prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:188 Regeringenöverlämnar denna proposition tifl . IngerDavidson (Civddepartementet) Ipropositionen läggs firam förslag tiU ändringar i kommunaUagen (1991:900), sekretesslagen (1980:100) och i skoUagen (1985:1100). Vidare föreslås en ny lagom kommunala folkomröstningar. Förslagen innehåUer bl.a. följande nyheter: - Nämndemas ansvar erdigt kommunaflagen skall omfettaäven sådan verksamhet som nämnden lämnar över tiU annan på entreprenad. - När en kommun efler ett landsting lämnar övervården av en angelägenhet tifl någon annan än ett helägt kommunaltfÖreteg, skafl kommunen eller tiflförsäkra sig möjligheter attkon-troUera och följa upp verksamheten. - Fullmäktige får rätt att vid ett politisktmajoritetsskifte i fullmäktige under löpande mandatperiod återkalla uppdragenfor samtliga förtroendevalda i en nämnd. - Särreglerna i kommunaUagen för omdrätselnämnd tes bort och borgarrådsinstitutionen görs frivillig. - Röstberättigade kommun- efler landstingsmedlemmarkan genom folkiiutiativ väcka fråga i fullmäktige om att håUa foUcomröstning iviss fråga och en särskild förferandelag för kommunala folkomröstningarinförs. - FuUmäktige får medge att en nämnd håfler offentliganämndsamman- Prop. 1993/94:188 träden. - Jävsreglema rörande dubbla engagemang i en nänmdoch i ett kommunalt företeg skärps och regler om verkan av jäv införs. - PersonalfÖreträdama skaU inte längre ha rätt attnärvara vid handläggningen i en nämnd av ärenden som avser beställning eflerupphandling av varor och tjänster - Fullmäktige får beslute att en nämnd får överlåtadriften av en viss institution efler anläggning tifl ettsjälvförvaltiungsorgan. - Den kommunala avgiftsmakten skrivs in ikommunallagen. - Självkostnadsprincipen lagfästs som gmndregel föravgiftsutteg för tjänster och nyttigheter som kommuner och landsting tiflhandahåfler. - Ett internt erbjudande i en upphandlingskafl från sekretesssynpunkt behandlas på samma sätt som ett anbud från enutomstående anbudsgivare. Lagändringarnaföreslås träda i kraft utom ändringen i sekretesslagen som föreslåsträda i kraft först . 1Förslag tifl riksdagsbeslut................................ 5 2.1Förslag tiU lag om ändring i kommunaUagen (1991:900) 6 2.2Förslag tifl lag om kommunalafoUcomröstningar ... 15 2.3Förslag tifl lag om ändring i lagen(1993:1298) om ändring i sekretesslagen (1980:100)........................................... . 17 2.4Förslag tiU lag om ändring i skollagen(1985:1100) . . 19 3 Ärendetoch dess beredning ......................... . 20 3.1 Lagrådet............................................ . 21 4 Denkommunala verksamheten och den lokala demokratin . . 22 4.11991 års kommunallag............................. . 22 4.2Utvecklingstendenser.............................. . 23 4.3Vidgade möjhgheter - skärpte krav............ . 26 4.4Framtida reformbehov............................. 31 5 Enöprenaderi verksamhet................. . 38 5.1Rätten att anlite entreprenörer................. . 38 5.2Det kommunala ansvaret och kontrollen...... 39 5.3Allmänhetens insyns- ochkontrollmöjUgheter 41 6 Återkallelseav förtroendeuppdrag i vissa iafl....... . 44 7 Särregleringen förStockholms kommun ......... 47 8 Kommunalafolkomrösmingar ......................... . 49 8.1KommunaUagen..................................... . 49 8.2Lag om kommunala folkomröstningar ........ 52 9Offendiga nämndsammanträden ..................... . 55 10Jäv............................................................. . 60 10.1 Dubbla engagemang i nämnd och i kommunalaföreteg 60 10.2 Verkan av jäv ..................................... 62 11PersonalfÖreträdamas närvarorätt inämnderna... 63 13Kommunala avgifter .................................... 78 13.1 Regler om kommunala avgifter ............... 78 13.2 Självkosmadsprincipen ........................ . 81 14Sekretess när verksamhet iegen regi utsätts för Prop. 1993/94:188 konkurrens av utomstående................................................ 