prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Detfinansiella sparandet i stoten förbättras raed i genorasnitt underperioden i alternativ . Motsvarande förbättringar i alternativ uppgårtUl . Denkraftiga förbättringen förklaras dels av ett lägre budgemnderskott, dels av enhögre sysselsättningsnivä vilket i sin tur minskar underskottet iArbetsmarknadsfonden i altemativ jämfört med alteraativ . Medett antogande ora BNP-tillväxt beräknas det finansiella sparandet i AP-fondenvid LK-periodens slut att uppgå till ca - 2,1 miljarder kronon Detto innebär enförsämring raotsvarande ca - jämfört med altemativet tillväxt. Budgetoret1994/95 beräknas det finansiella sparandet uppgå till 5 miljarder krononMinskningen förklaras av de tillfälliga effekter, som förstärkt sektornsfinanser . Under1995/96 försämras det finansiella sparandet och kommunsektom uppvisar ettpositivt finansiellt sparande på 3 miljarder kronon Även i altemativet med 3 %BNP-tillväxt är det finansiella sparandet positivt, men något lägre under sammabudgetor Underresten av LK-perioden uppvisar kalkylen för kommunsektom ett Prop.1993/94:150 positivt finansiellt sparande på mellan 11 och 30 miljarder krononDet Bilaga 1.2 är framförallt raellan sora det enligtberäkmngen sker en kraftig förbättring. Till stor del förklaras förbättringenav skatteinkomstemas positiva utveckling som konsumtionen antos anpassas till det skattefinansierade utrymmet. Ilöpande priser ökar skatteinkomster och stetsbidrag till kommunsektorn med igenorasnitt . Ökningen stämmer överens med den i3 % alternativet. Summanav skatteinkomster och stetsbidrag till koraraunsektora i förhållande till BNPsjunker från /95 tiU /99. Nedgången är i stort settdensararaa som den i alternativet. Övrigainkoraster sora fraraförallt utgörs av kapitelförslitning, driftsöverskottfrån affårsdrivande verk och kommunsektorns interna transfereringar m.ra.beräknas öka raed i genorasnitt vilket är någotlägre utveckling än i alternativet. Denkommunala sektorns utgifter fördelar sig på konsuration, investeringar ochtransfereringan Den övervägande delen av utgifterna avser konsuration,framförallt inom utbildning, vård och orasorg. Konsurationsvolyraen i kommunsektoraberäknas komraa att rainska med i genomsnitt under LK-perioden.Den lägre minskningen jämfört alternativet förklaras av den högretillväxten i ekonomin. Transfereringarnapåverkas delvis av den samhällsekonomiska utvecklingen, bl.a. genom att ensämre inkomstutveckling för hushållen medför en ökning i antelet bidragssökandevid givna bidragsnormen Utgifterna för transfereringar blir lägre än i 3 %alternativet teck vare den gynnsammare sysselsättningsutvecklingen. Dekommunala utgifternas andel av BNP sjunker från en topp på /95 till19 % /99 vUket är en något mindre andel av BNP sora de koraraunalautgifterna utgör i alternativet. 10.2.6 Offentliga sektorns flnansiella sparande Ävenmed de mycket gynnsamma föratsättningar som alternativ baseras på koraraerden offentiiga sektorns finansieUa sparande att uppvisa underskott . Utgifteraa överstiger inkomsterna med 1998/99,vilket emellertid är bättre än i alternativ . Mätt soraandel av BNP förbättrasunderskottet i det finansieUa sparandet från Prop. 1993/94:1501994/95 till 1998/99. Utvecklingen leder till att den offentiiga BUaga 1.2 sektoms nettoskuld ökar till av BNP raot slutet av LK-perioden,vilket är eller ca bättre än i altemativ3 %. Utgiftema feller snabbare än i altemativ . En