verksamhetsbidraget framhåUersamarbetsnämnden bl.a. att invandringen från f d. kommer art stäUaextraordinära krav på service från församlingarna. Vidare begärs kompensationom mervärdesskatt skulle införas på portokostnader samt ökade bidrag förverksamhet på sjukhus och bland arbetslösa. I fråga om lokalbidraget redovisar samarbetsnämndenatt den för /94 har att behandfe 120 ansökningar motsvarande ensammanlagd byggkosmad på 295 mUjoner kronor. Nämnden räknar vidare med ettpreliminärt bidragsbehov om 5,6 mUjoner kronor för inventarier. För budgetåret1994/95 räknar samarbetsnämnden med en byggnadsvolym motsvarandegenomsnittet och Prop. 1993/94:100 ett medelsbehov på 37 mUjoner kronor. Den begärcfe uppräkningen av utbUdningsbidragetmotiveras bl.a. med att tegits upp bland de teologiskaseminarier som får bevUjas utbUdningsbidrag ur anslaget Stöd tiU ttossamfundm.m. Ur anslaget betalas även stetsbidrag tiU de norskaoch danska församlingarna i , tiU ekumenisk verksamhet och tiUrestourering av äldre domkyrkor m.m. För näste budgetår finns ansökningar omstetsbidrag tUl resteureringsarbeten på domkyrkoraa i , Sttäng-näs ochVäxjö. Regeringenhar efter prövning gett Teologiska högskolan i ,Örebromissionen för och EvangeUska Fosterlands-Stiftelsenför examensrätt för högskoleexamen medteologisk inrikming. EnUgt avtal meUan steten och var och en av dessa tre skaUstetsbidrag utgå för denna utbildning. Medel har beräknats underUtbUdningsdepartementets huvudtitel (anslaget C 43. Enskilda och kommunalahögskoleutbUd-ningar m.m.). Medelsbehovef för utbUdningsbidrag ur anslaget StödtiU ttossamfiind m.m. kommer härigenom att minska för /95. Funktionen KyrkUg beredskap har som tidigareredovisats under Försvarsdepartementets huvudtitel (anslaget C 1. Överstyrelsenför civU beredskap: CivU ledning och samordning) upphört och Överstyrelsen förcivU beredskap är inte längre ftmktionsansvarig myndighet (prop. 1992/93:100bU. 5 s. 139, bet. 1992/93:FÖU9, rskr. 1992/93:333). Vissa kosttiader förkyrkUg beredskap beräknas därför fr.o.m. näste budgetår komma att belastoförevarande anslag. Medel har därför förts över från fjärde huvudtitelns anslagC I. Utöver de ordinarie anslagen tUl lokalbidrag åtttossamfund har av arbetsmarknadspoUtiska skäl anvisats för budgeferet 1992/ur förevarande anslag och för /94 15 mUjonerkronor från det under huvudtitel uppförda anslagetB 2. De extra anslagen motsvarar ungefarbidragsbehovet för de arbeten tUl en beräknad produktionskosmad av 300miljoner kronor, för vilka samarbetsnämnden fått in ansökningar om lokalbidragför /94. En stor del av samfundens byggprojekt har kunnattidigareläggas genom de extra anslagen, som fått en mycket god sysselsätmingseffekt.Tidigare-läggandet av dessa projekt gör att medelsbehovet för lokalbidragminskar något /95. Frågan om lokalbidragefs utformning övervägs isamband med pågående översyn av det stotiiga stödet tUl allmännasamUngslokaler. Detsammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknas för nästo Prop.1993/94:100 budgetår tiU . tiUStöd till trossamfund m.m. för /95 anvisar ettreservationsanslag på . c. Konsumentfrågor Prop. 14 c 1. 1992/93 Utgift 75 889 118 1993/94 Anslag 72 598 000 1994/95 Förslag 80 284 000 Konsumentverketär central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor med uppgift att stödjahushållen i deras sttävan att effektivt umyttja sina resurser samt att stärkakonsumentemas ställrung på marknaden. I anslutning tUl dette fuUgörs deuppgifter som ankommer på () enUgt lagen (1971:112) omavtalsviU-kor i konsumentförhållanden, marknadsföringslagen (1975:1418) ochproduktsäkerhetslagen (1988:1604). Verket fuUgör vidare uppgifter enUgt lagen(1971:1081) om bestämning av volym och vikt, konsumentförsäkringslagen(1980:38), prisinformationslagen (1991:601) och konsumenUcredidagen(1992:830). Verkets organisation m.m. framgår av förordningen(1990:1179) med instmktion för . Konsumentverkethar i sin försto årsredovisning redovisat resultotet av verksamheten upjxlelatpå verksamhetsgrenarna uttedning/utveckJing/ forskning,provning/metodutveckling, rättsUg marknadsbevakning, utbUdning, lokalkonsumentverksamhet, förlagsproduktion. Råd & Rön och intemationeUverksamhet. För vaije verksamhetsgren har de mål som skaU uppnås angivits. Verket har särskUt prioriterat frågor som rörtmarknadens intemationaUsering och hushåUens ekonomi. Vidare har verketprioriterat den lokala konsumentverksamheten. Årsredovisningen indUcerar att de angivna målen haruppnåtts. Riksrevisionsverkefs revisionsberättelse innehåller ingainvändningar mot redovisningen. Mot bakgmnd av den pågående konsumenfpoUtiskaöversynen menar verket i sin anslagsframställning att det mte finns anledningatt nu ompröva vare sig verksamhetens inriktning eUer anslagsnivå. Tidskriften kommer /95 att ge fuU kosmadstäckning. Nr 100 Bilaga 14 1993/94:100 BU. I avvaktan påresultetet av den pågående översynen av konsumentverksamheten bör verksamhetenför prövas endast och verksamheten genomföras med deövergripande mål som gäUer för /94.