prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Internationellt sett harmotsvarigheter till ett rekryteringsstöd för högskoleutbildade slagit väl ut.Projekt för kompetenshöjning i små och medelstora företag finns i bl.a.Frankrike, och . Företag som ansfeller personal inom FoU(forskning och utveckling) får ett ca 50-procentigt stöd under ett till två årstid. I ansfelldes - 1988 totah 20 000 personer i FoU-verksamhetmed detta stöd. I fick två ttedjedelar av de stödansfellda arbeteefter stödpericxlen. har behov av en ökad kompetens i form av civilingenjörer,tekniker, civilekonomer, exportsäljare etc. Dessa företag saknar emellertidofta kunskap om vad kvalificerad högskoleutbildad arbetskraft kan bidra med föratt försferka och utveckla företagen. Den typ av kvalificeradeinsatser det är frågan om ger utdelning offest på lite . Det kan t.ex.handla om produktutveckling, design, teknisk utveckling ellermarknadsutveckling för redan befintliga produkter Ett stöd för ansfeUning avhögskoleutbildade bör därför mte vara alltför kortvarigt. Bidragsperioden börvara högst och lämnas i form av rekryteringsstöd. Med tanke på stödetslängre varaktighet bör det lämnas med högst av den totala lönekostnaden.Stödet kan inte föregå eller lämnas direkt efter en annan arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Stödetbör ingå som en del i en utvecklingsplan för att öka kompetensen i företaget.Arbetsförmedlingen bör kunna samarbefe med t.ex. ut- vecklingsbolag, länsstyrelsemas regionalpolitiska enheter, närings- Prop. 1993/94:150 livskontor eller motsvarande i dessa frågor Bilaga10 Kostaademaför stödet bör rymmas inom de medel som har beräknats för rekryteringsstödunder nästa budgefer Försöksverksamheten kommer att utvärderas. Engemensam arbetsgmpp mellan och ser över möjlighetemaatt förenkla åtgärdsreglema. Arbetsgmppens första uppgift har varit att seöver reglema för ungdomspraktiken. Vissa justeringar har efter en Inkörspericxlkunnat göras utan att de gmndläggande riktlinjema för åtgärden ändrats. En nyförenklad förordning om ungdomspraktikanter skall börja gälla fr.o.m. den 1juli 1994. Förenklingama kommer att avse frågor bl.a. om fömtsättningama föranvisningar, praktik på deltid, anvisningstidema och definitionen påfunktionshinder. Regeringenbeslutade att införa mer flexibla anvisningsregler förplatser med rekryteringsstöd. Rekryteringsstöd kan nu lämnas till enarbetsgivare som ansfeller en arbetssökande som anvisas av länsarbetsnämnden omden arbetssökandes sysselsättningssituation inte kan lösas på annat sätt.Tidigare skulle den som anvisades en plats med rekryteringsstöd, med vissaundantag, ha varit arbetslös eller minst en månad ompersonen var . Genomden nu genomförda ändringen blir det möjligt för arbetsförmedlingen attanvända rekryteringsstödet på ett mer offensivt sätt. Förmedlingen kan t.ex.anvisa en person till en plats med rekryteringsstöd direkt efter annan åtgärd,om det underlättar nyansfellning. Flexibiliteten kan också användas för attytterligare underlätta prioriterade gmppers tillträde till den reguljäraarbetsmarknaden. Demer flexibla anvisningstidema till rekryteringsstödet kommer att följas upp ochomprövas när läget på arbetsmarknaden har förbätttts. Regeringen har även beslutat att äldre arbetslösa, om det finns synnerligaskäl, skall kunna anvisas till platser med rekryteringsstöd i högst tolvmånader inom hela arbetsmarknaden. kunde den äldre arbetskraftenanvisas till ansfeUning med rekryteringsstöd endast inomkommuner och landsting. Regeringenanser att ansfeUningar måste underlättas framför allt inom näringslivet.Dessutom måste äldre arbetslösa få en ökad möjlighet att komma tillbaka tillarbetslivet. Över hälften av de arbetslösa äldre är långtidsarbetslösa.Arbetslösheten innebär att erferen arbetskraft inte tas till vara. Dessutommedför t.ex. förtidspensioneringar av medicinska skäl, vilket kan bli altemativet,stora kostaader för samhället. 