viktig förklaringtill att de offentliga finanserna ändock fortsätter att uppvisa underskott ärde kontinuerligt ökande ränteutgiftema. motverkas av att utgiftema förarbetslöshetsunderstöd och arbetsraarknadspolitik minskar avsevärt jämfört medalternativ . Densnabbare sysselsättningsexpansionen raedför att lönesumman växer kraftigare ialternativ . Därmed ökar också den offentliga sektorns inkomsten Inkomsternagynnas också av att BNPs sammansättning ser annorlunda ut i dette alternativ.Med en störte andel privat konsuration generas högre skatteinkoraster än raed enraer exportledd tillväxt. Iföljande appendix ges en beskrivning av di reala utvecklingen inom de olikadepartementeos verksamhetsområdoii samt de utgiftsstyrande fektorema. 1993/94:150 BUaga 1.2 Miljoner kronor 1994/prisnivå 93/94* 98/99 94/95 - 98/99 i 1994/95 ärs prisnivå 447 228 419 848 405 841 392 464 Källor: , Finansdepaitemeotet ochrespektive departement. * RRVs prognos i 1993/prisnivå. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150Bilaga 1.2 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 97/98 98/99 Genomsnitdig procentuell förändring 94/95 - 98/99 19 549 19 679 10 850 10 850 3 160 3 160 4 186 4 188 1 353 1 481 Källor: och * RRVs prognos i 1993/prisnivå. InomJustitedepartementets verksamhetsområde svarar myndigheterna inom polis-,åklagar-, domstolsväsendet och kriminalvården for av departementetstotala resurser. Dessa verksamheter är niycket personalintensiva. Rättsväsendetär i stor utsträckning regelstyrt. Brottsutvecklingen, annjälda brott, mängdenmål och ärenden av olika slag samt målens svårighetsgrad är exemel på fektorersom påverkar rättsväsendets arbetsbelastning. De utgiftsstyrande fektorema ärfrämst pris- och löneutvecklingen. Utgiftema styrs också av nya politiskabeslut. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94' 94/95 95/96 96/97 Genomsnitdigprocentuell förändring 97/98 98/99 94/95-98/99 16 954 15 636 15 403 15 150 14 893 Totala utgifter därav: Internationelltutvecklingssamarbete 13 319 Övrigt 3 353 1 606 1 612 12 457 12 141 2 891 1 883 1 631 1 636 Källor: och *RRVs prognos i 1993/94 ärs prisnivå. InomUtrikesdepartementets verksamhetsområde utgör interaationellt utvecklingssamarbeteden störsto enskilda utgiftsposten. Av de totala anslagen underUtrikesdepartementets huvudtitel foreslås för /95 gåtill bistånd till tredje världen. Lägger man tUl detto också insatserna församarbetet med utgör det samlade biståndet avhuvudtitelns anslag. Det totala anslaget for utvecklingsbistånd tiU tredjevärlden, den s.k. biståndsramen, föreslås i prop. 1993/94:100, bU. 4 uppgå tUl13 /95. Regeringen förslag iimebär ettavsteg från ambitionen att ge ab BNI i utvecklingsbidrag. Avsteget är docktemporärt och så snart Sveigies ekonomi tillåter skall biståndet äter utgöra av BNI. Från biståndsramen avräknas vissa asylkostnader och kostnader inom andrahuvudtitiar. Insatsemaför samarbetet för utgörs av ett treårigt programuppgående till . /95 är det sisto i detberäknade treårsprogiammet. Regeringen har dock under /95 bemyndigatsatt fä göra utfästelser om högst avseende /96. (dvs säväl departementets som de 103 utlandsmyndighetemas)förvaltningskostnader, som utgör av de totala anslagen imderdepartementets huvudtitel, styrs iirämst av pris- och löneutvecklingen iSverige och intemationellt samt ov kronkursens utveckling. Mångaav anslag har tillkommit för att finansiera Sverigesdeltagande i intemationella