prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Den gynnsamma relativprisnivån som deprecieringen av densvenska kronan och en måttlig utveckling av enhetsarbetskostnaden harinneburit, beräknas nu få mera påtegliga effekter på hemmamarknaden.Bedönmingen förstärks dessutom av rekordnoteringar för såväl orderingången tillhemmamarknaden som förväntningama därom enligt senastekonjunkturbarometen Några resursrestriktioner finns heller inte i vare sigavseende realkapital eller arbetskraft, som begränsar möjlighetema förinhemska producenter att återta marknadsandelar på hemmamarknaden. Importprisemaför bearbetade varor steg 1993 med i genomsnitt , vilket i huvudsakförklaras av den svenska kronans depreciering. Den svaga inhemska efterfråganmedförde emellertid att såväl utländska exportörer som svenska importörertvingades att sänka sina vinstmarginalen Trots dette steg importpriseraa medungefär mer än hemmamarknadspriseraa som ökade med drygt 2 %.I år och beräknas hemmamarknadspriseraa utvecklas något snabbare änimportpriseraa. Detta beror delvis på den väntade apprecieringen av kronan.Relativpriset mellan import- och henunamarknadspriser förblir dock betydligthögre än den nivå som rådde innan kronan började flyte. Handelsbalansen,dvs. nettot av varahandeln med utlandet, förbättras kraftigt och1995 på grand av den svenska industrins större konkurtenskraft. Förstärkningensker trots den väntede apprecieringen av kronan. Handelsbalansens saldo uppgicktUl av BNP 1993 och väntas öka till 1995. Det berodde i förste hand på enskarp minskning av underskottet i resevalutenettot, vilket föll med knappt 9miljarder kronon Utvecklingen förklaras av den svaga privata konsumtionen ochförsvagningen av den svenska kronan. Detta har lett till ett minskat resandefrån som den utländska turismen i ökat. Förbättringenbedöms dock inte vara bestående. väntas resevalutanettotåterigen försämras på grand av ökat svenskt resande och stigande privatkonsumtion. Denna trend förstärks sedan ytterligare . Det ökandehandelsbalansöverskottet medför att överskotten i sjöfarts- ochtransportnettona, vilka båda är nära relaterade till vamhandeln, stiger motslutet av perio- den.Sammanteget innebär dette att ränstesaldot väntas vara i ungefärlig Prop.1993/94:150 balans både 1994 och 1995. -1,3 -1,0 -1,0 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -21,7 -0,5 -22,8 -13,9 -15,5 2.6 -19,0 3,0 -10,0 -13,3 -0,2 -0,5 Avkastning på lital därav räntenetto direktinvesteringar portföljaktier -35,3 -47,3 12,8 -0,8 -45,1 -57,6 13,3 -0,8 -44,4 -36,7 12,7 -0,4 -44,1 -57,5 14,5 -1,1 -38,7 -53,6 16,3 -1,5 -12,4 -15,2 -13,3 -13,7 -14,5 -26,6 -1,8 -38,7 -2,7 -2,1 -0,1 ' I överenskommelse med rekommendationer från IMF ingårinte längre löner som delpost i övriga tjänster. Dessa har lyfts ur och redovisasseparat som faktorinkomster Anm.: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delama tilltotalen. Källor: , ochFinansdepartementet. Postenkapitalavkastning i bytesbalansen består dels av räntenettot, dels avavkastning på portfölj aktier och direktinvesteringar. Under slutet av1980-talet kom svenska företeg att bygga upp ansenliga nettotillgångarutomlands genom direktinvesteringan Trots en del felinvesteringar, bl a ifastighetssektom, kommer avkastningen på dessa nettotillgångar att öka i taktmed att konjunkturappgången tilltar. Vidare har den förbättrade lönsamheteninom stora delar av svensk industri efter deprecieringen av kronan medfört attintresset för svenska portfölj aktier ökat markant. Det iimebär att det redanbefintliga underskottet i avkastningen på portfölj-aktier kommer att växa underprognosperioden. Detär viktigt att notera att stetistiken avseende kapitalavkastningen för desenaste åren har reviderats kraftigt. Det är i första hand räntenettot somkommit att revideras på grand av bättre registrering av kupongräntebetalningarpå statsobligationer till uflandet. Resultetet är att saldona avseenderäntenettot, kapitalavkastningen och bytesbalansen