prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Tillsammansmed Olympiska KommUté bedrivs projekt till stöd för svensk elitidrottsutveckling inom ramen för Centmm för Prestationsutveckling. Vikten av ett kraftfullt anti-dopningsarbetebetonas. RF redovisar att dess under förra verksamhetsårettog 2 300 tester, ungefär lika fördelademellan träning och tävling. Resultatet blev att 56 1993/94:100 personeravstängdes för dopning. Då mängden dopningspreparat i landet Bilaga 8 ärmycket stort visar detta att den stora marknaden för dopningspreparat finnsutanför den organiserade idrottsrörelsen. Inrättandet av en dop-ningsjour medstöd från har förbättrat möjligheteraa att angripa detökade dopningsproblemet i samhället. För de 63 specialidrottsförbunden inriktas denplanerade verksamheten främst på att stärka idrottens tävlingsverksamhet ochfriskvårdsarbete med basen i det ideella ledarskapet. Friskvårdsarbetet genombredd- och motionsverksamhet har fått en allt mer framträdande roll ispecial-idrottsförbundens verksainhet. Hela idrottsrörelsen är aktiv i kampenför ett sunt levnadssätt mot droger, alkohol, tobak och narkotika som bryterned det vilket fysisk träning bygger upp. Samarbetet med Cancerfonden för attorganisera och genomföra "Riksmarschen" 1993 är ett exempel påidrottsrörelsens intresse för friskvårdsarbete. RF begär medel, att användas ,för att utveckla riksanläggningen Bosön som den svenska idrottsrörelsenscentralanläggning för träning, tävling, utbildning och utveckling. Under en följd av år har verksamheten vidriksanläggningen gett ett otillfredsställande resultat. Under åretförsattes i konkurs. En av stiftarna. ,driver nu verksamheten vidare i egen regi. engagemang iVålådalen är nu avslutat och anläggningen avförd som riksanläggning. För uppförande, tillbyggnad eller upprastning avett antal mindre idrottsanläggningar som ägs av idrottsförening lämnas bidragav RF. RF:s anslagsframställan uppgår sammanlagt till 782miljoner kronor och innefattar nuvarande stödform från AB Tipstjänst.Framställan omfattar i huvudsak tre utgiftsområden. RF begär 430 miljonerkronor för stöd till gemensam verksamhet och idrottens organisationer, 100miljoner kronor för stöd till utveckling av Bosön som den svenskaidrottsrörelsens centralanläggning samt för stöd tilllokala organisationer. Riksidrottsmötet1989 antog ett program med konkreta mål för jämställdhetsarbetet som avses attuppnås . Dessa mål är: * inom rådgivande och beslutande organ på alla nivåer skall kvinnor ochmän vara representerade med * valberedningar på alla nivåer vilka väljs skallbestå av lika antal kvinnor och män * andelen kvinnliga och manliga tränare skall motsvarakönsfördelningen bland de aktiva inom respektive idrott * andelen kvinnlig personal på högre befattning, typ konsulent,generalsekreterare och liknande skall uppgå till Undertiden sedan programmet antogs har kvinnorepresentationen i 1993/94:100special idrottsförbundens styrelser ökat från . I de förbund där Bilaga 8 speciella satsningar har gjorts med RF:s stöd har utvecklingen gåttätmu snabbare och i dessa SF är av styrelseledamötema kvinnor. Resultatetav en enkätundersökning visar på att av idrottens föreningsledare ärkvinnor. RF har på uppdrag av regeringen redovisat attavseende /93 genomfördes inom idrottsföreningama 7 235 948bidragsberättigade lokala ungdomsaktiviteter med 55 312 409 deltagartUlfällen.Av dessa utgjorde deltagartUlfällen för flickor och för pojkar. Dennafördelning motsvarar den könsmässiga fördelningen av medlemmaraa i aktuellålder. I den rapport som antogs av framgår attRF avser att följa upp det statliga lokala aktivitetsstödets fördelning mellanidrott som utövas av flickor respektive pojkar för att därefter ge förslag tillåtgärder. Vidare kommer man att sammanställa uppgifter utifrånjämställdhetsplanens delmål och att använda dessa uppgifter vid fördelningenav det statliga bidraget till SF. I rapporten pekar man på att det fram till år1995 är särskilt viktigt att fokusera insatser på områdena forskning,utbildning och nätverk/idrottspolitiskt arbete. Idrottensinteraationella agerande är ett område idrottsrörelsen anser ävenfortsättningsvis bör prioriteras. 