1. godkänneratt högst av medlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfällig perso- nalförsferkning vid arbetsförmedlingen (avsnitt 2.3), 2.godkänner att högst avmedlen under anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas förinformationsinsatser (avsnitt 2.4), 3.godkänner regeringens förslag om akademikerpraktUc(avsnitt 2.5), 4.godkänner regeringens förslag ombidrag till utbildnmg i företag (avsnitt 2.6), 5.godkänner regeringens förslag omförsöksverksamhet med rekryteringsstöd för högskoleutbildade (avsnitt 2.7), 6.godkänner vad regeringen har anfört omförenklade regler inom ungdomspraktiken (avsnitt 2.8), 7.godkänner vad regeringen har anfört omen flexiblare användning av rekryteringsstödet (avsnitt 2.8), 8.med ändring av dels beslut(bet. 1993/94:AU11, rskr. 1993/94:189), dels regeringens förslag i prop.1993/94:140, under tionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgeferet 1994/95 anvisar ettreservationsanslag på 25 . 1993/94:150 Bilaga10 Regeringensförslag: En rörlig kredit får disponeras i om högst under budgeferet 1994/95 för utbetalningar enligtlönegarantilagen. Skälenför regeringens förslag: En arbetstagare som blir utan lön på gmnd av attarbetsgivaren har försatts i konkurs kan i vissa fell fa ersättning frånlönegarantifonden enligt lönegarantilagen. På gmnd av det storaantalet konkurser har utbetalningama frånlönegarantifonden varit mycket omfattande varför infektema inte räckt för attfinansiera utbetalningaraa. Ett stort underskon har uppsfett i fonden.Underskottet beräknas uppgå till ca vid utgången av budgeferet1993/94. Underskottet har finansierats via en rörlig kredit hosRiksgäldskontoret. För budgeferet 1993/94 uppgår denna kredit till 7 miljarderkronor har ettordentligt ttendbrott skett i utvecklmgen av såväl antalet som storleken av konkurseraa.Från och med hösten 1993 har antalet konkurser varit avsevärt lägre än sammamånad . Minskningen av konkurser har främst skett hos de störreförefegen varför antalet ansfeUda som är berörda av konkurser har minskat ännukraftigare. Utbetalningaraa av lönegaranti för budgeferet 1993/94 bedöms kommaatt nära halveras jämfört med budgeferet innan. Regeringen bedömer att konkurseraapå gmnd av den förbättrade kostnadssitaationen och konjunknirvändningen kommeratt fortsätta att minska och att utbetalningama från lönegarantifonden under budgeferet1994/95 kommer att uppgå till ca Till utgiftsminskningenbidrar även den uppsttamning av villkoren i lönegaranti-regleraa som gjordes år1993 och den ytterligare uppsttamning som föreslagits under våren1994 (prop. 1993/94:208). Denna senare förändring uppskattas medföra enutgiftsminskning på 400 till Det redan uppkomnaunderskottet (skulden) belastar utgiftssidan med ränteutgifter på drygt 200miljoner kronor Lönegarantifondenfinansieras via en arbetsgivaravgift på av arbetsgivarens lönekostaader.För budgeferet 1994/95 väntas inkomsterna uppgå till ca 1 300 miljoner kronor.Underskottet för budgeferet 1994/95 blir således relativt begränsat. Kammarkollegiet disponerarför närvarande en rörlig kredit om högst iRiksgäldskontoret för lönegarantikostaader. För budgeferet 1994/95 bör dennakredit uppgå till högst 1993/94:150 Bilaga10 medgeratt en rörlig kredit får disponeras i om högst 5 000 000 000kr under budgeferet 1994/95 för utbetalningar enligt lönegarantilagen. Regeringensförslag: En kredit får disponeras i RUcsgäldskontoret om högst 100 miljarderkronor för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättaingensamt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Skälenför regeringens förslag: Utgiftema för arbetsmarknadsfonden besfemshuvudsakligen av nivån på arbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema.Av betydelse är också ersättningens storiekoch antalet ersätmingsberättigade bland de arbetslösa (inkl. Prop.1993/94:150 åtgärder). Arbetslösheten väntas att niinska. Jämfört medbud- Bilaga 10 geferet 1993/94 blir dock arbetslöshetsnivån (inkl. åtgärder)fortfarande något högre budgeferet 1994/95. Regeringen bedömer att utgiftema (exkl.ränteutgifter) under budgeferet kommer att uppgå tiil