organisationer eller interaationellt överenskomnaverksamheter. I de flesto fell avser dessa anslag obligatoriska bidrag tillrespektive oiganisations budget, vilka uttaxeras enligt en på förhandfestställd fördelningsnyckel. Utvecklingen av de olika organisationernasbudgetar blir därmed en viktig utgiftsstyrande fektor. Bidragen uttaxeras inormal&llet i annan valuto än svenska kronor, vilket innebär att ävenkronkursen är en viktig styrande fektor. Utgifteraa under övriga delar av departementets samlade anslag styrs Bilaga1.2 främst av pris- och löneutvecklingen. 10 RUcsdagen 1993194. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 Genomsnitdig procentuell förändring 97/98 98/99 94/95 - 98/99 Totala utgifter därav: Militärt försvar Civilt försvar Övrigt *« «* 39 995 40102 37 360 37 419 1 988 1 988 0,0,5, Källor: och Försvarsdepartementet * RRVs prognos i 1993/prisnivå. ** Enligt de beräkningsnormer som används i LK:n blirutgiftema 39 995 miljoner kronor /98 och 40 102 miljoner kronorbudgb«t 1998/99. med planeringsramen försvarsbeslut blirutgiftema 40 139 respektive 40 Utgifternastyrs av femåriga försvarsbeslut. /95 är det tredje året iförsvarsbeslutsperioden och regeringen föreslår i prop. 1993/94:100, bil. 5 atttotalförsvarets militära del tilldelas 36 . Förtotalförsvarets civila del föreslås en ekonomisk ram om 2 281,3 miljoner kronorför /95. stabilse-ringsproposition (prop. 1992/93:50)innebär att anslagen inom totalförsvaret kommer att reduceras med ytterligare600 /97. Därmed reduceras totalförsvarets anslagmed 1,2 miljarder fr.o.m. /97. Härtill kommer debesparingar som föreslås för totalförsvaret budgetproposition om 90miljoner kronor. Såsomen metod att i rimlig omfettning säkerställa planerad materielanskaffningräknas anslaget för materielanskaffning upp med 1,. Denna uppräkningsker utöver det system för priskompensation som tUlämpas för det militäraförsvarets anslagsmedel där ett sammanvägt index som benämns försvarsprisindex,FPl, används. Pågrund av införandet av kapitalkostnader för fest egendom kommer nuvarandekonstruktion av försvarsprisindex, FPl, att behöva förändras från och /96. Den delfektor som avspeglar kostnadsutvecklingen förbyggnader delas upp på en delfektor för lokalkostnader och en delfektor förinvesteringar i befästningar. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94* 94/95 - 98/99 132 918 131 411 Omsorg om äldre och Källor: och Socialdq)artementet * RRVs prognos i 1993/prisnivå. Utgiftema pä femte huvudtiteln speglar endast delvisutvecklingen inom verksamhetsområde. För att fä en merfullständig bild av utgiftsutvecklingen bör redovisningen kompletteras med dendel av socialförsäkringssektorns utgifter som inte utgöis av statsbidrag. Dessautgifter redovisas dels på sfetsbudgetens inkomstsida (av utgiftema försjuk- och föräldraförsäkring och för ersättning vid närstäendevård), dels isärskilda fonder utanför stetsbudgeten (allmän tUläggspension [ATP],delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring). Statens och sociaUörsfikringssektoms utgifier i miljonerkronor, 1994/prisnivå Statsbudgetens utgifter, anslag Allmän tilläggspension (ATP) *) ov utgiftema för sjuk- och föräldraförsäkring ochersättning vid närståendevård. 