prop · GH03101 · 1993-12-31 00:00:00 — riktasmot indirekt diskriminering. Denna avgränsning bör enligt utredning- ensuppfattning medföra att den normbildande effekten blir kraftigare. En Prop.1993/94:101 uppdelad bevisbörda behövs för att nå materiellt riktiga resultat,men någon Bilaga 4 uttrycklig bevisbörderegel hör inte finnas i lagen. Enuppdelad bevisbörda enligt föreningsrättsmodell kan ändå antas komma tillanvändning i rättstillämpningen. Jämställdhetslagens diskrimineringsförbud kaninte användas som modell för den nya lagstiftningen. Däremot bör likhet medjämställdhetslagen eftersträvas vid utformningen av reglema i en rad andraavseenden. Förslag till lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet m.m. Utredningenföreslår en arbetsrättslig lag som är uppbyggd kring två förbud mot OtiUbörligsärbehandling på etnisk gmnd. Det ena förbudet avser behandling avarbetssökande och det andra behandUng av arbetstagare. Diskrimineringsgmndemaär ras, hudfärg, nationellt eUer etniskt urspmng eller trosbekännelse.Orsakssambandet mellan den etniska faktom och arbetsgivarens handlande uttrycksså att det skaU ha varit på grurul av ras etc. som arbetsgivaren handlat somhan gjort. Den etniska faktom skaU ha varit en nödvändig betingelse förarbetsgivarens handlande. Föratt träffas av förbudet mot diskriminering av arbetssökande skall arbetsgivarenha anställt någon annan än den diskriminerade. Det är genom beslutet attanställa den andre som överträdelsen sker. Ett diskriminerande beteende underrekryteringsförfarandet träffas inte i sig av förbudet men kan, om det lettfram till att arbetsgivaren anställt någon annan, läggas arbetsgivaren tilllast. För att diskriminering över huvud taget skall anses föreligga måste detha varit något armat än sakliga skillnader som motiverat särbehandlingen. De normersom arbetsgivaren använder måste framstå som förklarliga och i huvudsakrationella för en utomstående för att sakliga skäl skall anses föreligga förett handlande. Otillbörlighetsrekvisitet medför att förbudet t.ex. inte ärtillämpligt när ett trossamfund anställer en trosfrände för kyrkligt arbeteframför någon av annan trosuppfattning. Vadgäller förbudet mot diskriminering av redan anställda avses tre olika sitaationermed förslaget. Det gäUer anställnings- och andra arbetsvillkor, arbetsledningsbeslutoch särskilt ingripande åtgärder från arbetsgivarens sida mot arbetstagaren.Det skall i dessa avseenden vara förbjudet för arbetsgivaren att otillbörligensärbehandla en anställd på gmnd av en etnisk faktor. Denhuvudsakliga sanktionen mot överträdelse av diskrimineringsförbuden skall varaskadestånd. I likhet med vad som gäller enligt jämställdhetslagen skall endastallmänt skadestånd kunna utdömas till arbetssökande och skadeståndet skalldelas för det fall flera arbetssökande blivit förbigångna genom sammaanställningsbeslut Vid diskriminering av arbetstagare skall både ekonomiskt ochallmänt skadestånd kunna utgå. Ogiltighetsregler som motsvarar dem i jämställdshetslagenföreslås. Arbetsgivareföreslås få viss uppgiftsskyldighet på begäran av den som misstänker sig varadiskriminerad. De processuella regler somföreslås ansluter nära till jämställdhetslagens. 1993/94: 101 Lagenom rättegången i arbetstvister görs tillämplig (Kh AD blu huvudsakligt Bilaga 4 fomm. DOföreslås ta en processförande roll motsvarande JämO:s. Med tanke bl.a. på DO:ssmå resurser och på att DO:s opinionsbildande verksamhet inte bör inskränkastill förmån för den nya uppgiften föreslås att DO ges möjUghet att anlitaadvokat i diskrimineringstvister. Utredningenföreslår endast inindre förändringar av DO-lagen. Det nuvarande någotmissvisande namnet föreslås ändrat till lagen om ombudsmannen mot etniskdiskriminering. Vidare föreslås att det skall framgå av lagtexten attombudsmannen skall verka "mot rasism och främlingsfientlighet". Enhänvisning till den föreslagna lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivetinförs, som anger att DO har den ovan nämnda processförande rollen. Ett tilläggvad gäller DO:s möjligheter att begära in uppgifter, om så behövs vid vite,föreslås för att tydUgare ge DO möjUghet att biträda enskUda som viU få framuppgifter om t.ex. en medsökande som anställts. Betänkandets lagförslag Prop. 1993/94: loi Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet I§ En arbetsgivare får inte vid anställning otillbörligt särbehandla en arbetssökandegenom att förbigå arbetssökanden på gmnd av hans eUer hennes ras, hudfärg,nationella eller etniska u:rspmng eUer trosbekännelse. 2§ En arbetsgivare får inte otillbörligt särbehandla en arbetstagare på gmnd avhans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska urspmng eller u-os-bekäimelse -genom att tiUämpa oförmånliga anstäUnings-eller andra arbetsvUUcor, -genom att leda och fördela aibetetpå ett för arbetstagaren påtagUgt oförmånUgt sätt eller -genom att säga upp, avskeda, permitteraeller vidta annan jämförlig åtgärd mot arbetstagaren. 3§ En arbetssökande, som inte har anställts, eller en arbetstagare, som inte harbefordrats eller tagits ut till utbildning, har rätt att på begäran få en skriftUguppgift av arbetsgivaren om arten och omfattningen av utbildning, yrkeserfarenhetoch andra jämförbara meriter i fråga om den som i stället fick arbetet ellerutbildningsplatsen. 4§ Ett avtal är ogiltigt i denmån det föreskriver eller medger sådan särbehandling som är otUlåten enligt Ioch 2 §§. 5§ Särbehandlas en arbetstagarepå något sätt som är otillåtet enligt 2 § genom en bestämmelse i ett avtal medarbetsgivaren, skall bestämmelsen jämkas eller förklaras ogiUig, omarbetstagaren begär det. Har bestämmelsen sådan betydelse för avtalet att detinte skäligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla med oförändratinnehåll, får avtalet jämkas även i annat hänseende eller i sin helhetförklaras ogiltigt. Särbehandlasen arbetstagare på något sätt som är otillåtet enUgt 2 § genom attarbetsgivaren säger upp ett avla] eller vidtar en annan sådan rättshandling, skallrättshandlingen förklaras ogiltig, om arbetstagaren begär det. Vadnu har sagts gäller inte näi' 4 § är tillämpUg. 6 §Om diskriminering av arbetssökande sker genom att arbetsgivaren bryter ° mot förbudet i I §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den eller de diskriminerade för den kränlcning som diskrimineringen innebär. Omflera diskriminerade i ett sådant fall begär skadestånd, skall skadeståndetbestämmas som om bara en av dem hade blivit diskriminerad samt delas lUcamellan dem. 7§ Om diskriminering avarbetstagare sker genom att arbetsgivaren bryter mot förbudet i 2 § skall arbetsgivarenbetala skadestånd tUl arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för denkränkning som diskrimineringen innebar. 8§ Om det är skäligt kanskadestånd enligt 6 och 7 §§ sättas ned eller helt falla bort. 9§ Mål enligt denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister. Därvidanses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den somnågon har sökt arbete hos. Andrastycket gäller också vid tillämpningen i en tvist enligt denna lag av reglemaom tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetsUvet. 10 §I en tvist enligt 9 § får ombudsmannen mot etnisk diskriminering föra talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombuds mannen finner det lämpligt får han eller hon i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Sådantalan förs vid arbetsdomstolen. 11 §När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister får ombudsmannen mot etnisk diskriminering föra talan bara om organisationen inte gör det. Vadsom i den nämnda lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegångenskall tillämpas också när ombudsmannen för talan. 