prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I och med att arbetet med EG-anpassningen nu tillstora delar är avklarat finns det utrymme att använda lagstiftningsresursemapå civilrättens område för andra reformbehov. Därvid kommer särskilt reformbehovetpå bostedslagstiftningens område i blickpunkten men det finns också andraangelägna lagstiftningsuppgifter I det följande lämnas en redogörelse för lägeti lagstiftningsarbetet inom civilrättens område. 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 1993/94:100 Bilaga 3 -En översyn av vissa frågor medanknytning till konsumentköp-lagen och konsumentjänstlagen pågår. -Svensk rätt anpassas till EG:s reglerom oskäliga villkor i kon-sumentevtel. -En ny fastighetsmäklarlag förbereds. Konsumenttjänstlagen(1985:716) trädde i kraft . Konsu-mentköplagen (1990:932) träddei kraft den . Med anledning av bl.a. tillkännagivanden avriksdagen (se bet. 1989/90:LU35 och bet. 1991/92:LU7 och 24) har en särskildutredare tillkallats för att göra en utvärdering och översyn av vissa frågormed anknytning till de nämnda lagama (se dir. 1993:101). Utredningsuppdragetomfetfer bl.a. preskriptionsbestämmelsema, konsumentens avbeställningsrätt,näringsidkarens produkfensvar och köparens skydd mot säljarens borgenärer.Uppdraget skall redovisas före . 1 nordiskt samarbete förbereds nu iJustitiedepartementet lagstiftning i enlighet med ett EG-direktiv om oskäligavillkor i konsumentovtel. Direktivet berör sådana frågor som regleras i 36 § avtelslagen(1915:218) och lagen (1971:112) om avtelsvillkor i konsumentförhållanden. Detantogs av och medlemsländema är förpliktede attinförliva det med den nationella rätten . (Ju 1991:6, dir.1991:69) arbeter med vissa frågor rörande lagstiftningen omkreditupplysningsverksamhet. Bl.a. skall utredningen klarlägga hur intresset aven effektiv kreditupplysningsverksamhet kan främjas uten att kravet påpersonlig integritet och sekretess träds för när. Utredningen beräknasslutföra sitt arbete . En annan utredning (Ju 1988:1, din 1988:15)överväger frågor om leasing av lös egendom m.m. (se avsnitt 3.5). I departementspromemorian Ny fastighetsmäklarlag(Ds 1992:87) föreslås att en ny lag om festighetsmäklare skall ersatte densedan 1984 gällande fastighetsmäklarlagen. Förslaget syffer bl.a. till eneffektivisering av registrerings- och tillsynsfunktionema samt en skärpning avkraven på den som söker registrering som fastighetsmäklare. Förslagetirmehåller också nya regler om hur mäklaren skall utföra sitt uppdrag.Promemorian har remissbehandlats och förslagen övervägs nuinom . beslutede regeringen att en särskildutredare skall tillkallas för att se över lagen (1986:796) om godtrosförvärvav lösöre. Utredarens huvuduppgift är att utvärdera tillämpningen av lagensåvitt gäller godtrosförvärv av stöldgods och att utreda om reglema bör ändrasi syfte att motverka handeln med stöldgods (se din 1993:102). Utredningsuppdragetskall redovisas före utgången av . 1993/94:100 Bilaga 3 -Frågor om ersättning för ideell skadautreds. Reglema om det allmännas skadeståndsansvar ses över. - En reformering av försäkringsavtalsrättenförbereds. Ocksåpå det ersättningsrättsliga onuådet har det, som tidigare nämnts (se avsnitt3.1), skett en anpassning av svensk rätt till EG:s rättssystem. trafikskadelagen och reglema om produktensvan På det skadeståndsrättsliga onuådet pågår vid sidanhärav en utveckling i riktning mot att ge de skadelidande ökade möjligheter attfå ersättning för sina skadon Bl.a. undersöker en kommitté (Ju 1989:1, din1988:76) möjlighetema till att förbättra ersättningen för ideell skada. Ikommitténs uppdrag ingår bl.a. att diskutera ersättningsnivån,ersättningsprinciper och metoder för att bestämma ersättningen. Kommittén har iseptember 1992 lagt fram ett delbetänkande Ersättning för kränkning genom brott(SOU 1992:84). I betänkandet föreslås nya regler om ersättning för lidande somnågon tillfogar annan genom brott mot den personliga friheten eller annatintegritetskränkande brott. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs inomJustitiedepartementet. Kommittén slutför sitt arbete med andra delar avutredningsuppdraget. En pariamenferisk kommitté om det allmännasskadeståndsansvar (Ju 1989:3, din 1989:52) lade fram betänkandetDet allmännas skadeståndsansvar (SOU 1993:55). I betänkandet föreslår kommitténatt det allmännas skadeståndsansvar i samband med myndighetsutövning skallutvidgas i vissa hänseenden, främst vid felaktig myndighetsinformation samtvid frihetsinskränkningar och andra allvarliga ingrepp. Betänkandet remissbehandlasför närvarande. Beträffande skador som uppkommer vid transport avfarligt gods delter i det intemationella arbetet i olika FN-organ föratt förbättra de skadelidandes situation vid olyckor av större omfettning. Inom , , bedrivs förnärvarande ett arbete på en konvention om skadeståndsansvar vid sjötransport avfarligt gods. När det gäller atomansvar delter i detintemationella arbete med att revidera den s.k. som pågår inomFN:s atomenergiorgan lAEA. Arbetet syfter till att förbättra de skadelidandesrätt till ersättning för skador till följd av atomolyckor samt till att förmåfler länder att anslute sig till konventionssystemet. Inom atomenergiorganNEA följs arbetet inom lAEA som en modernisering av den s.k.Pariskonventionen och en tilläggskonvention förbereds. Sverigedelter aktivt i även dette arbete. På försäkringsavtelsrättens område pågår sedanlänge ett omfettande nordiskt reformarbete. Till gmnd för arbetet i Sverigeligger Försäkringsrättskommitténs båda betänkanden Personförsäkringslag (SOU1986:56) och Skadeförsäkringslag (SOU 1989:88). kommitténsförslag omarbetets, bl.a. med hänsyn till den intemationella utvecklingen ochvad som framkom vid remissbehandlingen av kommitté-förslagen. Resultetet avdepartementets arbete har redovisats i departementspromemorian Nyförsäkringsavtelslag (Ds 1993:39), som har remissbehandlats. Ärendet bereds nuvidare i med sikte på en lagrådsremiss . 1993/94:100 Bilaga 3 -En hyresgäst skall ha rätt att ståutanför det kollektiva förhandlingssystemet. - Lagstiftningen om förvärv och förvaltning avhyresfastigheter Enproposition till med förslag till ändringar i bl.a. hyresförhandlingslagenoch hyreslagen förbereds inom . I propositionen kommerbl.a. att föreslås att en hyresgäst skall ha rätt att stå utenför detkollektiva förhandlingssystemet och att förbudet mot fleraförhandlingsordningar för ett och samma hus skall tes bort. Ensärskild utredare fick i uppdrag att se över lagstiftningenom förvärv och förvaltning av hyresfestigheten Syftet är att effektiviseralagstiftningen så att förvärvare och överlåtere av festigheter inte i onödandrabbas av besvärliga och tidsödande förferanden som möjlighetema attingripa mot olämpliga hyresvärdar förbättras. Uppdraget skall redovisas föreden . I en promemoria (Ds 1993:54) som harremissbehandlats föreslås lagändringar i syfte attytterligare underlätfe en övergång från hyresrätt till bostedsrätt. Bl.a.föreslås att en ny bosfedsrättsförening för ombildning från hyresrätt tillbostedsrätt skall kunna "ligga kvar" i fastigheten genom att förvärvaen option till bostedsrätt. Vidare föreslås att den s.k. ombildningslagen skallomfette också festigheter som är texerade som småhus. Ärendet bereds nu inomJustitiedepartementet. InomJustitiedepartementet pågår ett beredningsarbete beträffande också andra formerav bostedsinnehav, nämligen kooperativ hyresrätt samt en form av ägarlägenhetenDessa frågor kommer att redovisas i en eller flera departementspromemorior 1993/94:100 Bilaga 3 -Någon lagstiftning på gmndval avbetänkandet Fastighetsleasing (SOU 1991:81) kommer inte att föreslås. -Vissa rationaliseringar avinskrivningsväsendet föreslås. En framställning från Kammarkollegiet om ändradeersättningsregler vid omprövning av tillstånd till s.k. vattenföreteg harremissbehandlats och övervägs inom . Inomfinansmarknaden har utvecklats en avtelstyp som kallas fastighetsleasing ellerfestighetsrenting. Denna avtelstyp, som bmkar betecknas som ett mellantingmellan