1 det nya med sina öppna gränser finnsen mängd frågor där RF anser att man tillsammans med SF måste införskaffakompetens och ges resurser att förmedla denna nöd-vändiga kunskap inomidrottsrörelsen. Granden för arbetet är att verka för ett samlat idrotts-Europadär idrotten utvecklas på sina egna villkor och på demokratiska grander. Svenskidrott vill utifrån en bred nordisk samverkan tillsammans med olika europeiskaidrottsorganisalioner slå vakt om den europeiska idrottens ställning. Som ett led i målsättningen att stödjademokratiseringsprocessen vill den svenska idrottsrörelsen fortsätta sittarbete främst i och övriga men också i andra länder iCentral- och . Samarbete av denna typ bedrivs av RF iTanzania och föreslås att utvecklas också i projekt till andra länder i SödraAfrika. SF vill vidare utveckla idrottens interaationellaengagemang och verka för en ökad representation i olika intemationella organ,vilket även aktivt kan bidra till att öka föratsättningaraa att få storainteraationella idrottsarrangemang till . Stödtill utanför RF stående organisationers idrottsverksamhet De sex utanförstående organisationeraa; , . Simfrämjandet, , och 1993/94:100 Cykelfrämjandet,har tillsammans äskat . Detta Bilaga 8 för bidragtill respektive organisations verksamhet och som stöd för bidrag till lokalungdomsverksamhet på idrottens område. Anslagsframställan har inlämnats tillRF som sammanställt och vidarebefordrat dem utan prioritering till regeringenför ställningstagande. RF har vidarebefordrat förslag från SverigesFörenade Studentkårer (SFS) som äskande av statligt stöd för studentemasmotionsverksamhet vid landets studentkårer vid universitet och högskolor. SFSpekar på att de för sin del föredrar att anslaget beräknas som ett anslag perstudent. För kommande budgetår uppgår detta äskande till . Sammantagetuppgår idrottens samlade anslagsframställan till ett belopp om drygt 824mUjoner kronor. Detta irmebär ett ökat anslag, inberäknat stödet från ABTipstjänst, med . Idrottsrörelsenär vårt lands största ideella folkrörelse och aktiverar fler ungdomar än någonannan föreningsverksamhet. Idrottsrörelsens förmåga att engagera medborgare iidrottsaktiviteter, social verksamhet och i demokratiska beslutsprocesserspelar en viktig roll i utvecklingen av det svenska samhället. Idrottsrörelsensfrihet och oberoende utgör en väsentlig del för dess funktion som en ideell ochdemokratisk folkrörelse vilken i sin verksamhet bidrar till att engagerabefolkningen i aktiviteter som bidrar till en god friskvård och stimulerandefritidsverksamhet. De centrala organisationema byggd på medlemmamas frivilligamedlemskap spelar en viktig roll för att utveckla detta. Regeringens förslagtill bidrag under detta anslag skall ses som ett stöd till deima verksamhet. För att stärka idrottsrörelsens frihet ochoberoende är det viktigt att stärka dess möjligheter till egenfinansiering. Deideella organisationeraas andel av spelmarknaden har sjunkit,även om ett positivt trendbrott har inträffat . Nettointäkteraaefter olika skatter och kostnader har inte utvecklats på ett önskvärt sätt.Lotteriutredningens slutbetänkande Vinna eller Försvinna (SOU 1992:130), dessdelrapport i folkrörelsernas tjänst (SOU 1992:33) ochrapporten för Kasinospel av intemationeUt slag i (Ds1992:118) har samtliga remissbehandlats och regeringen avser att i våråterkomma till i en särskild lotteriproposition med förslag somförbättrar de ideella organisationeraas möjlighet till ökad egenfinansieringgenom lotterier. I det sammanhanget kommer också förslag om AB Tipstjänst ochdess stöd till idrotten att särskilt redovisas. Regeringenhar strävat efter att ompröva skatter och avgifter, vilka 1993/94:100 försvåraridrottsrörelsens verksamhet, som en väg att stärka Bilaga 8 idrottsrörelsen ochdess ekonomi. Slopandet av mervärdesskatt på tillhandahållande avidrottsanläggningar