12§ När flera arbetssökande väcker skadeståndstalan mot samme arbetsgivare ocharbetsgivaren menar att skadeståndet skall delas mellan dem enligt 6§ andra stycket skall målen på arbetsgivarens begäran handläggas i samma Prop.1993/94:101 rättegång. 13§ Har talan i fall som avses i12 § väckts vid skilda domstolar skall handläggningen ske hos arbetsdomstolenom något av målen hör dit. Annars skall handläggningen ske hos den tingsrättdär talan först väcktes eller om talan väcktes hos flera tingsrätterden tingsrätt som arbetsgivaren väljer. 14§ Mål som väckts vid någonannan domstol än den där den gemensamma handläggningen skall ske skall lämnasöver dit. Beslutatt lämna över mål får inte överklagas. 15§ Har flera väckt talan vidsamma domstol tillämpas 12 §, om målen inte ändå handläggs gemensamt med stödav någon annan lag. 16§ Handläggningen av ett mål omskadestånd enligt 6 § skaU på begäran av arbetsgivaren skjutas upp, i den måndet behövs för aU målet skall kunna handläggas gemensamt med någon annan sådanskadeståndstalan som redan väckts eUer kan komma att väckas. Talanom skadestånd enligt 6 § med anledning av ett beslut om tjänstetillsättningsom har meddelats av en arbetsgivare med offentiig ställning får inte prövasinnan beslutet i fråga om tjänstetillsättningen har vunnit laga kraft. 17§ Om någon för talan med imledningav uppsägning eller avskedande, skall 34 § andra och tredje stycket, 35 § andraoch tredje stycket, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39-42 §§ samt 43 §första stycket andra meningen cKh andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd tiUämpas. 18§ I fråga om någon annan talanän som avses i 17 § skall 6466 §§ och 68 § lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet tillämpas med den skillnaden att den tidsfrist som Ensådan skadeståndstalan som avses i 6 § får dcKk inte väckas senare än åttamånader efter anstäUningsbeslutet. När en organisation har försuttit denna tidkan den som är eller har varit medlem i organisationen väcka talan inom tvåmånader efter det att åttamånaderstiden har löpt ut. 19§ I fråga om en skadeståndstidanmed anledning av ett beslut om tjänste-tillsättaing som har meddelats av enarbetsgivare med offentiig ställning, räknas tidsfristema enligt 18 § från dendag då beslutet i fråga om tjänstetillsättningen vann laga kraft. 20§ Talan som förs avombudsmannen mot etnisk diskriminering behandlas som om talan hade förts på egnavägnar av arbetstagaren eUer den arbetssökande. Dennalag träder i kraft den Förslag till ändring av 9 kap. sekretesslagen Prop. 20 §Sekretess gäller hos domstol i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 7 , 8, ll och I 3 kap. lagen (1976:600) om offentiig anställning, 15-21 §§ och 23-28 §§ jämställdhetslagen (1991:433) och lagen (0000:00) mot emisk diskriminering i arbetslivet samt i mål om kollektivavtal för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller honom närstående lider avsevärd skada eUer betydande men om uppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 21 §Sekretess gäller i ärende hos jämställdhetsombudsmannen eller jäm ställdhetsnämnden enUgt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om en skilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessgäller hos ombudsmannen (mot etnisk diskriminering i ärende enligtlagen (0000:00) om ombudsmannen mot emisk diskriminering för uppgift omenskilds personaliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att denenskilde Uder skada eller men om uppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Dennalag träder i Icraft den 10 1993/94. Förslag till ändring av 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om Prop. rättegångeni arbetstvister Bilaga 5 3§ Tvist som skall handläggas enligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutastill avgörande av skiljemän. Detta gäller dock ej fall som avses i 31 § förstaeller tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet Ej hellerfår i tvist rörande föreningsrätt, könsdiskriminering eller emiskdiskriminering göras gällande avtal, som före tvistens uppkomst träffats om atttvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för partema att klandraskiljedomen. Dennalag träder i kraft den Förslagtill ändring av lagen (1986:442) mot etnisk Prop.1993/94:101 Lagenom ombudsmannen mot emisk diskriminering 2§ Regeringen utser en ombudsman som skall verka mot rasism och främlingsfientlighetoch för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetsUvet eller på andraområden av samhällslivet. 