köp och hyra, har behandlats i ett delbetänkande (SOU 1991:81) avLeasingutredningen. Betänkandet har remissbehandlats. Remissutfellet visar attnågon lagstiftning i enlighet med utredningens förslag inte bör genomföras.Inom övervägs nu vilken åtgärd som i stället kan komma ifråga. Det finns dock anledning att avvakfe med det slutliga avgörandet av denfrågan till dess att utredningens slutbetänkande om övriga leasingfrågorföreliggen Arrendekommitténsbetänkanden (SOU 1991:85) om friköp vid s.k. historiska arrenden och (SOU1992:109) om investeringar i arrendejord-bmket om andra arrenderättsliga frågorhar remissbehandlats. Ärendena bereds nu inom . Ar1990 tillkallades en särskild utredare med uppgift att undersöka om det finnsskäl att införa ett nytt system för pantsättning av fastigheten fannemellertid att det inte finns skäl för en sådan reform. Istället har inom uferbefets departementspromemorian Ettpapperslöst inteckningssystem m.m. (Ds 1993:14), där en något mindrelångtgående reform på festighetspanträttens område föreslås. Promemorian, somockså ter upp förslag till rationaliseringar på inskrivningsrättens område,har remissbehandlats. En proposition beräknas kunna lämnas till undervåren 1994. 3.6Bolagsrätt och annan associationsrätt -Svensk aktiebolagsrätt anpassas tillEG:s regelverk. -En proposition med förslag till lag omstiftelser har lagts fram. Denaktiebolagsrättsliga lagstiftningen har tillkommit i nordiskt samarbete underåren 1973 - 1978. De nordiska lagama har därefter ändrats vid olika tillfällen. Ienlighet med åteganden i EES-avtelet har aktiebolagslagens,bankaktiebolagslagens och försäkringsrörelselagens regler om bundna aktier upphävts med verkanfno.m. Till följd av Prop. 1993/94:100 EES-avtelet harvidare bl.a. kravet på bosättning i för vissa be- Bilaga 3fettningshavare i bl.a. aktiebolag ändrats till att gälla krav på bosättninginom EES. tillsattes en konunitté,Aktiebolagskomittén (Ju 1990:8, dir 1990:46, 1991:98) som i sanuåd medmotsvarande kommittéer i och ser över aktiebolagslagen.Kommittén har överiämnat delbetänkandet Aktiebolagslagen ochEG (SOU 1992:83), vilket innehåller förslag till en anpassning av den svenskaaktiebolagsrätten till flera av EG:s direktiv på det bolagsrättsliga området. Ibetankandet föreslås bl.a. att aktiebolagen skall delas in i två kategorier(publika aktiebolag och private aktiebolag) samt att aktiekapi-felet i publikaaktiebolag skall uppgå till minst 100 000 kronon Betänkandet harremissbehandlats. En proposition på gmndval av betänkandet kommer att avlämnasunder . skall även överväga bl.a.frågor som rör aktiebolagets finansiella instmment, aktiebolagens organisationoch aktieägarnas minoritetsskydd. Kommittén har genom tilläggsdirektiv underhösten 1991 fått i uppgift att överväga om det finns skäl att modifieraförbudet för ett aktiebolag att förvärva egna aktien Inom övervägs ett förslag omvissa restriktioner när det gäller aktiebolags rätt att välja firma (seRiksskatteverkets rapport 1987:8) En proposition (prop. 1993/94:9) med förslag tilllag om stiftelser har överlämnats till . Lagförslagetinnehåller en omfattende civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet samtbestänunelser om tillsyn. har till uppgift att göra enöversyn av redovisningslagstiftningen. Kommittén har genom tilläggsdirektiv(din 1993:19) även fått i uppgift att - om nödvändigt med förtur - lägga framförslag till de förändringar av redovisningslagstiftningen som föranleds avSveriges åteganden enligt EES-avtelet. Enligt tilläggsdirektiven skallkonunittén utreda även frågan om det behövs särskilda redovisningsregler förpensionsavsättningar, avtel om avgångsvederlag och liknande förmåner förstyrelseledamöter, verkställande direktören m.fl. Inom departementet pågår också ett arbete med attinförliva EG-förord-ningen om europeiska ekonomiska intressegmpperingar (EEIG).Arbetet kommer att redovisas i en departementspromemoria. 