och förändringen i kommunalskattelagen för att höjagränsen för skattepliktig tävlingsvinst är exempel på genomförda reformer vilkainnebär förbättringar för idrottsrörelsen. På detta sätt åtnjuteridrottsföreningar vissa lättnader i skattehänseende. Samma effekt har ävensänkt mervärdesskatt på hotelltjänster och personresor inneburit. Den sänkningtill som genomfördes innebär att idrottens kostnader, utifrånidrottsrörelsens egna antaganden, kan beräknas minska med ca 80 miljoner kronorper år. Det finns alltjämt skatter och avgifter som upplevssom byråkratiska, krångliga och minskar utbytet av aktiviteter syftande tillatt stärka idrottsrörelsens ekonomi, ett exempel är spelskatten på Bingo. Denroll som RF har i fördelningen av statens stöd till idrotten föratsätter attnödvändiga prioriteringar redovisas. RF har i årets anslagsframställan fäststörre uppmärksamhet än tidigare på denna uppgift, RF har i anslagsframställan pekat på sinaambitioner. Däribland stödet till det lokala föreningslivets ungdomsaktiviteteroch till specialidrottsförbunden och distriktsidrottsförbunden. Vidare pekarman på stödet till studieverksamheten i idrottens eget studieförbund - ochRF:s ambitioner vad gäller idrottens intemationella agerande. Regeringennoterar med tillfredsställelse idrottens ambitioner inom dessa områden. Idrotten har stor betydelse i rehabiliteringen avhandikappade liksom vid integrering av handikappade i de ickehandikappadesvärld. Arbetet med att integrera invandrare sker naturligt inom idrotten ochtjänar som förebild i det svenska samhället. Regeringen vill betona vikten avatt ungdomar rekryteras till idrottens beslutande församlingar. Idrottensutveckling och möjlighet att rekrytera ledare bygger på att idrotten gerutrymme i olika positioner för ledare som är representativa för sina medlemmar. RF har redovisat såväl uppnådda resultat somfortsatta insatser vad gäller arbetet för en jämställd idrott. Regeringen anseratt detta arbete är av särskild vikt. Insatseraa bör vara av sådan omfattningatt idrottens egna mål i det gällande Jämställdhetsprogrammet som skallutvärderas vid kan uppnås. Regeringen noterar att RF har minskat sinaadministrationskostnader och att nu beslutat att gå vidare med att se överidrottsrörelsens organisation i syfte att frigöra nya resurser genom lägrekostnader och högre effektivitet. Elitidrotten är en liten men betydelsefull del avdet totala idrottsutbudet. Den bidrar i betydande omfattning till medborgamaspositiva upplevelser och känsla av samhörighet på olika nivåer. Genom mediasbevakning når elitidrotten också ut till alla människor. hållning ochavståndstagande från dopning och det idrottsanknutna våldet 1993/94:100 ärviktig inte minst då elitidrottare utgör förebilder för många bam och Bilaga8 ungdomar. Det är en fråga för RF och dess specialidrottsförbund att med stödav anslaget och i samarbete med sörja för atterforderligt stöd till elitidrotten ges. RF bör vid fördelningen av anslagetprioritera specialidrottsförbundens verksamhet. Det är av stort värde att de lokala föreningama gesmöjlighet att uppföra anläggningar av olika slag. För att stimulera till ochmöjliggöra detta finns under detta anslag stödet till s.k. mindre anläggningar.Det bör ankomma på RF att fördela medlen på ett för idrotten lämpligt sätt. Forsknings- och utvecklingsarbetet är av storbetydelse för att idrotten skall kunna fortsätta att utvecklas på ett positivtsätt. Det gäller såväl från folkhälsosynpunkt som från rent idrottsligsynpunkt. Regeringen ser förstärkta insatser på idrottsutbildningens område ochen mera långsiktig kunskapsuppbyggnad inom idrottsforskningen sombetydelsefulla fömtsättningar för utvecklingen av svensk idrott. RF:s beslutatt av årets anslag fördela till verksamheten inom Centramför idrottsforskning finner regeringen vara en angelägen prioritering ävenframgent. Lagen mot dopning är i kraft. Idrottsrörelsengör stora ansträngningar för att motverka användningen av dopningsmedel ochandra droger inom idrotten. Dopningen