ca Enmindre del av kostaadema hänför sig till den föreslagna allmännaarbetslöshetsförsäkringen, som skall införas fr.o.m. . Dennainnebär att alla som har haft en fast förankring på arbetsmarknaden omfattasav en inkomsttelaterad ersättaing vid arbetslöshet. Kostnadsökningen tillföljd av detta uppskattas till Merpartenav utgifteraa för arbetslöshetsersättaingaraa beräknas avse den inkomsttelateradeersättaingen från arbetslöshetskassorna cxh arbetsmarknadskassoma, ca 37miljarder kronor under /95. Utbetalningama av gmndbeloppet i KASberäknas till drygt 1 miljardkronor och för permitteringslöneersättaing 200 miljoner kro nor Dessutom finansieras åtgärderaa arbetslivsutveckling (ALU) och utbildningsvikariat via arbetsmarknadsfonden. Utöver detta förs pengar från fonden för att finansiera utbildningsbidrag för dem som deltar i arbetsmarknadsutbildning och skulle ha varit berättigade till en inkomst relaterad arbetslöshetsersättning om de hade varit öppet arbetslösa. Sammantaget beräknas dessa åtgärder belasta arbetsmarknadsfonden med ca Arbetslöshetsförsäkringenfinansierades t.o.m. med dels en socialavgift, benämndarbetsmarknadsavgift, dels en avgift från arbetslöshetskassoma, benämndfinansieringsavgift. Under budgeferet 1992/93 bidrog arbetsmarknadsavgiften med13,medan finansieringsavgiften bidrog med 1,2 miljarderkronor Socialavgiften har inte ändrats utan den är densamma under det kommande budgeferet,dvs. av arbetsgivarens lönekostaader. Föratt bl.a. komma till rätta med de stora underskott som finns iarbetslöshetsförsäkringen infördes en allmän avgift för attfinansiera de kontanta stöden vid arbetslöshet. Den allmänna avgiften tas fr.o.m. ut av förvärvsinkomster höjs avgiften till 2 %.Deima avgift innebär en inkomst av ca bud geferet 1994/95. Finansieringen av de kontanta stöden vid arbetslöshet kommer , då avgiften är , att ske med ungefär lika delar arbetsgivaravgift och allmän avgift på förvärvsinkomster Ävenpå utgiftssidan har kostaadsminskningar genomförts under innevarande budgefer,genom fastsfellandet av den högsfe kompensationsnivån iarbetslöshetsförsäkringen till av tidigare inkomst samt de återinförda femkarensdagama. har förändringar gjorts som medfört ökade utgifter, t.ex.höjningen av gmndbeloppet i KAS och den lägsta dagpenningen iarbetslöshetsförsäkringen /94. Sammanfeget har detta medförtkostaadsminskningar på ca 4,5 - . I förslaget om en allmänarbetslöshetsförsäkring finns ävenförändringar som medför minskade kostnader. Dessa besparingar Prop.1993/94:150 kommer dock främst få effekt först på eftersomgenerösa Bilaga 10 övergångsregler föreslås. Motde sammanlagda utgifteraa på ca skall sfellas de beräknade inkomsteraaunder nästa budgefer på ca Utgiftema kommer således attöverstiga inkomstema med ca Till detta belopp skall ävenläggas ett redan befintiigt underskott i arbetsmarknadsfonden som beräknas attuppgå till ca vid ingången av budgeferet 1994/95. Härtillkommer räntekostnader på ca för budgeferet 1994/95. Vidutgången av budgeferet 1994/95 kommer arbetsmarknadsfonden att redovisa ettunderskott på nära . Arbetsmarknadsfondenmåste således försferkas. disponerar enrörlig kredit i om högst för de ändamålsom skall finansieras från arbetsmarknadsfonden. B[rediten bör utökas tillhögst och bör med hänsyn till attskulden kommer att vara långvarig ges möjlighet att hanteraarbetsmarknadsfondens upplåning på ett sätt som ger bästa möjliga villkor Frånoch med kommer inkomstema från den allmänna avgiften förfinansiering av kontanta förmåner vid arbetslöshet att överföras frånstatsbudgetens inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt tillarbetsmarknadsfonden med en tolftedel av den beräknade årsavgiften per månad.En slutreglering kommer att göras när taxeringsutfellet är känt. medgeratt en kredit får disponeras i om högst 100 miljarder kronorför statsbidrag till arbetslöshetsförsäkringen och permitteringslöneersättaingensamt för kontant arbetsmarknadsstöd och vissa utbildningsbidrag. Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1skrivelsen den 25 febmari 1994 har AMS föreslagit att medelsramen för ottaditionellainsatser ökas till samt att en mindre del av deima ramskall få användas för projektledning och andra liknande kostaader som hänförsig till specifika projekt och som inte normalt skall finansieras med ordinarieförvaltaingsmedel. Vidare har AMS föreslagitatt bidragsnivån vid skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare () församtliga målgmpper skall kunna uppgå till högst av lönekostnaden för deanvisade arbetstagama. AMS har också begärt attden uppdragsfinansierade verksamheten med Arbetslivstjänster under anslaget B4. Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet skall få undantas från besfemmelsemai kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) i fråga om överskott, som uppsferi verksamheten. Enligt den nämnda förordningen får det ackumulerade överskotteti en avgiftsfinansierad verksamhet balanseras i ny räkning fömtsatt att detuppgår till högst av verksamhetens omsättning. AMS förslag innebär attverksamheten skulle få behålla ett överskott på av omsättaingen. AMS har återkommit medvissa förslag om bidrag till arbetsbittäde åt handikappade, m.m., somregeringen har redovisat budgetproposition. 1993/94:150 BUaga 10 Regeringensförslag: Medelsramen för s.k. ottaditionella insatser höjs med 20 miljonerkronor till /95. Skälenför regeringens förslag: AMS begäran om en höjning av medelsramen för s.k. ottaditionellainsatser budgeferet 1994/95 har motiverats medatt styrelsen fått ansökningar från länsarbetsnämndemaom medel till olika projekt på sammantaget ca . Exempelvisfinns ansökningar om medel till samverkansprojekt mellan AMV, ,kommunen cxh om verksamhet för sökande med psykiskafunktionshinder, projekt för att rehabilitera handikappade skogsarbetare ochprojekt som gäller informationsteknologi och handUcapp. Regeringen föreslår attmedelsramen för s.k. ottaditionella insatser höjs från tillhögst /95. Det är angeläget att nya medel ochmetoder att rehabilitera människor med ftmktionshinder till arbete kan prövasoch utvecklas. är det viktigt att projektens ekonomi cxh möjligheterprövas noga. Det är väsentiigt att medlen används till åtgärder som liggerklart utanför det befintliga regelsystemet. De får således inte användas föratt vidga målgmpper, höja beloppsgränser eller på annat sätt ändra villkoren ide befintliga stödsystemen. Medlen bör användas så att de ger minst samma sysselsättaingseffektsom vid användning till lönebidrag. AMS skall särskiltredovisa hur medel till s.k. ottaditionella msatser används och vilka sysselsättaingseffektersom uppnås. LUcsom för insatser av icke traditionellt slag under anslaget A 2.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör en mindre del av medlen få användas förprojektledning och andra liknande kostaader, som hänför sig till specifikaprojekt och som inte normalt skall finansieras inom ramen för ordinarieförvaltningsmedel. 1993/94:150 Bilaga10 2.2Enhetliga bidragsregler vid skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Regeringensförslag: Vid skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare tillämpas som enförsöksverksamhet - ett systemmed flexibla bidrag enligt samma regler som gäller för bidrag vid ansfeUningmed lönebidrag. Skälenför regeringens förslag: Vid ansfeUning med lönebidrag tiUlämpas sedan den 1juli 1991 ett system med flexibla bidrag, som innebär att bidragsnivån besfemsutifrån den arbetshandikappade sökandens behov och fömtsättaingar bettäffandearbetsförmåga och graden av funktionsnedsättaing. Den som har en betydande nedsättaingav arbetsförmågan på gmnd av en funktionsnedsättaing skall kunna omfattas avett högre lönebidrag än den som kan göra en större arbetsinsats. Bidragetsstorlek skall således inte besfemmas av arbetsgivarens ekonomiska möjligheteratt svara för lönekostaader utan av den arbetshandikappade sökandens fömtsättaingar.Lönebidraget kan högst motsvara lönekostaaden, upp till ett visst högstabelopp, för den arbetshandikappade ansfellde. Högsta