försämrades kraftigt både1992 och 1993. Räntenettot blir därför avsevärt lägre än vadsom föratsågs i den preliminära nationalbudgeten . meddenna nivåmässiga försämring av räntenettot sker emellertid en trendmässigförbättring av nettot utifrån denna lägre nivå under både 1994 och 1995. Räntenettotbestäms av det svenska och interaationella ränteläget samt Prop. 1993/94:150 avstorleken på den räntebärande nettoskulden gentemot utlandet. Beräk- Bilaga 1.1ningen av räntenettot baseras på nettoskuldstocken vid årets början, vilket göratt förändringar i skulden under loppet av ett visst år påverkar räntenettotförst året därefter Nettoskuldens storlek bestäms av tre faktorer; landetsfinansiella sparande, eller med andra ord bytesbalanssaldot, investeringar iicke räntebeärande tillgångar (dvs. portföljaktier och direktinvesteringar)samt förändringar i växelkursen. Ett överskott i bytesbalansen ger utrymme föramortering av den räntebärande skulden. harväxelkursförändringen haft stor betydelse då kronans depreciering innebär attden nettoskulden mot utlandet ökat kraftigt mätt i svenska kronon Räntenettotuppvisade en svag förbättring 1993 beroende på det sjunkande inhemska ochintemationella ränteläget. Räntenedgångens effekt på räntenettot motverkadesemellertid av att den räntebärande utlandsskulden ökade kraftigt , dels pågrand av ett stort underskott i bytesbalansen, dels på grand av en stor negativväxelkurseffekt. Den antagna apprecieringen av den svenska kronan bidrartill en lägre skulduppbyggnad under loppet av året vilket i sin tur alltsåpåverkar nettoräntebetalningama först näste år. kommer därförräntenettot att fortsätto stärkas trots att räntenedgången stannar av. Sammantagetinnebär dette att bytesbalansen uppvisar ett överskott uppgående tilldrygt 33 mdr kr, motsvarande av BNP. Överskottet stiger ytterligare motslutet av prognosperioden och uppgår 1995 till knappt 56 mdr kr, eller avBNP. Den främste orsaken tUl förbättringen är det stigandehandelsbalansöverskottet, medan förändringama i tjänste- ochtransfereringsbalansema blir mindre. Bytesbalansöverskottet väntas bli någotlägre än vad som föratsågs i PNB. I kombination med att den offentliga sektorasfinanser blir bättre än vad som föratsågs , tyder dette på att detprivate finansiella sparandet kommer att vara lägre både 1994 och 1995.Förändringen i det finansiella sparandet förklaras av ett minskat totalt privatsparande, men också av ökade före-tegsinvesteringar, dvs. en omfördelning frånfinansiellt till realt sparande. 4.1 Produktion och konkurrenskraft 1993/94:150 Bilaga1.1 Enfortsatt god produktivitetstillväxt samt måttliga löneökningar bidrar till attsvensk industris gynnsamma konkurtensläge består och 1995.En gradvis förbättrad interaationell konjunktur samt en tilltagande inhemskefterfrågan väntas medföra en kraftig industriell expansion. Det höga vinst-och efterfrågeläget stimulerar investeringsaktiviteten. Därigenom föratses enhög produktionstillväxt komma till stånd utan tendenser till överhettning. Tabell 4.1 Nyckeltal för industrin -5,5 -0,7 -1,3 -8,8 -1,4 -1,3 Enhetsarbetskostnad, (ULC) -7,3 14 ULC, SEK Relativ ULC, SEK -3,7 -25,9 Anm.: Konkurrendändernas ULC (Unit Labour Cost, dvs.arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade med som tar hänsyn till konkurrensen med både export ochhemmaproduktion på exportmarknaden. Konkurrensen gentemot länder utanförOECD-området är inte inkluderad. Källor: , ,och . Efterett fall i industriproduktionen med sammanlagt till1992 noterades en ökning 1993 . Det var framför allt genom den starkaexportutvecklingen som den negativa trenden kunde brytas. Den inhemska efterfråganfortsatte emellertid att sjunka med en markant nedgång förbrattoinvesteringaraa. Exportefterfrågan spred sig till hemmamarknaden under1993. Mellan steg orderingången frånhemmamarknaden (3 månaders glidande medelvärde), medan ökningen frånexportmarknaden uppgick till . Förklaringen ligger sannolikt främst istörte beställningar från