4§ Ombudsmannen skall särskilt motverka att arbetssökande utsätts för etniskdiskriminering. Ombudsmannen skaU också i kontakt med arbetsgivare och berördaarbetstagarorganisationer främja ett gott förhåUande meUan olika etaiska gmpperi arbetslivet. Ombudsmannen skall föra talan i mål om etnisk diskriminering enligtvad som sägs i lagen (IX)00:00) mot emisk diskriminering i arbetslivet. 6§ En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig att komma till sådanaöverläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbetsgivarens förhållandetill arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhetpå arbetsUvets område samt att lämna uppgifter när ombudsmannen biträder enbegäran enligt 3 § lagen (0000:(X)) mot emisk diskriminering i arbetslivet.Genom uppgiftsskyldigheten får arbetsgivaren inte betangas onödigt. Föreliggersärskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Även iövrigt bör arbetsgivare och andra komma tiU överläggningar (Kh lämna uppgifter,om ombudsmannen begär det. Förslag till ändring av förordningen (1988:895) med Prop. instruktion för ombudsmannen mot etniskdiskriminering Bilaga 5 1§ Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har de uppgifter som anges i lagen(1986:442) om ombudsmannen mot emisk diskriminering och i lagen (0000:00) mot emiskdiskriminering i arbetslivet 2a§ 1 mål enligt lagen (0000:00) mot emisk diskriminering i arbetslivet fårombudsmannen förordna ombud att föra talan. Detmalag träder i kraft den Förteckning över remissyttranden över betänkandet Prop.1993/94: loi (SOU 1992:96) Förbud mot etnisk diskriminering i "8 arbetslivet Efterremiss har yttranden över betänkandet inkommit från ombudsmän, , , ,. Verket för högskoleservice. ,, , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.Statens invandrarverk. , förstatsbidrag till trossamfund, , . vid , Centmm för invandrarforskning vidStockholms universitet. Sociologiska instutitionen vid universitet.Svenska kommunförbundet. (), Akademikers (),i (LO), (), Centmmför studier av Kultarkontakt och Intemationell Migration () vid Göteborgsuniversitet. Riksförbundet intemationellaföreningar för invandrarkvinnor RIFFI, . Svenska Röda korset. Samarbetsorganet för invandrarorganisationerSIOS och . Riksåklagarenhar överlämnat yttranden från i och från Regionåklagarmyndighetemai , , (Kh . Landsorganisationeni (LO) har bifogat yttranden från ochSvenska . Yttrandenhar vidare inkommit från Frikyrkoråd och De fria kristna samfundensråd. (), Adoptionscentmm Nort, AdoptionscentmmStockholm Söder och Arbetsgmppen mot fördomar och diskriminering samt frånFöreningen om Invandringen, SID - Särskilda invandrargmpp i diskrimineringsfrågoroch Svenska Avdelningen av intemationella . Lagrådets yttrande Prop. 1993/94: loi Utdragur protokoll vid sammanträde Per Jermsten, justitierådet . , regeringsrådetSigvard Holstad. EnligtprotokoU vid regeringssammanträde , varvid statsrådet föredragande, har regeringen för Lagrådets yttrande överlämnat förslagtill lag om ändring i brottsbaUcen. Förslagethar inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessora . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. 1993/94: loi Förslag till lag mot etnisk diskriminering 1 §Denna lag har till ändamål att motverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses att en person eller en gmpp av personer miss gynnas i förhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på gmnd av ras, hudfärg, nationeUt eller etniskt ur spmng eller trosbekännelse. 