lönesumma som får liggatill gmnd för bidrag är . Även lagstadgade scxialaavgifter är bidragsgmndande. Tillskyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare kan nu anvisas sökande medsocialmedicinska arbetshandikapp. För stödformen gäller föreskriftema iförordningen (1985:276) om statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. Enligt dessa föreskrifter kan bidrag lämnas med högst av lönekostaadenför den arbetshandUcappade ansfellde. har beslutat (prop.1993/94:100 bU. 11, bet. 1993/94:AU12, rskr. 1993/94:190) att målgmppen fördenna form av skyddat arbete även skall kunna omfetta personer som är berättigadetill insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindradesamt personer med psykiskt betingade handUcapp. Den sistnämnda gmppen börkunna definieras och avgränsas på samma sätt som skett för psykiskt handUcappadei överenskommelser mellan AMS och SamhaU om rekrytering tiU avprioriterade gmpper. nytillkomnagmppema skall bidrag kunna lämnas med upp till hela Prop. 1993/94:150 lönekostaaden. Enföljd av regeländringaraa blir att bidraget för scxialmedicinskt arbetshandikappadei skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare särregleras genom att enbegränsning till högst av lönesumman gäller för den nämnda gmppenarbetshandikappade. Regeringenförordar nu att systemet med flexibla lönebidrag tillämpas fullt ut även försocialmedicinskt arbetshandikappade i skyddat arbete hos offentiigaarbetsgivare och att bidragsreglema vid ansfeUning med lönebidrag och sådantarbete samordnas. För detfe arbete gäller dock liksom för annat skyddat arbeteatt lagen (1982:80) om ansfellnings-skydd inte är tillämplig på dem somanvisats sådant arbete. För båda stödformema bör gälla att en bedömning av denarbetshandikappade personens fömtsättningar skall avgöra bidragets nivå. Ocksåför socialmedicinskt arbetshandikappade som bereds offentiigt skyddat arbetebör således göras en individueU prövning av sökandens fömtsättaingar och denmed hänsyn till dessa fömtsättningar lämpliga bidragsnivån. Regeringenfömtsätter att ett mer enhetiigt bidragssystem med möjlighet att lämna bidragmed upp till hela lönekostaaden även för socialmedicinskt arbetshandikappade ioffentiigt skyddat arbete inte annat än i undantagsfeU skall innebära höjdabidragsnivåer i dessa fell. En mer omsorgsfull prövning av den enskildes fömtsättaingarbör i många fall kunna leda till en lägre bidragsnivå än den för närvarandeofta schablonmässigt tillämpade 75-procentsnivån. Atten ändamålserUig prövning kan komma till sfend får visst stöd i den utvärderingav det flexibla lönebidraget, som redovisats av (. Denna tyder på att bidragsnivåema i det flexiblalönebidraget, mot bakgmnd av lågkonjunkmren m.m., kunnat hållas på en låg nivå.Dcxk finns en klar risk - inte minst i ett svårt arbetsmarknadsläge - att höjiungenav bidragsgränsen för socialmedicmskt arbetshandikappade kan få till följd attden genomsnittliga bidragsnivån höjs cxh att därmed färre kan sysselsattes föranvisade medel. Regeringen föreslår därför att möjligheten att lämna bidragmed av lönesumman för scxialmedicmskt arbetshandikappade i skyddatarbete hos offentiiga arbetsgivare skall prövas på försök under tidsperiodenden - 30 juiu 1996. Regeringen avser att uppdra åt AMS att särskUtredovisa utvecklingen av bidragsnivåer, kostaader m.m. för skyddat arbete hos offentiigaarbetsgivare. 2.3 Funktionshindradeungdomars deltagande i vägledningsveckor 1993/94:150 BUaga 10 Regeringensförslag: Skolungdomar med ftmktionshinder skall få utbildningsbidrag till kostaaderi samband med inskrivning vid , när de deltar i vägledningsveckor inför smdie-och yrkesval, som har anordnats av en arbetsförmedling eller ett . Skälenför regeringens förslag: RUcsdagen har med anledning av en motion i frågan(motion 1993/94:A233) fegit upp ersättningen tUl funktionshindradeskolungdomar, som deltar i särskUda informations- och vägledningsaktiviteter, s.k.vägledningsveckor, anordnade av af/. Ersättaingen avser reskostaader ochuppehälle. Dessa