1993/94:100 3 -Upphovsrätten anpassas till . -Vammärkesrätten ses över. -Ny lagstiftning om genteknik föreslås. Påupphovsrättens onuåde har EG antegit ett direktiv om uthymings- ochutlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrättennärstående rättigheter samt ett direktiv om satellit- och kabel-sändningan InomJustitiedepartementet pågår arbete på en departementspromemoria med förslagtill nödvändig lagstiftning för att införliva dessa direktiv med svensk rätt.Arbetet sker i nordiskt samarbete. Ettdirektiv om upphovsrätt och datebaser samt ett direktiv om de upphovsrättsligaskyddstidema är nära förestående. Inom har inletts ettarbete med aft införliva dessa direktiv i svensk rätt. Arbetet bedrivs isamarbete med berörda departement i de andra nordiska ländema. Påfotorättens onuåde har i en nyligen avlämnad proposition till (prop.1993/94:109) föreslagits att fotolagen skall upphävas och att fotorätten skallintegreras i upphovsrättslagen. De föreslagna ändringama är avsedda att trädai kraft . Inom pågår arbete med enallmän översyn av vammärkeslagen. Vidare övervägs frågan om ett tillträde tilldet s.k. Madridsystemet. Avsikten är att en departementspromemoria med förslagi dessa frågor skall kunna presenteras . På vammärkesonuådet kommer vidare endiplomatkonferens att hållas om ett förslag till en intemationellkonvention om förenklade procedurer för erhållande av vammärkesskydd. Fråganom nödvändiga ändringar i den svenska vammärkeslagstiftningen kommer attövervägas inom . Enproposition (prop. 1993/94:122) med förslag till skärpte åtgärder motimmaterialrättsliga intrång har lämnats till riksdagen.Avsikten är att de nya reglema skall kunna träda i kraft . EGhar antegit en förordning om förlängt skydd för läkemedel. Det är avsikten attförordningens bestämmelser skall gälla inom hela EES-området efter beslut avGemensanuna . Ett sådant beslut kan förväntes efter ettikraftträdande av EES-avtelet. Inom har uterbetets en promemoriasom behandlar frågan om införlivande i svensk rätt av förordningen.Promemorian har remissbehandlats. I avvakten på att EG-förordningen kommer attgälla i har regeringen i proposition 1993/94:22 föreslagit nationellaregler om tilläggsskydd för läkemedel, vilka i allt väsentligt överensstämmermed förordningens bestänunelsen har antegit förslagen i propositionenoch de nya reglema träder i kraft . Inom () pågår ett arbete på att harmoniserapatentlagstiftningen i världen. Ett stort antel frågor behandlas och arbetetsyftar främst till att avskaffa skillnadema i patentsystemet i , ochJapan. följer dette arbete. Frågan om nödvändiga ändringar i densvenska patentlagstiftningen kommer att övervägas inom . Föratt få ett antel frågor med anknytning till gentekniken belyste tillsattes år1990 en parlamenterisk beredning. Beredningen överlämnade sittbetänkande Genteknik - en utmaning (SOU 1992:82). Betänkandet harremissbehandlats och inom förbereds en reglering avgentekniken. 1993/94:100 Bilaga 3 -Ett förslag om en ny sjölag harremitterats till lagrådet. -Arbete pågår på en översyn av reglemaom oljeskador till sjöss. Sjölagsutredningenavlämnade sitt slutbetänkande Översyn av sjölagen 2 (SOU1990:13). I betänkandet föreslås en revision av sjölagens bestämmelser omgodsbefordran. Betänkandet har remissbehandlats och därefter gjorts tillföremål för nordiska departementsöverlägg-ningan Ett inom Justitiedepartementetpå gmndval av utredningens betänkande uterbetet förslag till en ny sjölag harnyligen remitterats till Lagrådet. Förslaget innebär främst en anpassning avbestämmelsema rörande godsbefordran till dagens sjöfertsförhållanden. Vidareinnefetter förslaget en redaktionell översyn och systematisering avsjölagstiftningen. Påsjörättens onuåde pågår inom också arbete rörande enkonvention om bärgning, som undertecknade . I nordiskt samarbeteförbereds förslag till de lagstiftningsåtgärder som föranleds av ett tillträdetill konventionen. Arbetetinom () på regler om skadeståndsansvar vidtransport av farligt gods fortsätten delter i dette arbete. InomJustitiedepartementet förbereds i nordiskt samarbete förslag till ändraderegler avseende ansvaret för oljeskador till sjöss. 