1993/94:150 Bilaga 1.2 Utgiftsutvecklingenf5r de största tnmsfereringanu i miyoner kronor, 1994/prisnivå Förtidspension (inkl. ATP) pensioner inkl. ATP) Huvuddelenav budget utgörs av transfereringar främst till hushåUen.För flertalet av dessa transfereringar garanteras en följsamhet iutbetalningarna relativt inflationen och löneutvecklingen. Basbeloppets storlekstyr t.ex. utgiftsnivån för pensionsförmånema medan utgifterna för sjuk- och föräldraförsäkringenfirämst styrs av löneutvecklingen och antalet förvärvsarbetande. Hämföverutgör befolkningsutvecklingen den mest betydande utgiftspåverkande fektom.Utvecklingen på arbetsmarknaden är ytterligaie en fektor som påverkarutgifterna inom denna sektor. Utgifternaför de femiljepolitiska stödrai styrs av en mängd fektorer. Demografiskutveckling och den allmänna pris- och löneutvecklingen är de fektorer som harsförst betydelse för utgiftsutvecklingen. Även konjukturläget, firämst arbetslöshetsnivån,har betydelse för utvecklingen av de inkomstrealeterade stödsystem inomfemiljepolitiken. 1993/94:150 Bilaga 1.2 Miljoner kronor 1994/95 års 93/94» 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 procentuell förändring 94/95 - 98/99 T9tala utgifier därav: 28 148 28 599 25 094 23 574 25 367 25 818 22 313 20 793 /luftfart Ftost och tele 800 800 932 932 800 800 932 932 0,-2, Källor: ochKommunikationsdq)artementet * RRVs prognos i 1993/prisnivå. Fr.o.m ingår vissa statsbidrag tillkommunerna i det nya generella statsbidragssystemet. fattar beslut om anslagsnivån i tagetsamt bemyndigar regeringen att planera investeringar . Årendärutöver anger endast trafikverkens planerade investeringsnivå inom den totalaplaneringsnivån på för . Förpolitikområdet kommunikationer är det firämst prioriteringen av infrastrukturensamt avreglering och bolagisering av sfeUig verksamhet, som framöver kommer attvara de viktigaste utgiftsstyrande fektorema. Utgiftermed anknytning till infrastrukturen har ökat i om&ttning tmder senare år.Konsumtionsutgiftema avser bl.a. drift av statliga vägar. Investeringsutgiftemaavser främst väg- och jämvägsinvesteringar. Sedanär 1991 har riksdag och regering fetfet beslut om mycket om&ttandeinvesteringar i vägar och jämvägar. finansieras investeringar för15 - med anslagsmedel. Detfe är ungefär sämycket som den genomsnittliga årliga investeringsvolymen under 1980-talet.Investeringama har ökat till en andel av av BNP. Riksdagenbeslutade om en långsiktig inriktning för utbyggnad avinfirastmkturen. Beslutet omfettar även ekonomiska ramar för perioden -2003 samt ekonomiska ramar för den närmaste treårsperioden. Enligt beslutetupprättas planer för väg- och jämvägsinvesteringar samtkollektivtrafikanläggningar för totalt för tioårsperioden1994 - 2003. Därtillskall räknas de jämvägs- och väginvesteringar som finansieras genom avgifter påtraftken. Detfe gäller utbyggnaden av med privat kapital ochOresundsförbindelsen. Investeringar som är plane- 1993/94:150 lade attfinansieras med avgifter på vägtrafiken gäller utbyggnaden av Bilaga 1.2Ringen och Yttre tvärleden i och väginvesteringama i ,totalt ca . Sammantaget kommer ca 150 miljaider kionor att investeras i vägar ochjämvägar finasierade med anslag och avgifter.För att möfe lågkonjunkturen och minska arbetslösheten genomförs en störreandel av investeringarna i 10-årsplanema under de försfe åren i dennaplanperiod. Underhållet av infiastmkturen är eftersatt och de storainvesteringar som genomförs kommer att ytterligare öka behovet avundeifaAllsinsatser. Regeringen avser därför återkomma tiU med analysoch förslag till strategi för drift och imderhåll i ett långsiktigt perspektivi samband med att de långsiktiga investeringsplanerna skall revideras om treår. Övriga utgifter inom kommunikationsdepartementetsområde påverkas bl.a. av sfetens köp av interregional järnvägstrafik,avtalsbundna bidrag till länsjämvägar och bidrag till . Anslagentill FoU har ökat fr.o.m. /94. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94' 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 procentuell förändring 94/95 - 98/99 Totala utgifier därav: 89 357 78 233 70 065 63 573 57 866 Bidrag och ersättningar till kommunema 46 318 44 353 43 273 42 113 40 865 34 817 38 311 30 005 20 916 14 005 13 8 704 4 196 12 756 12 805 -38,-0, Källor: och Finansdartementet * RRVsprognos i 1993/prisnivå. Utgifternainom område domineras av bidrag till bostadsbyggandet ochkommunema. Statens utgifter för räntesubventioner till bostadsbyggandetpåverkas främst av subventionsräntans nivå, ny- och ombyggandete omfettningsamt produktionskostnademas storlek, när det gäller räntebidrag enligt äldrebestämmelser. Utgifterna består huvudsakligen av bidrag till ägare avflerbostadshus och småhus. I beräkningarna har det sfetiiga utjänmingsbidragettill kommuner antagite ligga i nominellt oförändrad nivå.Skatteutjämningsbidragen tUl landsting följer automatiskt skatteunderlageteförändringar, eftersom bidragen är knutna till medelskattekraften. ärhar den prognostiserade ökningen av bidraget i huvudsak finansierate avlandstingen själva. Bidraget antas även för landstingen ligga på nominelltoförändrad nivå. Utgiftsutvecklingen inom skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet har imder senare år påverkate av ett antal större reformer,som i vissa fell iimeburit helt nya arbetsuppgifter för nndighetema. Genom enmålmedveten satsning på att rationalisera den s.k. gnmdhanteringen harutgiftsutvecklingen för skattemyndighetema kunna brytas under iimevarandeplaneringsperiod, som sträcker sig t.o.m. /96. Förkronofogdendig-hetemas del tillkommer den snabba ökningen av anfelet mål ochärenden, som föranlett vissa resurstillskott och medfört att någon flerårigplaneringsram inte kuimat bestämmas. Miljoner kronor 1994/95 åis prisnivå 1993/94:150 BUaga 1.2 93/94» 95/96 96/97 94/95 - 98/99 33 251 33 361 1 728 1 729 1 933 1 933 Universitet, högskolor. 19 246 19 512 10 182 10 187 * RRVs prognos i 1993/prisnivå. Häiav utgör för lokalkostnader som anvisatsunder Lokalförsörjning m.m. /94. Fr.o.m. /95 ingår medel för lokalkostnaderi anslagen till universitet och högskolor. ' M.a.a. ändrat system förfmansiering av investeringar i anläggningstillgångar kommer anslaget attfördelas på universitet och högskolor fr.o.m. /95.Fördelningen görs i regleringsbreven. Kostnadsutveckling»!för verksamhetema inom Utbildningsdepartementete område är tiU stor delberoende av pris- och löneutvecklingen. UnderLK-perioden sker dessutom en ökning av anslagen till utbildning och forskningvid universitet och högskolor som beror på redan fettade beslut omdimensionering Detökade intemationeUa forskningssamarbetet beräknas medföra ökade utgifter underLK-perioden. Dessa kommer emeUertid att finansieras genom omföidelningar avbefintliga resurser och påverkar därmed inte den totala utgiftsutvecklingen. Inomstudiestödsområdet styrs utgiftsutvecklingen av olika fektorer som antaletstudiestödstagare, utnyttjandegrad och nivån på de olika studiestöden. Antaletstudiestödstagare pä gymnasienivå är firämst beroende av den demografiskautvecklingen. Inom det övriga utbildningsväsendet är antalet