prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — L roplanskommittÂen har i sitt slutbet nkande beskrivit "bilingual education" som en praktisk v g att ge mer utrymme t engelska (och p sikt ven andra spr k) i skolan. Sedan r 1988 l mnas inom ramen f r Svenska institutets s.k. l rarstipendier (behandlade i avsnitt 2.2) ett st d till kommuner f r fortbildning av l rare f r att undervisa i olika mnen p fr mmande spr k. Ett kat intresse f r utbyteskontakter r att v nta. Undervisning p framf r allt engelska blir d n mer betydelsefull, inte bara f r svenska elever. S dan undervisning kan ocks g ra utbildning i mer tillg nglig och attraktiv ven f r utl ndska ungdomar, som vill f rl gga n gon del av sina studier hit. Det r viktigt att s ka g ra vad som g r f r att underl tta den msesidighet som r en grundprincip bl.a. f r EG:s olika utbildningsprogram. Regeringen delar den bed mning som utredningen g r att ansatsen att starta med endast n got eller n gra mnen r lovv rd. En s dan verksamhet kan sm ningom byggas ut allt eftersom man ser vad de lokala f rh llandena till ter. Detsamma g ller f r de st llen, d r man kanske t.o.m. n jer sig med att pr va sig fram i delar av mnen under en enstaka rskurs, n r ett visst moment eller t.ex. ett historiskt dokument behandlas. Redan denna mer anspr ksl sa ansats har ett givet v rde. R tt bedriven kan "bilingual education" bli ett v rdefullt medel f r en praktisk internationalisering av den svenska skolan. Fortbildning kan h r spela en viktig roll. Regeringen ser det d rf r som naturligt att nu ut ka den riktade insatsen i form av ett s rskilt st d till kommuner som sj lva r beredda att prioritera fortbildning f r att bedriva "bilingual education". 2.4.1 Ett breddat urval av l nder f r svenska elevers utlandsstudier Regeringens bed mning: Det r l mpligt att ta upp diskussioner med ber rda organ i f rsta hand i EG-l nderna om utbytesprogram p gymnasieniv . En grundl ggande ambition b r vara att ge reella f ruts ttningar f r svenska gymnasister att f rl gga upp till ett studie r till utlandet. Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med regeringens bed mning. Remissinstanserna: Flera instanser har velat se ett bredare urval europeiska l nder n de av utredningen s rskilt prioriterade och . Sk len f r regeringens bed mning: Regeringen vill lika litet som utredningen f rringa v rdet av ett rs studier i t.ex. eller f r svenska ungdomar. I likhet med utredningen konstaterar vi att det i perspektivet av den v steuropeiska integrationen och f rh llande till den r utomordentligt angel get att ka antalet svenskar med goda kunskaper i de dominerande europeiska spr ken och med goda insikter i kultur- och samh llsf rh llanden i EG-l nderna. 2.4.2 F rb ttrat mottagande av elever fr n utlandet Regeringens bed mning: F ruts ttningarna f r att ta emot elever fr n utlandet i gymnasieskolan b r f rb ttras genom att deras m jligheter till introduktionskurser i svenska kas. De medel som redan finns till f rfogande f r detta ndam l b r ut kas. Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit dels en ordning med "extra" elever, dels m jligheter till s rskilda statsbidrag f r kommuner, som tar emot s dana elever. Kommunerna borde ocks uppmanas att f r sina ungdomar ge bidrag, motsvarande interkommunal ers ttning f r svensk gymnasieutbildning, till i varje fall s dan utl ndsk utbildning p gymnasieniv , som saknar motsvarighet i . Remissinstanserna: och ett antal kommuner har avvisat eller varit tveksamma till att teruppta ordningen med "extra elev". I fr ga om s rskild ers ttning till mottagande kommuner har kommun f rordat ett stimulansbidrag l gre n den interkommunala ers ttningen, eftersom mottagandet av elever fr n utlandet nd sker "p marginalen". , L rarnas riksf rbund och utbytesorganisationen har alla f rordat introduktionskurser i svenska f r utl ndska elever. Sk len f r regeringens bed mning: F ruts ttningarna f r att svenska ungdomar skall f studera i andra l nder f rb ttras, om den