2§ Regeringen utser en ombudsmansom skall verka för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetsliveteller på andra områden av samhällslivet. 3§ Ombudsmannen skall genom rådoch på annat sätt medverka tiU att den som utsatts för etnisk diskrimineringkan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannenskall vidare genom överläggningar med myndigheter, företag och organisationersamt genom opinionsbildning, information (Kh på annat Uknande sätt ta initiativtiU åtgärder mot etnisk diskriminering. 4 §Ombudsmannen skall särskilt motverka att arbetssökande utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skaU också i kontakt med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olUca etaiska gmpper i arbetslivet. Bestämmelserom ombudsmannens rätt art föra talan i tvister om otiUbörlig särbehandling avarbetssökande CKh arbetstagare finns i 17 §. 5 §Regeringen utser en diskriminering som skaU bestå av tre ledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndensuppgifter är att ge ombudsmannen råd i principiellt viktiga frågor omtillämpningen av denna lag och att hos regeringen föreslå deförfattningsändringar eller andra åtgärder som är ägnade att motverka etniskdiskriminering. Nämnden skall vidare pröva ärenden enligt 7 §. Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 6 §En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig att komma till sådanaöveriäggningar och lämna sädana uppgifter som berör arbetsgivarens 127 förhållandetill arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombuds- Prop.1993/94:101 mannens verksamhet på arbetslivets område. Arbetsgivaren är påsamma sätt Bilaga 8 skyldig att läinna uppgifter när ombudsmannen biträderen begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare enligt 10 §.Arbetsgivaren får inte betungas onödigt genom uppgiftsskyldigheten. Finns detsärskilda skäl är arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Äveni övrigt bör arbetsgivare och andra komma till överläggningar och lämnaupplysningar tUl ombudsmimnen, om ombudsmannen begär det. 7§ Om en arbetsgivare inte rättar sig efter ombudsmannens uppmaning enligt 6 §första stycket, får ombudsmannen förelägga vite. Ombudsmannens beslut attförelägga vite får överklagas hos diskriminering. Nämndensbeslut får inte överklagas. Talanom utdömande av vite förs vid tingsrätt av ombudsmannen. Förbudmot otillbörlig särbehandling av arbetssökande och arbetstagare 8§ En arbetsgivare får vidanställning inte otillbörligt särbehandla en arbetssökande genom att förbigåden arbetssökande på gmnd av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella elleretniska ursprang eller trosbekännelse. 9§ En arbetsgivare får inteotillbörligt särbehandla en arbetstagare på gmnd av hans eller hennes ras,hudfärg, nationella eller etniska urspmng eller trosbekännelse genom att 1.tiUämpa oförmånligaanställnings-eller andra arbetsvUlkor, 2.leda och fördela arbetet på ettför arbetstagaren påtagligt oförmånligt sätt, eller 3.säga upp, avskeda, permitteraeller vidta någon annan jämföriig åtgärd mot arbetstagaren. 10§ En arbetssökande som inte har anställts eller en arbetstagare som inte harbefordrats eller tagits ut till ui:bildning och som misstänker att han ellerhon utsatts för otillbörlig särbehandling, har rätt att på begäran få enskriftlig uppgift av arbetsgivaren om arter och omfattningen av den utbildning,den yrkeserfarenhet och de andra jämförbara meriter den har som i stället fickarbetet eller utbildningsplatsen. 11§ Ett avtal är ogiltigt i denmån det föreskriver eller medger sådan särbehandling som är otillåten enli;gt 8eller 9 §. 