exportföretagen till de svenska underleverantöreraa. Världsmarknadenför produkter från basindustrin har karaktäriserats avett stort utbudsöverskott vilket pressat ned priserna. Föregående år bottnadeden interaationella efterfrågan när framför allt den amerikanska ekonomin togytterligare fart. Den starka inhemska efterfrågan ledde till att de amerikanskaleverantörema delvis drog sig ur den europeiska marknaden, vilket öppnade vägenför de svenska produ- centema.Basindustrins produktion steg . Producen- Prop.1993/94:150 tema gynnades också av den starkare konkurrenssituation somuppkommit Bilaga 1.1 till följd av valuta- och produktivitetsutvecklingen. Inomverkstadsindustrin steg produktionen med 1993. Produktionstillväxtenför den exportinriktede elektroindustrin var fortsatt förhållandevis hög. Dessandel av tillverkningsindustrins förädlingsvärde har stigit från 11 fill 13 %mellan 1991 och 1993. Inom metallvaraindustrin och transportmedelsindustrin vardäremot produktionsutvecklingen svag . För transportmedelsindustrinförbättrades dock situationen . Den mer hemmamarknadsorienterades.k. övrig industri, har inte kunnat utnyttja deprecieringsfördelaraa på sammasätt som verkstads- och basindustrin. Produktionsökningen stannade där på . År1994 beräknas den totala industriproduktionen stiga . En tilltagandeefterfrågan i viktigaste handelsländer väntas innebära en fortsattstark exportutveckling. En fortsatt uppgång av efterfrågan på hemmamarknadengenom främst större industrinvesteringar, samt en återhämtning av den privatakonsumtionen bidrar också till den kraftiga produktionstillväxten. Maskinindustringynnas av att brattoinvesteringama ökar såväl intemationellt som iSverige. Transportmedelsindustrin förväntas främst öka produktionen avpersonbilar. förklaras delvis av ett nytt produktprogram och en högefterfrågan från de viktiga amerikanska och brittiska marknaderaa, men även avatt personbilsförsäljningen väntas öka också i . Däremot gårelektroindustrin in i en lugnare tillväxtfas. Sammanteget medfördetta att verkstedsindustrins produktion beräknas växa med 1994. Produktioneninom basindustrin väntas också öka relativt kraftigt. Som leverantör avinsatsvaror till framför allt verkstadsindustrin kan produktionen öka i sammatakt. Basindustrin gynnas av en ncket stark konkurrenskraft och en tilltagandeinteraationell efterfrågan. För s.k. övrig industri iimebär den privatavarakonsumtionsökningen att efterfrågan stigen Tack vare det godakonkurrenskraftsläget kan branschen också väntas vinna marknadsandelar frånutländska konkurtenter på den svenska marknaden. Under1995 förväntas en fortsatt ökning av industriproduktionen med ,framför allt som en följd av att den inhemska efterfrågan väntas stiga. Genomden låga tillväxten av basindustrins produktionskapacitet begränsasmöjlighetema till fortsatt produktionstillväxt inom denna sektor under 1995.Istället är det övrig industri och verkstadsindustrin som beräknas svara förmerparten av produktionsökningen. Densnabba produktionsökningen och de senaste årens låga industriinvesteringar harökat oron för att industrins kapacitetsreserver snart skall komma att tas ianspråk med ökad risk för flaskhalsar i produktionen. Enligt SCB harkapacitetsutnyttjandet inom industrin stigit från under det Qärdekvartalet 1992 till under det fjärde kvartelet föregående år. Jämförtmed då kapacitetsutnyttjandet nådde sin förra toppmed återstår således en stor produktions- reserv.Därtill genererades överhettningen främst på gmnd avarbetskraftsbrist, vilket nu inte föratsätts bli fallet. Diagram 4.1 Industriproduktion och kapacitetsutnyttjande 1993/94:150 Bilaga1.1 Index 1:a kvartalet1990=100 102- ''II'I'II1'I 990 1991 1992 1993 Källor:Statistiska centralbyrån och . Denrelativt långsanuna ökningen i industrins kapacitetsutnyttjande kan förklarasmed den snabba produktivitetstillväxten. Den låga lönsamheten under perioden1990-1992 medförde att ett mycket omfattande rationaliseringsarbetegenomfördes inom