är främst ett problem utanför denorganiserade idrottsrörelsen. Idrottsrörelsens kunskaper och erfarenheter utgören viktig del i arbetet med att bekämpa den ökade spridningen av dopningsmedel.Regeringen delar RF:s strävan att även fortsättningsvis prioritera idrottensarbete på detta område. RF äskar medel för att kunna utvecklariksanläggningen Bosön till en komplett anläggning för svensk och intemationellidrott. Regeringen är positiv till RF:s planer för Bosön men finner att detöver detta anslag i första hand ankommer på RF att inom den ram som gesprioritera att förverkliga denna vision. Med bakgmnd i den till regeringenredovisade utvecklingen avseende riksanläggningen instämmerregeringen i förslaget att nu avföra anläggningen som riksanläggning. Regeringen har beräknat ett oförändrat anslag förde sex utanförstående organisationeraa samt till studentkåreraasmotionsverksamhet för studenter vid universitet och högskolor. Det finns angelägna insatser som börgöras på främst interaationell nivå på idrottens område utöver det som fallerinom idrottsorganisationeraas ram att fatta beslut om. Med bakgrand i detta harregeringen beräknat till stöd för interaationaliseringsar-betem.m. Dessa medel bör disponeras av regeringen. Sammanfattningsvisföreslås anslaget uppgå till totalt ca . Regeringenvill slutligen ge en samlad redovisning av hela det statliga stödet tillidrotten. Sammanlagt kan de statliga anslagen till idrotten beräknasuppgå till väsentligt mer än . Utöver det 1993/94:100stöd som redovisas under detta anslag har idrotten erhållit medel under Bilaga 8 följande huvudtitlar. Under tredje huvudtiteln har anvisats medel föridrottsrörelsens interaationella deltagande, t.ex. i samarbetet inom idrottensområde i och i samt för vissa biståndsinriktade insatser ochdemokratiutvecklande verksamhet i främst . Under flärde huvudtiteln har anvisats medel för deidrottsplutoner som finns upprättade vid förband i olika delar av landet. Häringår väraplikts-kostnader för den del av utbildningstiden som ägnas åtidrottsverksamhet. Därtill kommer bidrag till och samt medel till och . Under femte huvudtiteln har utgått vissaprojektmedel för idrottsrörelsens deltagande i samhällsarbetet mot droger ochmissbrak. Under åttonde huvudtiteln har anvisats medel förprofessurer med anknytning till idrott samt för forskning och verksamheten vidCentram för idrottsforskning och i m.m. Inom ramenför statens stöd till folkbildningsrådet har idrottens studieförbund ,folkhögskoloma i Lillsved och Bosön samt Hästsportens folkhögskola i medel. Av medel som anvisats under tionde huvudtiteln tilllönebidrag för arbetshandikappade ingår bidrag till lönebidragsanställda somhuvudsakligen är verksamma i idrottsföreningar. Statens bidrag har beräknatstill mer än för detta ändamål. 1 nuvarandearbetsmarknadsläge anslås ytterligare medel för andra former avsysselsättningsfrämjande åtgärder där idrottsföreningar deltar. Sammanfattningsvisföreslås anslaget Stöd till idrotten uppgå till ca . Det börankomma på regeringen att efter förslag från RF besluta om närmare fördelningav anslaget. Till detta kommer att regeringen i vår återkommer till riksdagenmed förslag till formema för stöd till idrotten från AB Tipstjänst. tillStöd till idrotten för /95 anvisar ett reservationsanslag på . Höjning av grundkapitalet i /94:100 1992/93 Utgift 27355 754 1993/94 Anslag 31000 000 1994/95 Förslag 41 868 000 godkände i enlighet med regeringens förslag,genom beslut den 9 aprU 1992 (prop. 1991/92:100 bil. 8, bet. I991/1992:FiU12,rskr. 1991/92:198) att svenska staten åtar sig betalningsansvaret för Sverigesandel, uppgående till 300 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) av en mellanmedlemsländema överenskommen höjning av Nordiska investeringsbankensgrandkapital (en SDR motsvarade ).Beslutet irmebär att 11,25 miljoner SDR skall ställas till bankens förfogandeinom överenskomna tidsfrister. beslöt att anvisa ettförslagsanslag på 31 mUjoner kr avseende inbetalning. Vidare (prop 1992/93:100 bU. 8, bet. 