1993/94:100 Bilaga 3 - Reformarbetet på förmynderskapsrättens onuådefortsätter. -Även vissa adoptionsfrågor kommer attbehandlas i det fortsatte reformarbetet. - Sambolagstiftningen utvärderas. -Den intemationellt privaträttsligalagstiftningen på familjerättens onuåde reformeras. Merpartenav det reformarbete som pågår på familjerättens onuåde rör föräldrarättsligafrågon Regeringenhar beslufet att en särskild utredare skall tillkallas för att utvärdera årsreform av regler om vårdnad och umgänge (din 1993:120).Utvärderingen skall särskilt inriktes på frågan hur satsningen påsamarbetssamtel har inverkat på handläggningen av vårdnads- ochumgängestvisten Utredaren skall också överväga om handlägg-ningsreglema börändras. Uppdraget skall redovisas före utgången av . 1ett betänkande (SOU 1988:40) från , som harremissbehandlats, föreslås förenklingar i reglema om förvaltning av omyndigabams egendom. Förslagen övervägs nu inom med sikte på enlagrådsremiss . Ocksåreglema om adoption har setts över av , som 1989 lade fram ett betänkande i saken (SOU 1989:100). Betänkandet harremissbehandlats och övervägs nu inom . Påsambolagstiftningens onuåde är två utvärderingar aktuella. I fråga om lagen(1987:232) om sambors gemensanuna hem redovisade Stetskontoret i september1993 en kartläggning av vissa faktiska förhållanden och attityder till lagen. IJustitiedepartementet övervägs nu formema för den fortsatte utvärderingen. (Ju 1991:1, din 1991:6) har haft i uppdrag att göra enutvärdering av lagen (1987:813) om homosexuella sambor och överväga frågan omdet bör införas en lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap. Kommittén harredovisat sitt uppdrag i betänkandet Partnerskap (SOU 1993:98).I betänkandet föreslås införandet av en lag om registrerat partnerskap och enlag om sambor av samma kön. Betänkandet kommer att sändas ut på remiss inom dennärmaste tiden. Reformarbetetpå familjerättens onuåde koncentreras nu i övrigt på den intemationelltprivaträttsliga regleringen. lag om vissa intemationella frågor rörande makars förmögenhetsförhållandenträdde i kraft . Den bygger på delar av Familjelagssakkunnigasslutbetänkande Intemationella familjerättsfrågor (SOU 1987:18), som ocksåinnehåller förslag om nya intemationellt privaträttsliga regler om äktenskap,underhållsbidrag och arv. delarav dette betänkande övervägs nu i tillsammans med ettannat utredningsförslag om nya intemationellt privaträttsliga regler påförmynderskapsrättens område (SOU 1987:73). 1 sammanhanget behandlas ocksåvissa intemationella adoptions- och vårdnadsfrågor som tegits upp avFörmynderskapsutredningen (se SOU 1989:100). I anslutning härtill kan nämnasatt det pågår ett nordiskt samarbete rörande en översyn av den intemordiskafamiljerättsliga regleringen. 4 Domstolsväsendet, åklagarväsendet och processrätten 1993/94:100 Bilaga 3 - Förändringar av de allmänna domstolamas och deallmänna förvaltningsdomstolamas organisation bereds vidare på gmnd val av förslag. Fråganom specialdomstolamas framtid bereds vidare i syfte att begränsa antelet sådanainstenser. - Domamas ställning ses över i syfte att stärkadomstolamas självständighet. Sedanflera år pågår ett målmedvetet arbete för att komma till rätte med domstolamassvårigheter, som har yttrat sig i en växande arbetsbörda och tilltegandepersonalförsörjningsproblem. Som ett led i en fömtsätt-ningslös ochframtidsinrikted diskussion om domstolsväsendet uterbetedes ochremissbehandlades departementspromemorian Domstolama - en idéskiss(Ds 1989:2). Näste steg var att en parlamenteriskt sammansatt kommittétillsattes för att se över domstolamas uppgifter,arbetssätt och organisation. Kommittén, som antog namnet Domstolsutredningenredovisade sitt uppdrag i betänkandet Domstolama inför2000-telet (SOU 1991:106). Betänkandetinnehåller olika förslag som ter sikte på arbetsfördelningen mellan domstolaroch förvaltning och mellan de allmänna domstolama och de allmännaförvaltningsdomstolama. Utredningen ter