svenska skolan ocks tar emot ungdomar fr n dessa l nder. Exempelvis bygger EG:s utbytesprogram p utbildningsomr det i princip p en s dan reciprocitet i kontakterna. D rf r beh ver mottagandet av utbyteselever i gymnasieskolan stimuleras. F rutom genom den redan behandlade "bilingual education" kan detta g ras genom att vidareutveckla och sprida de introduktionskurser i svenska f r utl ndska g stelever som inr ttades f r n gra r sedan. Detta kan t.ex. med f rdel g ras i samordning med utbytesorganisationerna. Detta har ocks f rordats av vissa remissinstanser. Utredningen har f reslagit ett terinf rande av begreppet "extra elev" och att s rskilda bidrag skulle l mnas till kommuner som tar emot fler elever fr n utlandet n de s nder iv g egna utomlands. Enligt regeringens uppfattning skulle regleringar av detta slag inte ge tillr ckligt stora f rdelar f r att uppv ga nackdelarna av s dana ingrepp i ett system d r kommunerna skall ha det fulla driftansvaret. 3 Tillgodor knande av utlandsstudier Regeringens f rslag: En elev som har p b rjat utbildning p ett program i gymnasieskolan skall ha r tt att fullf lja sina studier p det aktuella programmet i kommunen eller inom samverkansomr det eller i f rekommande fall inom landstingsomr det efter h gst ett rs studieavbrott f r studier utomlands. Detsamma b r g lla den elev som har p b rjat utbildning p en gren p ett program. I det fall eleven n r han togs in p ett program har getts en garanti f r att senare tas in p en viss gren skall eleven vara tillf rs krad r tt att fullf lja sina studier p den aktuella grenen om inte kommunen eller n r garantin gavs har gjort ett uttryckligt f rbeh ll om annat. Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med regeringens f rslag. Remissinstanserna: En r tt f r eleven att terkomma till sin skola efter ett rs utlandsstudier synes inte m ta n got motst nd hos remissinstanserna. De r d remot mer delade i fr ga om tillgodor knandet av utlandsstudier. S v l Falu som kommuner betonar problemen i det praktiska hanterandet och f rordar ordentlig kontroll. Svenska kommunf rbundet och vill inte se n gon f rordningsreglering p omr det, n got som d remot f rordas av kommun. Sk len f r regeringens f rslag: Det finns inte n got i g llande best mmelser som f rhindrar eller stimulerar tillgodor knande av utl ndsk utbildning f r en elev som terv nder efter studier utomlands. Normalt r det skolledningen vid den mottagande skolan som tar st llning till fr gan om tillgodor knande av utlandsstudiers inneh ll och meritv rde och om hur den terv ndande elevens fortsatta studier skall se ut. Utredningen konstaterar ocks att tillgodor knandet av utlandsstudier r f rh llandevis begr nsat. Ett antal skillnader har bidragit till detta: Antalet mnen r ofta v sentligt st rre p en studiev g i n inom motsvarande utbildningar i andra l nder. Behovet av att ta igen kunskaper i mnen som eleven inte l st under utlands ret blir d rf r normalt s omfattande, att eleven m ste forts tta studierna, d r de avbr ts. ven inneh llet i de mnen som studerats under utlands ret kan skilja sig avsev rt fr n motsvarande inneh ll i den kurs elevens kamrater l st hemma i . S rskilt g ller detta i fr ga om studier vid den vanligaste skolformen f r svenska gymnasister utomlands - den amerikanska , d r de mnen eleverna v ljer ofta helt saknar motsvarighet i . D rtill kommer att niv m ssigt inte motsvarar den svenska gymnasieskolan. Utredningen uppm rksammar ocks att studieuppeh ll f r ett rs studier utomlands inte alltid garanterar eleven en plats vid hemkomsten i samma skola. Utredningen ger exempel p att elever t.o.m. tvingats byta kommun f r att f terv nda till den studiev g de l mnat. Utifr n det allm nna internationaliseringsm let b r, som utredningen f reslagit, samh llet st dja enskilda ungdomars ambitioner i fr ga om utlandsstudier genom att de garanteras sin plats p samma program i sin kommun, n r de kommer tillbaka. Enligt 5 kap. 16 och 20 §§ skollagen (1985:1100) har den som har p b rjat ett