88 15Ikraftträdande ochkostnadskonsekvenser ....... 92 16.1 Förslaget tiU lag om ändring i kommunaUagen 93 16.2 Förslaget tiU lag om kommunala folkomröstningar ., 108 16.3 Förslaget tiU lag om ändring i sekretesslagen 114 16.4 Förslaget tdl lag om ändring i skoUagen.... 115 Bilaga1 Kommitténs sanunanfettning av betänkandet Lokal demokratii utveckUng (SOU 1993:90)...... .. 116 Bilaga 2 Kommitténslagförslag (SOU 1993:90).... 130 Bilaga3 Förteckning över remissinstansema (SOU 1993:90) . 149 Bilaga 4 Avgiftsgmppens sammanfetming av betänkandet Avgifter inom verksamhet - förslag tiU modifieradsjälvkostnadsprincip (Ds 1993:16) .... 150 Bilaga 5 Avgiftsgmppens lagforslag (Ds 1993:16) 154 Bilaga 6 Förteckningöver remissinstansema (Ds 1993:16) .. 156 Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag ............. 157 Bilaga S Lagrådetsyttrande........................... .. 158 Utdragur protokoU vid regeringssammanträde 159 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att antar regeringens förslag tiU 1.lag om ändring i kommunaUagen(1991:900), 2.lag om kommunala foUcomrösttiingar(1994:000), 3.lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 4.lag om ändring i skoUagen(1985:11(X)). 2 Lagtext Prop. Regeringenhar följande förslag tiU lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunallagen(1991:900) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunaUagen (1991:900) delsatt 4 kap. 28-32 §§, 6 kap. 17 § samt 39-42 §§ skaU upphöra att gäUa, delsatt nuvarande 3 kap. 19 § skaU betecknas 3 kap. 20 § och nuvarande 4 kap.33-37 §§ skaU betecknas 4 kap. 28-32 §§, delsatt 3 kap. 6, 9 och 16 §§, 4 kap. 24, 26 och 27 §§, 5 kap. 9, 11, 20, 23, 34och 52 §§, 6 kap. 7, 14, 24, och 27 §§ samt 7 kap. 10 § samt mbriken närmastföre 4 kap. 24 § skaU ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas nya bestämmelser, 3 kap. 19 §, 4 kap. 10 a §, 6kap. 19 a §, 7 kap. 18-22 §§ och 8 kap. 3 a och b §§ samt närmast före 7 kap.18 § en ny mbrik av följande lydelse. 6§ Om utskott, nämndberedning- Om utskott, nämndberedning- ar och partssammansatteorgan ar, partssammansatta organ och finns det särskfldaföreskrifter i självforvaltningsorgan finns det särskilda föreskrifter i denna 9§Fulhnäktige beslutar i ärenden av principieU beskaffenhet eUer annars av störrevikt för kommunen eUer , främst 1. måloch riktlinjer för verksamheten, 2. budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 3. nämndemas organisation och verksamhetsformer, 4. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5. val av revisorer och revisorsersättare, 6. gmndema för ekonomiska 6. gmndema för ekonomiska förmåner tifl förtroendevalda, förmåner tifl förtroendevalda, samt 1. årsredovisning och an- 7. årsredovistung och an- svarsfrihet, svarsfrihet, samt 8. folkomröstning i kommunen eller . FuUmäktige beslutar ocksåi andra frågor som anges i denna lag eUer i andra förfettningar Kommuneroch landsting får genom beslut av ftjUmäktige lämna över vården av en kommunalangelägenhet, för vars handhavande särskUd ordning inte föreskrivits, tiU ettaktiebofeg, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideeU förening elleren stiftelse. Kommuneroch landsting får efter beslut av fullmäktige lämna över vården av en kommunalangelägenhet, för vars handha-vande särskfld ordning inte föreskrivits, tiU ettaktiebolag, ett handelsbofeg, en ekonomisk förening, en ideeU förening, enstiftelse eller en enskild individ. Vårdenav en angelägenhet som innefettar myndighetsutövrung får dock enUgt 11 kap. 6 §regeringsformen överlämnas endast om det finns stöd för det i lag. Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en kommunalangelägenhet till någon annan än som avses i skall fulbnäkti ge se tillatt kommunen respektive larulstinget tillförsäkras en möjlighet att kontrolleraoch följa upp verksamheten. Fullmäktige får återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda ien nämnd 1. när den politiska majoriteten i nämnden är den samma som iftillmäktige, eller 2. vid forändringar i nämnd organisationen. Förtroendeuppdragen upphör att gälla när val av nya ledamöter ochersättare har förrättats eller när en ny nämndorganisation träder i kraft. BoTganid i Stockholmskommun Prop. väljer fullmäktige borgarråd vid förste sammanträdet det årdå val &\ fullmäktige har ägt mm i hela landet. Stockholmskommun får ha borgarråd. Borgarrådväljs av fullmäktige vid förste sammanträdet efter det att val a\ fullmäktige- har ägt mm i hela landet. får också ske när uppdrag som borgarråd harupphört . / fall som avses i andra stycket aruira meningen avser valetresterande del av mandatperioden. Om det begärs,skaU varje borgarråd väljas särskilt. Ifråga om valbarhet tiU borgarråd och uppdragets upphörande skaU 5 och' 8-10 §§tillämpas. Ifråga om valbarhet tiU borgarråd och uppdragets upphörande skaU 5 och 8-70 a§§ tiUämpas. Därvid skall vad som sägs i 10 a % om samtliga förtroendevalda ien nämnd gälla samtliga borgarråd. Fullmäktige/ får beslute att borgarråden i sina uppdrag skaU fåekonomiska och andra förmåner som svarar mot de löne- och anställningsvillkorsom gäUer för dem som är anstäUda hos kommunen. FuUmäktigefår beslute att borgarråden i sina uppdrag skaU få ekonomiska och andra förmånersom svarar mot de löne-och anställningsvillkor som gäUer för dem som äranstäUda hos kommunen. 9§Kungörelsen skaU anslås på kommunens eUer anslagstev-la minst envecka före sammantrådesdagen. KungörelsenskaU inom sam- Kungörelsen skaU inom sam- ma tid på ett lämpUgt sättockså ma tid på ett lämpUgt sätt också tillställas varje ledamot och lämnas till varje ledamot och 11§ Om ett ärende är så brådskande att det inte hinner kungöras på det sätt somföreskrivs i 8-10 §§, skaU kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senastvardagen närmast före sammanträdesdagen. Dessutom skaU kungörelsen Dessutom skaU kungörelsen på ett lämpUgt sätt sändastiU på ett lämpligt sätt lämnas tiU varjeledamot och ersättare så, varje ledamot och ersättare så, attden kan antes nå dem inom att den kan antes nå dem inom 20§ En ledamot får inte delte i handläggningen av ett ärende som personligen rörledamoten själv, ledamotens make, sambo, föräldrar, bam eUer syskon eller någonannan närstående. Föreskrifter om jäv i samband med revision finns i 9 kap. 4§. Föreskriftema i 6 kap. 24 § andra-fjärde styckena om verkan av jävskall tillämpas också på fiillmäkti ge. Därvid skall vad som sägs om nämnd istället gälla fullmäkti ge. 23§ Ärenden i fuUmäktige får väckas av 1. en nämnd, 2. en ledamot genom motion, 3. revisorema, om ärendet gäUer förvaltning som harsamband med revisionsuppdraget, 4. en fullmäktigeberedning, om fuUmäktige harföreskrivit det, eUer 5. styrelsen i ett sådant företeg som avses i 3 kap.17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutet det för särskflda feU. /får också ett borgarråd väcka ärenden genom motion. Ärendeom att hålla folkom röstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstbe- 9 rättigade kommun- eller lands- tingsmedlemmama enligtlagen (1994:000) om kommunala folkomröstningar. Initiativet skall varaskriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnasegenhändiga namnteckningar, namnförtyd-liganden och uppgift om deras adresser. 34 § FuUmäktige fårbeslute att det som ett led i beredningen av ett ärende som fullmäktige skaUhandlägga skaU inhämtes synpunkter från medlemmar i kommunen ellerlandstinget. kan ske genom folkomröstning,opinionsundersökning eller något liknande förfarande. Därvid får valnämnden ikommunen anlites, om nämndens verksamhet i övrigt inte hindras av det. Dettekan ske genom foUcom-röstning, opinionsundersökning eUer något liknande förfarande.Vid opinionsundersökning eller liknande fötfararule får valnämnden i kommunenantites, om nämndens verksamhet i övrigt inte hindras av det. Närmare foreskrifter omförfarandet vid folkomröstning finns i lagen (1994:000) om kommunalafolkomröstningar. 