också upp frågor om omprövning,överklagande och instensordningen och vissa processrättsliga frågonBetänkandet har remissbehandlats och ett par av förslagen har redangenomförts, bl.a. utvidgade regler om prövningstillstånd i hovrätt. Övrigaförslag bereds nu inom med siktet inställt på eteppvisareformen Det bör framhållas att inriktningen är att huvuddelen av förslagenskall genomföras. Det innebär att uppgifter som inte består i rättskipning idomstolar överförs till förvaltningsmyndigheter, att en bättre fördelning avmåltyper görs mellan de allmänna domstolama och de allmännaförvaltningsdomstolama, att länsrättemas behörighet ökas så att de blirallmänna förvaltningsdomstolar i mera egentlig betydelse än för närvarandesamt att måltillströmningen till över- instensema begränsas utanatt avkall ges på rättssäkerhetskraven. 1993/94:100 formarbetet beskrivs närmare i detelj i det följande (avsnitt 4.3). Den av berörda frågan ominskrivningsväsendets skiljande från domstolama behandlas av den särskildeutredare som fått i uppdrag att lämna förslag om en ny organisation för bl.a.fastighetsbildning och fastighetsregistrering. Utredaren har lämnat ettprincipbetänkande Kart- och fastighetsverksamhet i myndighet och bolag (SOU1993:99). I betänkandet föreslås att närmare 300 myndigheter däriblandinskrivningsmyndighetema förs samman till ett kart- och fastighetsverk och 24regionala myndigheter för kartor- och fastigheten Den nya organisationenföreslås träda i kraft . Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Regeringen avser att redovisa sitt ställningstegande tillutredarens förslag i en proposition till vårriksdagen. Sedan regeringen återkallat Domstolsutredningensuppdrag att se över organisationen inom domstolsväsendet har denna frågautretts inom och redovisats i departementspromemorian och administration (Ds 1992:38). Promemorian toghuvudsakligen upp till behandling frågoma om de inindre domstolamas framtidaverksamhet, om specialdomstolamas framtida verksamhet och om Domstolsverketsframtid. Promemorian föreslog i fråga om de mindredomstolama bl.a. en domkretsreform vilken om den genomfördes skulle resulterai att 24 av de minste tingsrättema skulle läggas samman med andra och därmedupphöra som självständiga domstolar Förslaget kritiserades under remissbehandlingen.Som regeringen också har uttelat i prop. 1993/94:17 om förvaltningen inomdomstolsväsendet, se vidare i det följande, har vi inte föravsikt att föreslå någon generell domkretsreform. Däremot har Domstolsverketnyligen inlett ett arbete som syfter till att undersöka om det numera finnslokalmässiga och andra fömtsättningar att slå samman tingsrättmed . Resultetet av denna undersökning beräknas vara klart inomkort. I fråga om framtida organisationoch arbetsuppgifter har regeringen avlämnat en proposition omförvaltningen inom domstolsväsendet (prop. 1993/94:17). I denna behandlasfömtom den administrativa centralmyndighetens funktion och ledning även frågorsom rör bl.a. . Frågoma om denadministrativa centralmyndigheten för domstolsväsendet behandlas närmare nedani samband med anslaget D1. Vad gäller Tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet har ställt sig bakom propositionens förslag omny sammansättning för denna (bet. 1993/94:JuU10, rskn 1993/94:98). Det innebäratt och de fackliga organisationema inte längre skallnominera ledamöter i nämnden. beslut föranleder en ändring iförordningen (1988:318) med instmktion för Tjänsteförslagsnännnden för domstolsväsendet. Som nämnts tog departementspromemorian omdomstolsorganisationen också upp frågan om specialdomstolamas framtid. 1 1993års budgetproposition fömtskickades med anledning av denna en närmareutredning om de frågor som rördespecialdomstolama. Inom har Prop. 1993/94:100 därfördepartementspromemorian Specialdomstolama (Ds Bilaga 3 1993:34)uterbetets. Enligt denna bör domstolsväsendet vara mer sammanhålletän och specialdomstolama i möjligaste mån föras samman med de allmärmadomstolama eller de allmänna förvaltningsdomstolama.