program i gymnasieskolan r tt att fullf lja sin utbildning p programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen best mmer f r enligt 5 kap. 19 § skollagen f reskriva vad som kr vs f r att flytta till h gre rskurs och begr nsningar i r tten att g om rskurser. Best mmelserna avser situationer d r det r fr ga om att fullf lja studierna i ett sammanhang. Som en sj lvklarhet har ocks framst tt att den som till f ljd av sjukdom eller skada tvingas till avbrott skall f fullf lja sin gymnasieutbildning. D remot finns inte n gon best mmelse som klart ger r tt att efter ett frivilligt avbrott teruppta studierna. Med h nsyn till den vikt regeringen l gger vid att utlandsstudier stimuleras r det rimligt att en s dan r tt uttryckligen ges f r den som terv nder efter s dana studier. R tten b r dock inte g lla vid l ngre avbrott n ett l s r. Mot bakgrund av vad nu anf rts f resl s att det i 5 kap. 16 och 20 §§ skollagen tas in en best mmelse om r tt f r den som p b rjat utbildning p ett program att fullf lja sina studier p programmet i kommunen eller inom samverkansomr det eller, om utbildningen har ett landsting som huvudman, inom det landstingsomr det efter ett studieavbrott p ett l s r f r studier utomlands. Med program avses s v l nationella som specialutformade och individuella. 1990/91:85 s. 67 anf rde statsr det att sedan en elev v l tagits in p en viss gren skall han givetvis f g kvar d r och inte mot sin vilja flyttas ver till en annan gren. Detta bed mde statsr det som en s sj lvklar sak att den inte beh vde regleras i lag. I likhet h rmed b r det anses sj lvklart och inte beh va vara n dv ndigt att reglera i lag att den elev som har tagits in p en gren och d refter g r ett studieavbrott om h gst ett l s r f r studier utomlands skall ha r tt att fullf lja utbildningen p den aktuella grenen. D remot b r det regleras i lag n r det g ller en elev som har kommit in p ett program och kommunen har gett eleven garanti att senare tas in p en viss gren. Den eleven skall vid ett studieavbrott f r utlandsstudier vara tillf rs krad att efter terkomsten kunna fullf lja utbildningen p den aktuella grenen. F r att kommunerna inte skall tveka att ge en grengaranti n r det g ller grenar som inte anordnas varje r, b r det emellertid inf ras en m jlighet f r kommunerna att, i samband med att grengarantin ges, g ra ett f rbeh ll som inneb r att garantin inte g ller om eleven g r s dana l ngre studieavbrott som det nu r fr ga om. Detsamma g ller naturligtvis om det r ett landsting som gett grengarantin. Av praktiska sk l kan en s dan r tt inte garanteras elever som g r p de linjer som r under avveckling. En verg ngsbest mmelse b r s ledes inf ras som inneb r att r tten att fullf lja utbildningen efter ett studieavbrott f r studier utomlands endast g ller f r de elever som g r p ett program i gymnasieskolan. Detta utg r ett undantag fr n best mmelserna i punkt 6 i verg ngsbest mmelserna till lagen (1991:1107) om ndring i skollagen (1985:1100) d r det stadgas att best mmelserna som g ller program ven skall g lla f r linjer. De kunskaper och erfarenheter som en elev har skaffat sig under utlandsstudier utg r en viktig del av den samlade kompetens som eleven har f rv rvat under sin studietid, oavsett hur mycket av utlandsstudierna som direkt kan tillgodor knas. F r arbetsgivare och andra avn mare r det viktigt att f en s fullst ndig bild som m jligt av elevens kunskaper och f rdigheter. Det b r d rf r av avg ngsbetyget fr n gymnasieskolan framg om en elev har haft ett l ngre studieuppeh ll f r studier utomlands och vilken karakt r och omfattning dessa studier haft. De f r ndringar som inf rs betr ffande b de den gymnasiala utbildningen och universitetsutbildningen ger i flera avseenden nya f ruts ttningar f r att l sa de fr gor som har med tillgodor knande att g ra. Den nya gymnasieskolan inneh ller utrymme f r individuella val och f r lokala till gg. Detta kan, som utredningen visat, utnyttjas planm ssigt i samband med utlandsstudier: dels