52 §InterpeUationer får ställas av ledamötema och riktes tiU ordföranden i en nämndeUer en fullmäktigeberedning samt till de förtroendevalda i övrigt somfullmäktige bestämmer. / fårdock InterpeUationer stäUas bara tiU borgarråden. Om borgarråd finns iStockholms kommun, fix fullmäktige besluta att InterpeUationer får ställasbara tiU borgarråden eller vissa av dem. 7§ Nämnderna skaU var ochen inom sitt område se tiU att verksamheten bedrivs i erdighet med de mål ochriktlinjer som fullmäktige har bestämt samt de föreskrifter som gäUer förverksamheten. De skaU också se tiU attverksamheten bedrivs på ett i övrigt tiUfrcds-ställande sätt. av en angelägenhet Prop. 1993/94:188 med stöd av 3 kap. 16 § har lämnats över till någon annan. 14§ Om ledamot avgår , skaU fylhiadsval förrättas. Om ledamotenhar utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stäUet en ersättare ienUghet med den ordning som har bestämts fÖr ersättarnas tjänstgöring. Om fullmäkti ge har återkallat uppdragen för de förtroendevaldaenligt 4 kap. 10 a § 1, skall val av nya ledamöter och ersättare förrättas. En nämnds sammanträden skall hållas inom stängda dörrar, om intefullmäktige medgivit nämnden att sammanträdena får vara offentliga. En nämnds sammarUräden skall dock alltid hållas inför stängda dörrar iärenden 1. som avser myndighetsutöv ning, eller 2. i vilka det förekommer uppgifter som hos nämnden omfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100). Densom är jävig i ett ärende En förtroendevald eller en hosen nämnd får inte delte eller anställd som är jävig i ett ären- närvaravid handläggningen av de hos en nämnd får inte delte eUer närvara vid handläggningen Denne får dock vidta åtgärder som inte någon annan kanvidta utan olägligt uppskov. Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mothonom, skall självmant ge det till känna. Har det uppkommit en fråga omJäv mot någon och har någon arman inte trätt i hans ställe, skall nämndensruirast besluta i jävsfrågan. Den som Jävet gäller får delta i prövningen avJävsfrågan endast om nämnden inte är beslutför utan honom och någon annan intekan tillkallas utan olägligt uppskov. Ettbeslut i en Jävsfråga får överklagas endast i samband med överklagande av detbeslut varigenom nämnden avgör ärendet. Omett ärende hos en nämnd berör ett aktiebolag där kommunen eUer landstingetäger minst hälften av aktiema eUer en stiftelse där kommunen eUer landstingetutser minst hälften av styrelseledamöterna, skall jäv enligt 25 § 2 eUer 4 inteanses föreligga enbart på gmnd av att den som handlägger ärendet ärstäUföreträdare för bolaget eUer stiftelsen eUer på något annat sätt är knutendit. Omett ärende hos en nämnd berör ett aktiebolag där kommunen eUer landstingetäger minst hälften av aktiema eller en stiftelse där kommunen eUer landstingetutser minst hälften av styrelseledamöterna, skaU jäv enligt 25 § 2 eller 4 inteanses föreligga enbart på gmnd av att den som handlägger ärendet ärställföreträdare för bolaget eUer stiftelsen eller på något annat sätt ärknuten dit. Vid som har sagts gäller inte när en nämnd handlägger ärendensom avser myndighetsutövning mot enskilda. Jävenligt 25 § 4 skaU inte heUer anses föreUgga enbart på gmnd av att den somhandlägger ett ärende hos en nämnd har deltegit i handläggningen avärendet hos en annan nämnd. 10 § PersonalfÖreträdama har inte rätt att närvara när ärenden av följandeslag handläggs: 1. ärenden som avser myndighetsutövning mot någonenskfld, såvida inte ärendet rör en obestämd krets av enskilda, 2. förhand Ungar med en arbetstegarorganisation, 3.uppsägningar av kollektivavtal. 