1992/93:FiU21, rskr.1992/93:303), att anvisa ett förslagsanslag på årsinbetalning. Medlemsländeraas överenskommelseom höjning av Nordiska investeringsbankens gmndkapital innebär attmedlemsländema föratom inbetalningarna 1993 och 1994 även skall göra en tredjeinbetalning 1995. Enligt beslut av (samarbetsministrama) övergick Nordiskainvesteringsbanken till ECU som räkenskapsvaluta.Inbetalningaraa från medlemsländema i samband med gmndkapitalförhöjningen skallenligt beslutet ske i ECU. inbetalning uppgår till 4 423 474 ECU (enECU motsvarade ). Årets inbetalning är en konsekvens av beslutden . Vi föreslår därför att svenska staten, i enlighet medmedlemsländeraas överenskommelse om höjning av Nordiska investeringsbankensgmndkapital, ställer medel till förfogande genom ett förslagsanslag om för att finansiera den svenska inbetalningen för . till Höjning av gmndkapitalet i för /95 anvisar ett förslagsanslag på . 13 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social 1993/94:100 1993/94 Anslag 540 000 000 1994/95 Förslag 410 000 000 Inomramen för skall tillsammans med andra EFTA-länder inrättaen fond för ekonomisk och social utjämning inom EES-området (EFTA Financial Mechanism).Fonden skall användas för projektfinansiering iPortugal, och vissa regioner i samt på . Vidprojektvalet skall prioritet ges åt verksamhet inriktad på miljö, transporteroch utbildning. Sedan det stod klart att inte skulle blipart i EES omförhand-lades varvid det överenskoms att de övrigaEFTA-ländema skulle bära cirka två tredjedelar av den framräknade schweiziskaandelen av kostnadema. Ett tilläggsprotokoll till med deninnebörden undertecknades . EFTA-ländema och den Europeiska investeringsbanken,som skall administrera fonden, ingick ursprangligen ett samarbetsavtal den 30juni Avtalet reviderades i form av ett tilläggsprotokollden träder i kraft den 1 januari1994,i samband med att träder ikraft. En särskild kommitté inom EFTA () skall besluta om finansieringen i enskilda låneärenden,utifrån förslag från den Europeiska investeringsbanken. skalläven höras i alla ärenden. Fonden uppgår efter omförhandlingarna till 1 500miljoner ecu för utlåning på subventionerade villkor (2 procentenhetersräntesubvention) samt 500 miljoner ecu i direkta bidrag. Beräkningar av EFTA-länderaas samlade inbetalningartill fonden grandas på antaganden om räntesats, årlig utlåningsvolym ochut-betalningstakt. De sammanlagda inbetalningaraa hartidigare beräknats till ca 565 miljoner ecu. Det första årets inbetalningskall enligt samarbetsavtalet uppgå till 110 miljoner ecu. Fördelningen mellan EFTA-ländema fastställs årligenutifrån länderaas relativa BNP-storlek. Enligt en preliminär fördelningsnyckelskall bidra med . Detta innebär ettbudgetåtagande /94 på ca . I statsbudgeten förinnevarande år finns uppfört ett förslagsanslag på , beräknat påett ikraftträdande av fonden per (prop. 1992/93:100 bil. 1992/93:225). För /95 bör en beredskap för ökade utgifterföreligga varför en viss uppräkning av 1993/beräknade inbetalning ärpåkallad. Bilaga 8 Åtagandet följer av . Desvenska inbetalningaraa till fonden bestäms dels av storleken på det samladeårliga bidraget från EFTA-länderaa, dels av den relativa fördelningen mellanEFTA-länderaa. Dessutom påverkas de av kursen på kronan gentemot ecun. Jagföreslår att ett förslagsanslag på tas upp på budgeten /95 för att finansiera andra inbetalning till EFTA:sfond för ekonomisk och social utjämning. till Bidrag till EFTA.s fond för ekonomisk och socialutjämning för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Samarbete avseende informationstjänster inom ramenför 1993/94 Anslag 7 500 000 1994/95 Förslag 11 000 000 Anslagetsändamål är att finansiera de bidrag till EU:s budget som skall lämnas via EFTAunder /95 för programsamarbete inom områdetinformationstjänster. och svenska intressenter ges härigenommöjligheter att delta i samarbete avseende säkerheten i informationssystem(INFOSEC), elektroniska informationstjänster (IMPACTII) samt i ettinformationsprogram