genom att en del av sj lva utlandsstudierna betraktas som individuellt eller lokalt val, dels genom att utrymmet tas i anspr k f r den terl sning som r n dv ndig efter en utlandsperiod. I det senare fallet kan samverkan med komvux ocks vara en framkomlig v g. Den nya gymnasieskolan, samverkansm jligheterna med komvux och h gskolans kade frihet i fr ga om antagningskrav b r leda till en minskad koppling mellan ena sidan studiev gar, rskurser, mnen och betyg i gymnasieskolan, andra sidan h gskolans tilltr deskrav. Rent allm nt r det v sentligt att dessa m jligheter tas till vara f r dem som delvis bedrivit sina gymnasiestudier utomlands. F r gymnasieskolornas och h gskolornas m jligheter att bed ma meritv rdet av olika utlandsstudier r det givetvis viktigt, att det finns l tttillg nglig information om utbildningar p olika niv er i ber rda l nder. Hith rande fr gor pr vas i det f rut n mnda utredningsarbetet om ansvarsf rdelning mellan ber rda myndigheter m.fl. inom omr de. Som resultat av detta b r informationssystem och informationsmaterial utvecklas, som kan bli av stor betydelse f r bed mningar i gymnasieskolan och h gskolan i fr ga om meritv rdet av utl ndska studier. Till detta ansluter ocks f rslaget i avsnitt 2.2 om uppgifter till st d f r skolans internationella kontakter. Inom ramen f r detta blir det naturligt f r att till hj lp f r skolledningarna i deras bed mningar g ra j mf relser mellan de nya gymnasieprogrammen i deras grundutformning och de utbildningar som r de vanligast f rekommande f r svenska gymnasister som studerar ett r i utlandet. I ett s dant sammanhang b r det ocks - som en viktig och av flera remissinstanser nskad biprodukt - bli b de m jligt och l mpligt att l sa fr gan om en auktoriserad och enhetlig utformning av en engelsk version av betygsdokumenten fr n gymnasiets program. Centrala f reskrifter varken b r eller kan utformas f r hur olika slag av utl ndska studier skall tillgodor knas. D remot r det viktigt att skapa b ttre f ruts ttningar f r att g ra utlandsstudier p gymnasial niv m jliga att tillgodor kna. 4 Vissa vriga fr gor om skolan i International Baccalaureate (IB) IdÂen till internationellt godk nda skolor med studieprogram f r studerande i en v rld med allt st rre r rlighet v cktes omkring r 1960 av l rare vid internationella skolor. r 1970 b rjade universitet och nationella skolmyndigheter att j mst lla IB-examen med nationella examina. IB r en utbildning som leder till examen godk nd f r intr de till universitet i alla l nder som valt att ansluta sig till systemet. En elev vid en IB-skola som flyttar till ett annat land skall kunna forts tta sina studier i det nya landets IB-skola. IB administreras centralt av en internationell organisation med kontor i , (IBO). Dess legala status r en stiftelse under uppsikt av federala regering. , som best r av f retr dare f r dels l nderna med IB-skolor, dels skolorna, beslutar om generell policy och () ansvarar f r att f ra ut stiftelsens policy. L roplans- och examinationsfr gor sk ts av en l roplansn mnd vari ing r chefexaminatorer. IB-examination h lls tv g nger om ret, p v ren f r norra och p h sten f r s dra halvklotet. Skriftliga prov sker p ver hela v rlden. Proven utformas, s nds ut och r ttas av organisationen. Arbetsspr ken r engelska, franska och spanska. Endast l rob cker godk nda av IBO f r anv ndas i undervisningen. IB-l roplanen best r av sex mnesgrupper; Language A och B (ett f rsta spr k - inkl. studier valda fr n v rldslitteraturen - och ett andra spr k eller nnu ett f rsta spr k), Study of Man in Society (Historia, Geografi, , Filosofi, Psykologi, Socialkunskap, Handelskunskap), Experimental (Biologi, Kemi, Till mpad Kemi, Fysik, Naturkunskap), Matematik, ett av f ljande mnen (som kan ers ttas med n got av tidigare n mnda mnen) Art/Design, Musik, Latin, klassisk grekiska, Datorstudier eller en skolbaserad uppsats godk nd av IBO. F r studier vid IB m ste en elev dels v lja minst sex mnen varav minst tre men h gst fyra av mnena