studiestödstagarehuvudsakligen en följd av utbildningamas dimensionering. Viktigautgifts&ktorer för studielånen är också den ackumulerade skuldstockensstorlek och Riksgäldskontorete utiåningsränta. Skuldstocken beräknas till ca 58miljaidei kionor vid slutet av LK-period»i. Miljonerkronor 1994/prisnivå 1993/94:150Bilaga 1.2 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 procentuell förändring 94/95 - 98/99 Tbtala utgifier dirav: Utbildning och forskning Biobränslen 0,-34, och Jordbruksdartementet * RRVs prognos i 1993/94 årsprisnivå. Utgifternabestår till över hälften av transfereringar, i försfe hand stöd tUl enskildajordbrukare i samband med reformeringen av jordbrukspolitiken.Konsumtionsutgiftema avser förvaltningskostnader, av vilkaLantbruks-imiversitetete kostnader utgör en stor del. De tekniska fektorer somär styrande för utgifternas utveckling är firamför allt löne- och prisutvecklingen.Under perioden 1994/95-1998/99 beräknas transfereringarna till näringsidkareinom de areella näringama inkl. företags- och branchstöd, minska med ca 0,6miljarder kronor från ca till ca 3,0 miljarder kionor. Utgiftsutvecklingenstyrs inom Jordbruksdepartementete område främst av anpassning av politiken tillett medlemskap i . Ett EU-medlemskap kommer att medföra stora förändringartill följd av en anpassning till £G:s regelverk. En ökad användning avdirektbidrag samt fortsatta marknadsinterventioner och exportsubventionerkommer att vara viktiga inslag i en gemensam jordbrukspolitik. kommerstruktur-, regional- och miljörelaterade stöd att fä ökad betydelse. Detnyligen träffede kommer också att påverka utvecklingen inomområdet, bl.a. vad gäller utvecklingen av gränsskyd-dete nivå förjordbruksprodukter. Miljoner kronor 1994/prisnivå 93/94» 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Genomsnittlig procentuell förändring 94/95 - 98/99 Tbtala utgifier därav: Arbetsmarknad m.m Arbetslivsfrågor Regional utveckling 45 092 42 888 41 439 28 647 26 615 25 341 13 431 13 306 13 181 3 014 2 967 2 917 39 710 38 345 23 612 22 247 13 181 13 181 2 917 2 917 -6,-0,-0, Källor: och Arbetsmarknadsdartementet* RRVs prognos i 1993/prisnivå. /95 har dessutom avsatte tUlUtbildningsdepartementet för extra insatser inom utbildningsområdet av hänsyntill läget pä arbetemarknaden. Vidare har avsatte tillKommunikationsdepartemnetet avseende underhållningsätgärder försysselsättnings och tillväxt. Utgifternaför de konjunkturberoende arbetemarknadspolitiska åtgärdema far inte överstigaanvisade medel på ett reservationsanslag vais storlek främst grundar sig påarbetelöshetens utveckling. Denberäknade utvecklingen av utgiftema tmder LK-perioden bygger på att den öppnaarbetelösheten sjunker från /95 till budgetåret1998/99. av arbetekraften omfettas av olika arbetemarknadspolitiskaåtgärder 1994/95. /99 beräknas omfettas av åtgärder. Kostnadenför olika arbetemarknadspolitiska åtgärder varierar. Sammansättningen avåtgäidema påverkar därför det totala antalet personer som kan erbjudas enåtgärd inom anvisad medelsram. Utgifterna för de olika åtgärdema påverkas bl.a.av den allmänna löneutvecklingen, nivån på den arbetelöses tidigare inkomst ochkostnaden för olika utbildningar. Arbetelöshetsförsäkringensutgifter, som emellertid inte redovisas på sfetebudgeten, utan iarbetemarknadsfonden (avsnitt 4.1) bestäms framför allt av arbetelösheten blandkassamedlemmama och deras tidigare inkomst Arbetelöshetseisättningen motsvararhögst