väglednmgsin-satser är ett led i AMV:s arbete med ungahandikappade. för skolungdomar är en angelägenhetför skolan. Det har emeUertid visat sig att alla kommuner eller skolor inte haransett sig kunna bekosta de handikappade ungdomamas resor och uppehälle isamband med deltagande i vägledningsveckor. Arbetsmarknadsutskottetkonstaterar (bet. 1993/94:AU12) att AMV:s insatser syftar till att , somregel mellan årskursema åtfe och nio, ge vägledning till skolungdomar medfunktionshinder för att underlätta övergång från skola till arbetsliv ellerfortsatta stadier. Det sker ofta i nära samverkan mellan skolans syo-konsulentereller SIH-konsulenter eller yrkesvalslärare. Af/har utvecklat särskildavägledningsveckor där ungdomar ges möjlighet till fördjupad vägledning i gmpp,oftast förlagda till Ami-S med särskild kompetens på resp. handikappområde.Utskottet bedömer att dessa vägledningsveckor är av mycket stort värde för attunderlätta övergången från skola till arbetsliv. Det är, enligt utskottet, självfeUetangeläget att alla ungdomar som behöver denna insats också kan få den. mening bör regermgen undersöka om det går att lösa det problem somtas upp i motionen. Detta har som sin mening gett regeringen tillkänna (bet. 1993/94:AU12, rskr 1993/94:190). Enligtregeringens mening har ungdomar med ftinktionshuider särskiU stort behov avinformation och vägledning inför stadie- och yrkesval. Utöver information om utbildmngsvägaroch arbetsmarknad behöver de i högre grad än andra ungdomar få kännedom om olUcaarbetens krav och möjligheter, om kompensatoriska teknUcer, arbetshjälpmedel m.m.Det är också angeläget att vägledningsinsatsema påbörjas i ett tidigt skede ochsåledes redan före valet till gymnasieskolan. Stadie-och yrkesorientering för skolungdomar är en angelägenhet för skolan. Insatsersom AMV:s vägledningsveckor får dock anses gå utöver vad skolan har skyldighetatt erbjuda och finansiera för dessa elever. Inte heller de regelverk somgäller inom arbetsmarknadspolitikens område ger utiymme att bekosta insatserför skolungdomar. skrivnavid får utbildningsbidrag enligt de regler som gäller vid Prop.1993/94:150 Enligt förordningen (1987:406, omtryckt Bilaga 10 1993:723)om arbetsmarknadsutbUdning kan handikappade ungdomar, sominte fyllt , beviljas arbetsmarknadsutbildnmg, fömtsatt att de äreller riskerar att bli arbetslösa och är arbetssökande. gmndskolanshögstadium eller i gymnasieskolan kan inte anses sfe till arbetsmarknadensförfogande på det sätt som avses i förordningen. att ftinktionshindradeskolungdomar skall kunna få kostaader i samband med vägledningsveckorbetalda behöver därför regelsystemet ändras. Regeringenföreslår därför att ungdomaraa skall kunna få utbUdnings-bidrag som mskrivnavid , då de deltar i vägledningsveckor inom ramen för AMV:s insatser förunga handikappade. Bidraget bör avse kostaader för resor och uppehälle - i normalfeUetkostaad för boende och måltider - under deltagandet. Det förhållandet att ungdomaraafortsätter sin utbildning i ungdomsskolan och således inte är arbetslösa ellerarbetssökande skall inte hindra att bidraget kan beviljas. Upp till 300ungdomar beräknas delta, vilket innebär en omfettning på ca 500 deltagarveckorKostaaden beräknas uppgå till högst ca och inryms i anslaget. Isammanhanget kan regeringen erinra om att AMV också i vissa andra avseenden görinsatser för funktionshindrade skolungdomar genom att länma bidrag tillarbetshjälpmedel eller arbetsbittäde, som dessa ungdomar behöver i samband medpraktisk arbetslivsorientering och annan praktik. 1. godkänner att högst av under anslagetSärskilda åtgärder för arbetshandikappade anvisade medel får användas till s.k.ottaditionella insatser (avsnitt 2.1), 2. godkänner förslaget om försöksverksamhet medändrade regler för statsbidrag till skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivarei enlighet med vad regermgen förordar (avsnitt 2.2), 3. godkänner vad regeringen förordar omutbildningsbidrag till handikappade skolungdomar, som deltar ivägledningsveckor (avsnitt 2.3).