f r h gre niv och vriga p l gre niv , dels bifoga en uppsats i ett av l roplanens mnen dels ock f lja en kurs i Theory of Knowledge (). Eleven m ste ocks delta i (Creativity Action and Service), ett meningsfullt schemalagt fritidsprogram som inkluderar att g ra n got f r andra m nniskor. I finns IB-utbildning i * (fr msta rekryteringsbas r utl ndska diplomaters barn), * G teborg (fr mst med tanke p m nga utl ndska tj nstem ns barn) * Humanistiska L roverket (fr mst med tanke p barn med i utlandet bosatta svenska f r ldrar). Utbildningen sker i alla tre fallen p engelska. IB omfattar tv l s r, men i till mpas tre l s r, varav r ett som ett introduktions r. IB-utbildning r en kostnadskr vande utbildning. Utbildningarna i och G teborg sker vid sidan av resp. kommuns gymnasieskola, eftersom det bl.a. r n dv ndigt f r kommunen att kunna ta ut avgift, vilket inte r till tet i den kommunala gymnasieskolan. Avgiften f r motsvara h gst kommunens kostnad reducerat med statsbidrag. Avgifter till IBO f r studier enligt IB best r av dels rsavgift f r skolan (anslutningsavgift), f r n rvarande , dels examensavgift (baskostnad f r alla som g r upp i examen) per skola dels ock en per capitaavgift p f r n rvarande /elev som g r upp i examen. Den svenska staten betalar till IBO innevarande budget r ett belopp som f r n rvarande t cker dels anslutningsavgiften, dels baskostnaden, dels per capitaavgiften f r eleverna i rskurs tre vid de tre skolorna. Skolorna betalar sj lva resterande avgifter. Vidare l mnas s rskilt statsbidrag till utbildningsanordnarna. har f r start av IB kr vts godk nnande f rutom fr n IBO ocks av regeringen och . Tre orter har ansetts fylla behovet av s dan utbildning i . Vid intagning till h gskola behandlas elever med IB-examen p samma s tt som andra studerande med utl ndska betyg, dvs. deras betyg ekvivaleras till svensk niv . I bed mer regeringen landets behov av antal IB-skolor och betalar s rskilt statsbidrag vid sidan av det generella bidraget. har liknande till mpning. Regeringens f rslag: En kommun f r forts ttningsvis, vid sidan av sin gymnasieskola, anordna IB-utbildning utan godk nnande av regeringen. Staten skall betala basavgifterna till IBO. Om en elev v ljer att g en IB-utbildning r hemkommunen skyldig att betala ers ttning f r kostnaderna f r utbildningen. Om inte parterna kommer verens om annat skall hemkommunen betala den ers ttning f r kostnaderna som regeringen best mmer. Hemkommunen r inte skyldig att erbjuda den elev, som har g tt igenom en IB-utbildning, ytterligare gymnasieutbildning. En best mmelse av denna inneb rd b r inf ras i skollagen. Utbildningsanordnaren har r tt att ta ut en sk lig avgift av eleven f r utbildningen. Statsbidrag till basavgifterna till IBO och ers ttning fr n elevens hemkommun b r ocks kunna utg till frist ende skolor som anordnar IB-utbildning, under f ruts ttning att den utbildningen r st lld under statlig tillsyn. Utredningens f rslag inneb r att en kommun i forts ttningen endast skall beh va ha ett godk nnande av IBO i GenÁeve. IB-studierna skall likst llas med studier p nationella program i gymnasieskolan och skall betraktas som ett regulj rt alternativ i gymnasieskolan. Remissinstanserna finner i allm nhet f rslaget positivt men har framf rt vissa inv ndningar. Falu kommun anf r att f rslaget tycks inneb ra att IB blir ett alternativ till gymnasieprogram, som ej har vare sig tillsyn eller n gon kontroll ver och anser att naturligt b r kopplas in ven p detta programalternativ. G teborgs kommun tillstyrker f rslaget att IB-utbildningen inordnas i det regulj ra utbildningssystemet men anser att reglerna f r intagning av svensktalande elever i h gskola/universitet b r ses ver. Extra statsbidrag b r tillf ras kommuner som anordnar IB, om en internationellt h g utbildningskvalitet skall kunna h llas. kommun ser positivt p f rslaget om IB som ett alternativ likv rdigt med de nationella programmen. Kommunen anser dock att det beh vs statligt st d till kommuner som anordnar