industrin. förklarar till en del denproduktivitetsuppgång som registrerades 1993. De lågproduktiva delaraa av industrinhar sannolikt också slagits ut i störte omfattning än de mer högproduktiva,vilket innebär att den genomsnittliga produktiviteten har ökat. Men uppgången iproduktiviteten beror också på att företagen i en mindre utsträckning än vidtidigare lågkonjunkturer behållit sin personal. Trots att industrinsrealkapitalstock minskade med under 1991-1993 harproduktionskapaciteten fortsatt att växa. Den möjliga produktionen, dvs. hurmycket som kan produceras med befinfliga anläggningar, kan beräknas medutgångspunkt i produktion och kapacitetsutnyttjande. Jämfört med 1989 hade denmöjliga produktionskapaciteten vuxit med fram till det Qärde kvartalet1993. Med tanke på den låga investeringsnivån ärutvecklingen förvånande. Förklaringen ligger sannolikt i ett bättre utnyttjandeav befintliga anläggningar genom nya produktionsmetoder eller organisatoriskaförändringar. Exempelvis lyckades de stora bilanläggningaraa på bara några århalvera sammansättningstiden, vilket därigenom fördubblade deras produktionskapacitettrots att realkapitalet ökade betydligt mindre. industrinsproduktionskapacitet i lika hög grad bestäms av hur effektivt Prop.1993/94:150 kapitalet utnyttjas som av storleken på kapitalet. Sannolikt finnsdet fort- Bilaga 1.1 farande en outnyttjad kapacitetspotential i redanbefintliga produktionsanläggningar i många branschen beräknas industriproduktionen sammanteget öka med 14,5 %.Med utgångspunkt i kapitalkvoten, dvs. fealkapital-stocken i förhållande tillproduktionen, kan man studera huravida industrin närmar sig produktionstaketmed risk för överhettningstendensen En fallande kapitalkvot visar attproduktionen ökar snabbare än kapitalstocken, vilket höjerkapacitetsutnyttjandet. Medde prognosticerade investeringsökningama fortsätter kapitalkvoten inomindustrin att falla och hamnar på en historiskt sett låg nivå. Ettsådant generellt betraktelsesätt skulle således tala för att industrin närmarsig produktionstaket under loppet av 1995. Exkluderas basindustrin från restenav industrin blir emellertid bilden en annan. Kapitalkvoten för industrinexklusive basindustrin indikerar inte att kapacitetsutnyttjandet är så högtatt några betydande flaskhalsproblem behöver uppstå . Det stigandekapacitetsutnyttjandet är också en föratsättning för att investeringama skallta fart och möjliggöra en fortsatt produktionsexpansion. För basindustrinvisar däremot kapitalkvotens utveckling att sektom kan hamna i ensituation där flaskhalsar kan komma att göra sig gällande. Investeringamaväntas visserligen öka kraftigt i branschen , men eftersomdessa huvudsakligen är av ersättningskaraktär höjer de inte kapacitetennämnvärt. Genom att basindustrin agerar som pristegare på världsmarknadenväntas inte det höga kapacitetsutnyttjandet innebära någon risk för kraftigainhemska prishöjningar. Sammanfattningsvistorde sålunda risken för några generella kapacitets-brister inom industrinunder 1995 inte vara överhängande. Möjligheten finns att det allt bättreutnyttjandet av befintliga produktionsanläggningar medför att kapitalkvoten kanfalla mer än vi beräknat utan att kapacitetsutnyttjandet behöver bli extremthögt. Till skillnad kommer sannolikt också tillgången påkvalificerad personal under hela prognosperioden att vara tillfredställande,vilket ytterligare minskar risken för överhettningstendensen Kostnadsökningarnainom industrin översteg vårakonkurrentländers. Medan kostnaden per producerad enhet i genomsnitt steg i uppgick den till i våra konkurrentländerKonkurtenskraften försämrades successivt. Härtill bidrog framför allt löneökningstakteni , vilken kraftigt översteg konkurrentländemas . Föratt återställa konkurrenskraften tvingades industrin till kraftigarationaliseringar och produktivitetshöjande åtgärden stegproduktiviteten med . Därtill blev löneökningstakten i förhållandetill konkurrentiändema måttlig under båda åren. Sänkningen avarbetsgivaravgiften