av tidigare inkomst. Vissa arbetemarknadspolitiska åtgärderfinansieras också av arbetemarknadsfonden. Det gäller arbetelivsutveckling,utbildningsvikariat och vissa utbildningsbidrag för arbetelösa. Om&ttningenpå dessa arbetemarknadspolitiska åtgärder påverkar således den direktabelastningen på arbetemarknadsfonden. För /95 beräknasarbetemarknadsfonden belasfete med ca förarbetemarknadspolitiska Utgiftema under rubriken avser i första hand syssel-Bilaga 1.2 sättningsåtgärder riktade till arbetehandikappade. Även här bestämsutgiftema av politiska beslut, men löneutvecklingen och sammansättningen av dearbetelösa är av betydelse för hur många personer som kan fä sysselsättninginom ramen för anvisade medel. Utgiftsminskningen tmder perioden beror på ettsuccessivt minskat stöd till . Cirka två tredjedelar av de utgifter som avsatte för regionalutveckling uppförs som reservationsanslag. Det gäller bl.a. lokaliserings- ochutvecklingsbidrag, regionala utvecklingsinsatser och särskilda regionalpolitiskainfrateiukturåtgäider. Transportetöd, sysselsättningsbidrag och nedsattasocialavgifter styrs bl.a. av konjunkturen. Vid ett Svenskt EU-medlemskapkommer ca 2 400 imljoner kronor att tillföras arbetemarknads- ochregionalpolitiken frän . 1993/94:150 Bilaga 1.2 Miljoner kronor 1994/95 års LK-perioden 93/94»6 94/95 95/96 Genomsnitdig procentuell förändring 94/95 - 98/99 Ibtala utgifier därav: 4 171 4 164 11 104 7 215 4 164 4 861 4 164 4 704 4 164 4 694 Källor: och *RRVs prognos i 1993/prisnivå. Ettstort antal anslag inom Kultuidepartementete område avser förvaltningskostnaderoch dessa styrs främst av löne- och prisutvecklingen. I övrigt består utgiftemabl.a. av produktionsstöd, konstnärsstöd och annat verksamhetestöd på kultur-och medieområdet. Inom invandringsområdet avser utgifterna firämst inkvarteringoch försörjnings-stöd tUl asylsökande deras asylansökningarprövas samt sfetebidrag till kommunema som ersätter dem för de flyktingar somtas emot. Dessa utgifter bestäms i första hand av antalet asylsökande,asylprövningstidens längd samt av hur många uppehållstillstånd som beviljas. Dengrundläggande utgiftsstyrande fektom inom invandringsområdet är tiUströmningenav asylsökande. Kortsiktigt är möjlighetema att styra asyltillströmningenbegränsade och kan främst ske genom viseringsplikt och "signaler" omvilka kategorier som beviljas uppehållstillstånd i . Långsiktigt kanstymingen ske genom ändrad invandrings- och flyktingpolitik och genommellanstatligt samarbete och genom intemationella överenskommelser. 1993/94:150 BUaga 1.2 Miljoner kronor 1994/prisnivå 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 Genomsnitdig procentuell förändring 94/95 - 98/99 därav: 4 490 Forskning och utveclding 2 323 Energi 753 Övrigt 1 414 2 192 631 979 2 192 412 967 2 192 357 956 2 192 237 950 Källor: och * RRVs prognos i 1993/prisnivå. InomNäringsdepartementete områden är de dominerande utgiftsstyrande fektorema pris-och löneutvecklingen. Stödettill forskning och utveckling är det mest anslagsberoende. Näringslivetmedfinansierar delar av denna verksamhet. Vad gällerverksamhetsområdet privatisering av statligt ägda företag, kvarstår tidigareangivna målsättning att verksamheten skall inbringa ca perår tiU statekassan . En ny treårsperiod förindustrirelaterad forskning och utveckling har inlette efter beslutvåren . De statliga satsningama för industri- och näringsUvsinriktad FoUuppgår till drygt 2 miljarder kionor .