IB. Tillg ng till l rare med goda spr kliga kunskaper r cker inte. har inget att inv nda mot en stimulering av undervisning i olika mnen p fr mmande spr k men konstaterar att f reslagna f rs mringar f r IB-utbildningen f r fr mst stora ekonomiska konsekvenser. anser att i anslutning till IB b r ocks ansvar, kostnader och omfattning f r en variant av IB tas upp n mligen BaccalaurÂeat Áa option international som ges i en Laye utanf r () och vid LycÂee i . Sk len f r regeringens f rslag: f rslag att en kommun i forts ttningen endast skall beh va ha ett godk nnande av IBO i GenÁeve f ruts tter att avsteg g rs fr n l roplanen f r den regulj ra gymnasieskolan ifr ga och fr n principen att undervisningen skall ske p svenska. Enligt best mmelser i gymnasief rordningen m ste regeringens medgivande inh mtas om ett helt program skall ges p ett annat spr k. Det f ruts tter ocks till gg i intagningsbest mmelser och i betygsbest mmelser. En kommun kan inte heller ta ut avgifter, enligt nuvarande lagreglering. Eftersom det blir allt vanligare att svenska familjer f r l ngre eller kortare perioder tj nstg r utomlands, r det viktigt att deras ungdomar kan f en utbildning p gymnasial niv som inte hindrar eller begr nsar familjens m jlighet att flytta eller att byta tj nstg ringsort. D rf r b r den kommun som bed mer att underlag finns f r att starta IB-utbildning, och naturligtvis efter godk nnande av IBO, kunna f anordna s dan. Denna utbildning b r dock som f ske vid sidan av den regulj ra gymnasieskolan. Utbildningen b r dock omfattas av tillsyn. Om en elev v ljer att g en IB-utbildning i , b r hemkommunen vara skyldig att betala ers ttning f r kostnaderna f r utbildningen. D rmed inskr nks inte m jligheterna att g IB-utbildning till att i praktiken endast g lla dem som bor i en kommun d r s dan utbildning anordnas. Hemkommunen b r dock inte vara skyldig att erbjuda en elev som har g tt igenom en IB-utbildning, en annan gymnasieutbildning. Best mmelserna i 5 kap. 5 och 13 §§ skollagen (1985:1100) b r s ledes ndras s att det framg r att hemkommunen inte r skyldig att erbjuda den elev som har valt att g en utbildning, som leder fram till examen International Baccalaureate en utbildning i den vanliga gymnasieskolan. Det b r vidare inf ras en ny best mmelse i 5 kap. skollagen (26a §) som reglerar kommunens skyldighet att betala ers ttning f r utbildningsanordnarens kostnader. Hemkommunens skyldighet att betala ers ttning till den som anordnar IB-utbildning b r rimligen begr nsas i olika h nseenden. F rst och fr mst b r skyldigheten omfatta endast IB-utbildningen f r s dana elever som, n r de b rjade IB-utbildningen, kunde ha gjort anspr k p att f gymnasieutbildning av sin hemkommun. De f r s lunda inte redan ha g tt en gymnasieutbildning och de m ste dessutom ha b rjat sin IB-utbildning senast under det f rsta kalenderhalv ret det r de fyller 20 r. En elev som vid IB-utbildningens b rjan uppfyllde dessa villkor b r hemkommunen d remot vara skyldig att betala hela IB-utbildningen f r, eftersom den tr der i st llet f r en gymnasieutbildning som kommunen annars varit skyldig att ge. Vidare skall kommunen endast vara skyldig att betala till de utbildningsanordnare f r vilka staten betalar avgifterna till IBO. D rigenom vinner man fr n kommunen en kontroll att utbildningen r godtagen av IBO. I f rsta hand b r elevens hemkommun och utbildningsanordnaren komma verens om hur stor ers ttning som skall betalas. Om de inte kan komma verens om ers ttningen skall den ers ttning betalas som regeringen eller den myndighet som regeringen best mmer, har beslutat. Regeringen b r kunna fastst lla olika ers ttningsbelopp f r olika fall, bl.a. med h nsyn till att s rskilt statsbidrag kan utg till vissa anordnare av IB-utbildning. Regeringen anser att staten skall betala den s rskilda avgiften som betalas till IBO (anslutningsavgift per skola, basavgift per skola och per capitaavgift per elev i examen) f r s v l nu befintliga tre IB-skolor som tillkommande skolor.