och borttagandet av den 1 januari 1993minskade industrins lönekostnader . Sammanteget sjönk den svenskaenhetsarbetskostnaden under 1992-1993 samtidigtsom den steg i våra konkurrentländer Även utan deprecieringen avkronan hade således konkurrenskraften, mätt som relativenhetsarbetskostnad, återställts till nivå. Räknat i gemensam valute,dvs. inklusive växelkursförändringar, minskade industrins enhetsarbetskostnadmed gentemot våra 14 viktigaste konkurtentiänder . Enbartväxelkursförändringen svarar för 18 procentenheten Diagram 4.2 Industrins arbetskostnad per producerad enheti relativt 14 0ECD4änder 1980-1995 1993/94:150 Bilaga1.1 1---- --- 1--- '---- 1--- '---- r 9801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , och . Konkurrenskraftenär bättre än efter devalveringama . Det finns ett parfaktorer som tyder på att konkurrenskraften kan bibehållas på en hög nivå ocksåframledes. Företagen måste framöver te hänsyn till att kronan kan stärkas. Detinnebär att ett visst omvandlingstryck ändå kvarstår Under överskådlig tidkommer tillgången till kvalificerad arbetskraft att förbli god. Därigenommotverkas de tendenser till en snabb ökning av lönekostnadema som industrinskonkurrenskraftläge skulle kunna ge upphov till. Vidare bör tillgången påarbetskraft och det gynnsamma vinstläget också stimulera till nyinvesteringar,vilket bör säkerställa en fortsatt produktivitetsökning. Underprognosperioden beräknas produktivitetstillväxten avta. Lågamaskininvesteringar -1993 innebär att ny produktivitetshöj andeteknik introduceras i mindre omfattning . Dessutom bedöms denkvarvarande rationaliseringspotentialen vara betydligt lägre än förett par år sedan. Produktiviteten väntas därför stiga 1994 Prop.1993/94:150 och 1995. Lönekostnadsökningama beräknas hamna på BUaga 1.1 . beräknas den tilltagande efterfrågan på arbetskraftoch det höga vinstläget bidra till att lönekostnadema inom industrin ökar medknappt . Sammantegetför utvecklar sig kostnaden per producerad enhet i entakt som är ungefär lika hög som i konkurtent-ländema. Mätt i gemensam valuteförsämras dock konkurrenskraften något på grand av valutakursförändringama.Dessa antas medföra att kronan apprecieras gentemotkonkurrentländemas valutor Försämringen av konkurrenskraften underprognosperioden är dock obetydlig i jämförelse med den ntycket gynnsammakonkurtcnssituation som svensk industri befinner sig i. Under åren 1993-1995beräknas förbättringen i industrins relativa enhetsarbetskostnad uppgå till ca24 %. Det bör medföra marknadsandelvinster för svensk industri . Speciellt kraftig beräknas konkurrenskraftsförbättringen bligentemot () och (). Svensk industri konkurrerar med dessaländer främst på den amerikanska och den asiatiska marknaden. Således börmarknadspositionen kunna stärkas på dessa båda expanderande marknaden Lågkonjunktureni medförde en kraftig lönsamhetsförsämring. Trots attprisökningstakten både i och utomlands sjönk fortsatte kostnadema iSverige att stiga. nådde industrins lönsamhet ett bottenläge närexportföretegen försökte kompensera den försämrade konkurtenskraften medminskade marginalen Denlåga lönsamheten och kraftigt stigande realräntor bidrog till utslagning avindustriföreteg. steg industrins vinstandel, mätt som driftöverskottetbratto som andel av förädlingsvärdet, till . Därmed steg lönsamhetentill en högre nivå än den som rådde efter devalve-ringaraa i början på1980-talet. Lönsamhetsförbättringen beror till en del på kronans kraftigadepreciering. Kronförsvagningen har av exportföretagen kunnat utnyttjas tillmarginalförstärkningar. Mindre än hälften av det möjliga utrymmet förprisökningar har dock använts . av vinstförbättringen kan också förklaras av att industrin med en visstidseftersläpning har kunnat anpassa de rörliga kostnaderaa till den relativtlångsamma prisökningstakten efter 1990. har de rörligakostnadema per producerad enhet till och med minskat till följd av den mycketkraftiga produktivitetshöjningen och de avtagande