12§ Särbehandlas en arbetstagairepå något sätt som är otillåtet enligt 9 § genom en bestämmelse i ett avtal medarbetsgivaren, skall bestämmelsen jämkas eller förklaras ogiltig, omarbetstagaren begär det. sådanbetydelse för avtalet att det inte skäligen kan krävas att detta i övrigt Prop.1993/94:101 skall gälla med oförändrat innehåU, får avtalet jämkas även i annathänseende Bilaga 8 eller i sin helhet förklaras ogiltigt. Särbehandlasen arbetstagare på något sätt som är otUlåtet enligt 9 § genom attarbetsgivaren säger upp ett avtal eller vidtar en annan sådan rättshandling,skall rättshandlingen förklaras ogUtig, om arbetstagaren begär det. Vadnu har sagts gäUer inte när 11 § är tiUämpUg. 13 §Om arbetssökande diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbudet i 8 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den eller de cUskriminerade för den kränkning som cUskrimineringen innebär. Omflera diskriminerade i ett sådant fall begär skadestånd, skall skadeståndetbestämmas som om bara en av dem hade blivit diskriminerad samt delas likamellan dem. 14§ Om arbetstagare diskriminerasgenom att arbetsgivaren bryter mot förbudet i 9 §, skall arbetsgivaren betalaskadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för den kränlcningsom diskrimineringen innebär. 15§ Om det är skäligt kanskadestånd enligt 13 och 14 §§ sättas ned eller helt falla bort. 16§ Mål om tillämpningen av 8, 9 och 11-15 §§ skall handläggas enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. Därvidanses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den somnågon har sökt arbete hos. Andrastycket gäller också vid tillämpningen i en tvist enligt 8, 9 och 11-15 §§ av bestämmelsemaom tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetsUvet. 17§ I en tvist enligt 16 § får Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föra talanför en enskild arbetstagare eller arbetssökande, om den enskilde medger det ochom ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull förrättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannenfinner det lämpligt får han eller hon i samma rättegång föra också annan talansom ombud för den enskilde. Sådan talan förs vid arbetsdomstolen. Ombudsmannensbeslut i frågor enUgt första stycket får inte överklagas. 18§ När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får Ombudsmannenmot etnisk diskriminering föra talan bara om orgarusationen Prop.1993/94:101 inte gör det Bilaga 8 Vadsom i den lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegången skalltillämpas också när ombudsmannen för talan. 19§ När flera arbetssökandeväcker skadeståndstalan mot samme arbetsgivare (arbetsgivaren menar attskadeståndet skall delas mellan dem enligt 13 § andra stycket, skall målen påarbetsgivarens begäran handläggas i samma rättegång. 20§ Har talan i fall som avses, i19 § väckts vid skilda domstolar, skall målen handläggas hos Arbetsdomstolen,om något av målen hör dit. Annars skall målen handläggas hos den tingsrätt därtalan först väcktes eller, om talan väcktes hos flera tingsrätter,den tingsrätt som arbetsgivaren väljer. 21§ Mål som väckts vid någonannan domstol än den där de skall handläggas gemensamt skall lämnas över dit Beslutatt lämna över mål får inte överklagas. 22§ Har flera väckt talan vidsamma domstol, tillämpas 19 §, om målen inte ändå handläggs gemensamt med stödav någon annan lag. 23§ Handläggningen av ett mål omskadestånd enligt 13 § skall på begäran av arbetsgivaren skjutas upp, i den måndet behövs för att målen skall kunna handläggas gemensamt med någon annan sådanskadeståndstalan som redan väckts eller kan komma att väckas. Talanom skadestånd enligt 13 § med anledning av ett beslut om tjänstetiUsättning somhar meddelats av en arbetsgivare med offentUg ställning får inte prövas innanbeslutet i fråga om tjänstetillsättningen har vunnit laga kraft. 24§ Om någon för talan medanledning av uppsägning eller avskedande skall 34 § andra och tredje stycket,35 § anch-a och tredje stycket, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 392 §§samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd tillämpas.