5.rättstvisteir meUan kommu- 5. rättstvister mellan kom- Prop.1993/94:188 nen eUer och en munen eUer och en 6. ärenden som avser beställning eller uppharuiling av varor ochtjänster. Om inte något annat följer av lag eller arman författning, fårfullmäktige besluta att en nämnd får uppdra åt ett självförvaltningsorganunder nämnden att helt eller delvis sköta driften av en viss anläggning elleren viss institution. Nänmden skall i en arbetsordning fastställa självförvaltningsorganetsuppgifter, sammansättning, arbetsformer och mandattid. Ett självförvaltningsorgan skall bestå av företrädare för dem somnyttjar anläggningen eller institutionen och de anställda där Företrädarna förnyttjama skall vara fler än dem som företräder de anställda. Nämnden väljer på förslag av nyttjama de ledamöter och ersättare somskall företräda nyttjama och på förslag av de anställda dem som skall företrädade anställda. Deledamöter och ersättare som företräder nyttjama har rätt till den ledighet från sina an ställningar som behövs för uppdraget och de ekonomiska 13 förmåner som fxillmäktige be- Prop. 1993/94:188 stämt för deförtroeruievalda i kommunen eller . En nämnd får helt eller delvis återkalla ett uppdrag som har givitstill ett självförvaltningsorgan, om det finns särskilda skäl för det. Detsamma gäller uppdraget för enskild ledamot. Kommuner och landsting får ta ut avgifter för tjänster och nyttighetersom de tV.lhanda-håller För tjänster eller nyttigheter som kommuner eller landsting ärskyldiga att tillharuiahålla, får de ta ut avgifter bara om det är särskiltföreskrivet. Kommuner och landsting får inte ta ut högre avgifter än som svarar motkostnadema för de tjänster eller nyttigheter som kommunen eller landstingettillhandahåller (självkostnaden). Dennalag träder i kraft den 1 juU 1994. 2.2 Förslag till lag om kommunala folkomröstningar Prop. 1 § Denna lag gäller för folkomröstning som avses ikommunaUagen (1991:900). 2 § I anslutning tiU att fuUmäktige besluter om atthålla en folkomröstning skaU fullmäktige beslute om 1. dagför omrösmingen, 2. omröstningsdistriktoch onuöstningslokaler, 3. attrösdängd skafl framstäUas och rösdcort upprättas, 4. den fråga och de svarsalternativ som skaU ställastiU de röstberättigade, 5. röstsedlarnas antel, innehåll och utseende, samt 6. närröstsammanräkningen senast skall vara avsluted. Fullmäktige får beslute om de ytterUgare föreskrifter som behövs för 3 § Kommunen eUer skall på lämpligt sättinformera sina medlemmar om det som fullmäktige beslutet enhgt 2 § och om vadsom i övrigt gäller för foUcomrösmingen. 4 § För foUcomröstningens genomforande i en kommunsvarar valnänm-den. FörfoUcomrÖsmingens genomförande i ett landsting svarar valnämnden i den kommuninom. område som träffar överenskommelse med. Omöverenskommelse inte kan träffas, skaU foUcomrösmingen genomföras av valnämndeni den kommun där har sin anslagstevla. 5 §Rösträtt vid folkomrösming i en kommun har den som är folkbok- förd i kommunen och som fyller senast för folkomröst ningen. Andraän svenska medborgare har rösträtt bara om de varit folkbok-fÖrda i den1 november de tre åren närmast före det år då foUcomröstningen hålls. Rösträttvid foUcomröstning i ett landsting har den som har rösträtt vid foUcomröstiungi en kommun inom . 6 §En röstsedel är ogiltig om den 1. intehar tillhandahållits av valnämnden eller 2. ärförsedd med kännetecken som uppenbarligen har blivit anbragt på röstsedeln med avsikt. Omdet i ett rösdcuvert finns flera likalydande röstsedlar, skaU endast enröstsedel räknas. Finns det i annat fell mer än en röstsedel i röstkuvertet,är samdiga dessa röstsedlar ogiltiga. 7 § Sedan valnämnden haravslutet rösti-äkningen, skaU röstsedlarna Prop. 1993/94:188 läggas in i särskflda omslag, de godkända fÖr sig och de ogdtiga fÖr sig.Omslagen skaU förseglas. RöstsedlarnaskaU förvaras efter det att sammanräkningen har avslutets. 8 § TUlkännagivandet om justering av valnämndensprotokoU med anledning av en foUcomröstiung i ett landsting skaU anslås pälandstingets ansfegstevla. 9 § beslut med anledning av enfolkomrösbiing i ett landsting får på begäran av en medlem av det landstingetöverklagas genom lagUghetsprövning enUgt 10 kap. kommunallagen (1991:900). 10 §Framställande av rösdängd och upprättande av röstkort görs av skattemyndigheten i det län inom vilket kommunen eUer tigger Skattemyndighetenhar rätt tiU ersättning för de kostnader som föranleds av den kommunalafolkomröstningen. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1994. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1298) omändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100)' i paragrafens lydelseenUgt lagen (1993:1298) om ändring i nämnda lag skaU ha följande lydelse. SekretessgäUer för uppgift som hänför sig tiU ärende angående förvärv, överlåtelse,upplåtelse eUer användning av egendom, tjänst eUer annan nyttighet, om det kanantes att det allmänna Uder skada om uppgiften röjs. Vad som har sagts omtjänst avser dock inte arbete som för myndighets behov utförs av dess egeneller annan myndighets personal. Angår ärendet upphandling eller angår detförsäljning av lös egendom för det allmännas räkning, får uppgift som rör anbudinte i något feU lämnas tiU annan än den som har avgett anbudet förrän aUaanbuden offentliggörs eUer avtal har slutits eUer ärendet annars har slutförts. SekretessgäUer för uppgift som hänför sig tiU ärende an gående förvärv, överlåtelse,upplåtelse eUer användning av egendom, tjänst eUer annan nyttighet, om det kanantas att det allmänna Uder skada om uppgiften röjs. Vad som har sagts omtjänst avser dock inte arbete som för myndighets behov utförs av dess egen eUerannan myndighets personal, om det inte är fråga om ett arbete som en myndigheti konkurrens med andra myndigheter eller enskilda erbjuder sig att utföra. Angårärendet upphandling eUer angår det försäljning av lös egendom for det aUmännasräkning, får uppgift som rör anbud eller motsvarande erbjudande inom en kommuneller ett landsting inte i något fifdl lämnas tiU annan än den som har avgettanbudet eller erbjudandet förrän alla anbud eller erbjudanden offentUggörseller avtal har slutits eUer ärendet annars har slutförts. I fråga om uppgift iallmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handUng somanger villkoren i slutet avtal gäUer sekretessen dock längst tifl dess ,efler hos stediga affärsverk och För- tagen omtryckt 1992:1474. svarets materielverk samti affärsverksamhet , har Prop. 1993/94:188 förflutit från detavtalet slöts. 2.4 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 1 § skolfegen (1985:1100)' skafl ha följande lydelse. 1§ Varje kommun ochlandsting skafl som styrelse för sitt offendiga skolväsende utse en efler fleranämnder För en sådan nämnd gällervad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900). För en sådan nämndgäUer vad som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (1991:900).Föreskriftema om självförvaltningsorgan i 7 kap. 18-22 §§ skall dock intetillämpas i fråga om uppgifter för vilka ansvaret enligt denna lag eller andrabestämmelser ankommer på nämnden eller någon annan. Dennalag tt-äder i kraft den 1 juU 1994. Lagen omtryckt 1991:1111. Senaste lydelse 1991:1684. 3 Ärendet och dess beredning Prop. Den1 trädde den nya kommunaUagen (1991:900) i kraft. Isamband med behandlingen av propositionen 1990/91:117 om en ny kommunallag uttaladekonstitutionsutskottetett att ett fortsatt arbete borde komma tiU stånd i vissafrågor (bet. 1990/91 :KU38 s. 96). anslöt sig tiU utskottetsståndpunkt (rskr. 1990/91:360). Regeringenbemyndigade chefen för att tillkalla enkommitté (dir. 1992:12) med uppgift att överväga olika åtgärder fÖr att stärkaden lokala demokratin. Komrruttén,som antog namnet (ordförande: kommunalrådet ), avlämnade slutbetänkandet Lokal demokrati iutveckUng (SOU 1993:90). Kommitténs sammanfetttting av betänkandet finns ibilaga 1 och kommitténs fegför-slag framgår av bilaga 2. En förteckning över remissinstansema finns i bilaga 3. Ensammanställning av remissyttrandena har gjorts i CivUdepartementet ochpublicerats i Ds 1994:39. GenomtiUäggsdirektiv (dir. 1990:18) uppdrog regeringen tillStet-kommunberedningen (C 1983:02) att överväga vissa frågor om avgifter ikommunal verksamhet, bl.a. vad gäUde självkostnadsprincipen. Beredningentillsatte en särskild arbetsgmpp, Avgifts-gmppen, för utredningsarbetet(ordförande: f.d. kommunalrådet ). Avgiftsgmppen överlämnade inovember 1990 delbetänkandet Den kommunala självkosmadsprincipens gränser (SOU1990:107). Delbetänkandet har remissbehandlats.