lönekostnadsökningama. Tabell 4.2 Industrins rörliga kostnader, produktpriser,marginaler per producerad enhet samt bruttoöverskottsandel 1993/94:150 Bilaga1.1 Procentuell förändring per producerad enhet: Lönekostnad' Lönekostnad Produktivitet -0,4 9,2 9,0 -0,2 -1.9 -2,4. -7,6 3.1 0,5 4,0 3,5 4,1 2,1 4,7 2,5 -2,1 -1,3 -0,1 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbetad timme.Produktivitet avser bruttoproduktion i fasta priser per arbetad timme. Som andel av förädlingsvärdet till faktorpris. Anm.:Uppgiftema avser industri exkl. petroleumraffmaderier och varv. Importprisemafömtses stiga något mer än priset på de inhemska insats-varoraa under 1994trots apprecieringen av kronan. Det innebär att in-satsvarakostnaden ökar med3,. Det fortsatt kärva arbetsmarknadsläget förväntes medföra relativtmåttliga lönekostnadsökningar , vilket tillsammans med en godproduktivitetsutveckling ger en låg ökning av arbetskraftskostnaderaa perproducerad enhet. Sammanteget ökar därmed de rörliga kostnaderaa . Kapacitetsutnyttjandetväntas förbli relativt lågt för stora delar av industrin. Det innebär attprishöjningstakten torde bli begränsad. Exportföretegen stärker dock sinamarginaler ytterligare. Det kan förklaras av att basindustrin som pristagare påvärldsmarknaden följer med i den förväntade prisuppgången påbasindustriprodukten exportföretag i andra branscher föratses oförändrademarginalen Produktpriseraa stiger vilket iimebär attvinstandelen stiger ytterligare till . Vinstlägetberäknas bli oförändrat 1995. Stigande lönekostnadsökningar och en fallandeproduktivitetstillväxt medför att insatskostnaderaa ökar med 4,1 %.Kronapprecieringen väntas visserligen leda till att importpriseraa ökarlångsammare än de inhemska priseraa, men detta begränsar endast måttligt insatsvaraprisetsökningstakt. Exportföretagen förväntas höja priseraa i takt med konkurrentemavilket innebär sänkta marginaler eftersom konkurrentländeraasvalutor deprecieras gentemot kronan. Hemmamarknadsföretagen kandäremot i begränsad omfattning stärka sina marginalen Denhöga lönsamheten bör ses mot bakgrand av den urholkningav det egna kapitalet som skedde under lågkonjunkturen. Den höga vinstandelenger industrin finansiellt utrymme att återställa och bygga utproduktionskapaciteten. förväntas också industrinsinvesteringar öka kraftigt. Diagram 4.3 Industrins bruttomarginal 1993/94:150 Bilaga1.1 1211 10 9 8 7 6 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Denstarka efterfrågetill växten för basindustrins produkter under 1980-taletmedförde en betydande utbyggnad av produktionskapaciteten i världen. Recessioneni dämpade sedan efterfrågan, vilket ledde till en betydandeöverkapacitet på världsmarknaden. De interaationellt bestämda priseraa föllkraftigt , vilket för basindustrin medförde att brattomarginalen,dvs. brattoöverskottet i procent av brattoproduktionsvärdet, sjönk till endast2,1992. Brattomarginalen motsvarar i företegsstetistiken rörelseresultatetföre avskrivningar i procent av omsättningen. Resultatet efter finansnettoblev till och med negativt. Efterfrågan frånVästeuropa förblev oförändrad medan konsumtionen däremot steg iNordamerika och i . Världsmarknads-prisema planade ut och de svenskatillverkama kunde utnyttja deprecieringens effekter till att höjaexportpriseraa och öka exportvolymen. Exportframgångama kunde främstnoteras i och i . Produktpriseraa steg med 4,2 %samtidigt som de rörliga kostnadema sjönk främst tack vare en kraftigproduktivitetsförbättring. Lönsamheten mätt som brattomarginalen steg därmedtill 1993. Trots ett fortsatt globaltutbudsöverskott väntas höjda prisen De svenskatillverkamas konkurrenskraft är med nuvarande växelkurs mycket god såväl inommassa- och pappersindustrin som inom jäm- och stålindustrin. Däremot ärlönsamheten dålig för många av de utländska konkurrenteraa. Detta förhållandeväntas medföra att de svenska tillverkaraa höjer prisema när efterfrågan stigen Under1994 är det främst den starka konjunkturen i som höjer Prop.