för främjande av innovationer och teknikspridning(). Förslag till riktlinjer och nytt gemenskapsprogramför att understödja införandet av transeuropeiska data- och telekommunikationsnätför informationsutbyte mellan förvaltningaraa inom EG- och EES-länderaa (TNAoch ) behandlas i ministerrådet. Ett ställningstagande frånsvensk sida till ett antagande av riktlinjeraa och till medverkan i programmetkommer att ske inom ramen för EES-samarbetet först när ett rådsbeslutföreligger. /95 har under anslaget medel beräknats för ett eventuelltsvenskt deltagande. till Samarbete avseende informationstjänster inomramen för för /95 anvisar ett förslagsanslag på II . övriga frågor inom område 1 Kommande ekonomiska regleringar och år 1995mellan staten och kommunsektom I1992 års kompletteringsproposition föreslogs att en s.k. kommunalfinansieringsprincip fortsättningsvis bör tillämpas i förhållandet mellanstaten och kommunsektora. har biträtt denna princip (bet.1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). Finansieringsprincipen innebär att kommuner ochlandsting inte bör åläggas nya uppgifter utan att få möjlighet attfinansiera dessa med annat än höjda skatter. Om statsmaktema fattar beslut somgör att den kommunala verksamheten kan bedrivas billigare bör statsmaktema påmotsvarande sätt minska de statliga bidragen. På liknande sätt har hänsyn ocksåtagits till statliga åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå fårdirekta ekonomiska effekter för kommunsektora. I det följande redovisas av beslutadeförändringar som bör föranleda ekonomiska regleringar och år 1995mellan staten och kommunsektorn. Förslag till sådana regleringar kommer attlämnas i samband med kompletteringsproposition. Regleringen till följd av förstatligandet avbostadsbidrag innefattar en permanent återföring frånkommuneraa till staten (prop. 1992/93:174, bet. 1992/93:BoU21, rskr.1992/93:365). Pågrand av ökade kostnader för bostadsbidragen bören korrigering av regleringen mellan staten och kommuneraa göras. har godkänt att den statliga delen avfinansieringen av gymnasiereformen inleds /94 (prop. 1991/92:100bU. 9, bet. 1991/92:UbU10, rskr. 1991/92:190). Riksdagsbeslutet innebar attbidraget skall höjas . har beslutat om valfrihet i skolan (prop.1992/93:230, bet. UbU17, rskr. 1992/93:406). Det offentliga stödet tillfristående gymnasieskolor, med utbildningar som kan anses motsvaragymnasieskolans utbildning på nationella program eller specialutformadeprogram, skall lämnas av hemkommunen. Riksdagenhar fattat beslut (prop. 1993/94:4, bet. 1993/94:SoU10, rskr. 1993/94:58) omfamiljerådgivning. är familjerådgivningen frivillig och bedrivs tillstörsta delen i landstingens regi. Från den skall kommunema varaskyldiga att sörja för att de som önskar får tillgång till familjerådgivning.Denna skyldighet förs in i socialtjänstlagen. Lagstiftningen innebär ökadekostnader för kommunema och minskade kostnader för landstingen. Utöverdessa av fattade beslut föreslår regeringen i denna propositionytterligare förändringar som kan föranleda ekonomiska regleringar. De ovan aviserade ekonomiska regleringama mellanstaten och kommunsektom avser verksamhetsförändringar, I det följande aviseras 1993/94:100 Bilaga 8 avriksdagen beslutade förändringar som påverkar skatteunderlaget för denkommunala sektom . Denfortsatta reformeringen av företagsbeskattningen fr.o.m. den 1 januari 1994innebär bl.a. ändrade regler för beskattning av enskUda näringsidkare (prop.1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108). Dessa medför ett minskatskatteunderlag för den kommunala sektom. Avdraget för ökade levnadskostnader vid tjänsteresai utlandet (prop. 1993/94:90, bet. 1993/93:SkU10, rskr. 1993/94:104) skall blinärmare anpassat till vad som gäller för motsvarande avdrag vid inrikes förrättning.Förändringen träder i kraft och innebär en sänkning avavdragen, vilket ökar kommunsektoms skatteunderlag. En ny allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring (prop, 1993/94:80, bet. 1993/94:Au6, rskr.