prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — Även i andra länder brottas man med samma problem när det gäflerden tvärtekniska metodstandardiseringen. Samhäfletkan genom att styra resursema tifl det organ som har huvudansvaret förakustikarbetet verka för att kompetensen bibehåUs, att personkontakternaupprätthälls, att effektiviteten ökar och att tiflgängliga resurser umyttjas rationeflt. Miljömärkning av den tysta produkten Enallmänt ökande insikt om mfljöproblemen gör att mänga mäimiskor ärberedda att aktivt bidra tfll en bättre mfljö genom att förändra sittlevnadssätt i större efler mindre utsträckning. Konsumentemas mfljömedvetna valär avgörande för att producentema skafl utveckfe sådana produkter. Detfe fömtsätteren klar cJch entydig information om varomas egenskaper med avseende på bufler. Omfettningenav symboler för olika produkters skadUghet för både människor och mfljö är storDet finns dock ett behcJv av att utmärka de verkUgt tyste produktema inom varjeprcjduktgmpp. En särskfld symbol införs för den maskin efler apparat, som ärden tysfeste i sitt slag. Bättreutbfldning om buflers effekter tidigt i Uvet kan minska hörselskador och andraeffekter Mfljöundervisningeni skolan blir aUt vflctigare i syfte att göra eleverna mfljömedvetna. Likasjälvklart är det att buflerproblemet skaU tas upp i såväl försköte som iskolans afla stodier. Ljudklassning av bostäder kan ge en tystare boendemiljö Detfinns en mängd olika bufler som kan vara störande i våra bosfeder Människorsvärdering av ljudisolering cjch bufler i bcjendet prioriteras högst eflermycket högt bland kvaUtetsfektorema på en gcxl bostod. Kfegomål pä dåUgljudisolering är mycket vaifliga. Detto beror framför aflt på det omfettande bmketav stereoaifläggningar med hög effekt. Denna käfla tifl stöming kan om få ärkomma att växa i och med att TV-apparater med liknande IjudkvaUtet raskt ökar iantal. Buflerfrån ventifetionssystem är ett annat välkänt fenomen. Problemen har dock accenmeratspä senare tid. Kfegomål på fläktbufler såväl utomhus som inomhus är därför vanUgt. Förart komma tifl rätta med fläktbuUerproblemet bör be myndigas att inom ramen för den pågående funktionskonttoUen av ventflationsanläggningar för att förbättra inomhusklimatet utvidga sina 52 föreskrifter tiU att även omfettekonttoUmätningar m.m. av ljudnivåerna Prop. 1993/94:215 från ventflationsaifläggningar utomhus. att förbättra ljudisoleringen i bostäder hade varit att föreslå skärpteljudkrav i Boverkete nya Byggregler Det är emeflertid inte rätt tidpunkt attinföra en sådan generefl skärpning av minimikraven, eftersom det pågår enutveckling mot att förenkfe regelsystemet som kringgärdar byggverksamheten.Minimikraven bör därför bibehållas på nuvarande nivå med det undanteget att reglemaför bullret från husete instaflationer, särskflt ventifetionsanfeggningamas buflerinomhus och utomhus skärps. EttobUgatoriskt Ijudklassningssystem bör införas för afla nya bosfeder, Uksom förbosfeder som genomgår en mer omfettande renovering efler ombyggnad. har påbörjat ett arbete med att fe firam en svensk standard förett sådant system. Klass-ningsstandarden innehåfler 5 klasser i steg om ,där den meflerste kfessen motsvarar Byggreglemas minimikrav. De två lägsfe kfessemabehövs för delar av det befintUga bosfedsbeståndet. Kfessningen knyte till obUgatoriska,stickprovsvisa konttoUmättungar. Ljudkfessningenav bosfedema skafl mkludera deras kvaUteter vad gäfler yttre bufler, särskflt trafikbufleroch därmed frågan om fesademas ljudisolering. Ljudkfessningen kommer attstimulera en teknikutveckling för att få fiam byggnader med bättreljudisolering och fegre buflemivåer Merkosmadenför en mycket god ljudisolering i en välplanerad nyproduktion Ugger vid eflernågot under vad människor enUgt betalnings-viUighetesmdien i genomsnitt ärberedda att betafe. Det finns med andra ord en marknad för bosfeder med enmycket god ljudisoleringsstandard. När gcjd ljudisolering blir standard snarareän undantog finns det gocfe fömtsättningar att pressa priset på denna kvaUtetehöjning.Vad gäfler merkostnaderna för ett tyst ventifetionssystem är de betydUgt lägreän den genomsnittUga betalningsvUjan. Den rådande avvägningen mellan ytstandardoch ljudstandard i det befintUga bostodsbeståndet är mte korrekt. Resursema harumyttjats ineffektivt inom ett stelbent bostods-finansieringssystem. Fritiden blir allt bullrigare och spolierar tysta områden Medanvi i arbeteUvet kan se ett trendbrott när det gäUer hörselskador är förhåUandetinte lika positivt i fråga om bullriga fritidsaktiviteter Uppmaningar att vara försflctigamed hörselsinnet för att inte drabbas av en hörsehiedsättning när man bliräldre tycks inte fä avsedd effekt. Ansvaret för att skydda sig för buUer firån oUkafritidsaktiviteter och leksaker fåUer dessutom nästan helt på den enskUde eflerföräldrar. Bufler påverkar inte bara utövaren utan stör även omgivningen. Ivårt industriaUserade och aUt mer motoriserade samhäUe finns det för många nänniskor ett behov av att komma ifrån de bullrande mUjöer- na för att uppleva den UvskvaUtet som är förbunden med stillhet och ro. Förväntiiingamaär också större att sUppa buUerstömingar på fritid. Karaktären hos olikarekreations- och friluftsområden varierar med Prop. 1993/94:215 namrfömtsättningama,befoUciungs- och bebyggelseförhållandena. I Bilaga 2 många av dessa områdenförekommer i ökad uteträckning motoriserade cJch andra aktiviteter såväl påland som pä vatmet och i luften. På längre sflct finns det risk för att motoriseringencjch samhäUsutvecklingen spoUerar möjUghetema för mänga människor att inom räckhäUha områden som inte alls efler bara i Uten omfettning är buflerförorenade av tekniksamhäflet. Pop/rockkonserter m.m. Föräldraroch myndigheter är oroade av de höga ljudnivåer som förekommer i samband medmodem musflc, särskflt när den framförs på diskotek och rcjckkonserter Dennaoro för evenmefla hörselskadUga effekter är namrUg, när man betänker att mfljontalsungdomar ärUgen besöker denna typ av musflcaktivitet. Detfinns också en uttafed oro för den utbredcfe användningen av bärbarradiobandspelare. Detto har inte kunnat bekräftas utan det förefefler som ombärbar radiobandspelare inte innebär någon omedelbar risk för hörselnedsättninghos ungdomarna pä det sätt som de i allmänhet används, dvs. under någon timme/cfegefler vecka vid ljudnivåer meflan 85 och . Varkenhögtalarfebrikanter, musflcer efler konsertarrangörer kan ha något intresse avatt deras produkter riskerar att åsamka kundkretsen, dvs. musiklyssnama, skadori ett viktigt sinnesorgan. Tvärtom bör det vara ett gemensamt intresse för alfeparter att skaderiskema elimineras. PåWembJey Stodion i har man infört ett bötesbelopp av 15 000 doflar perminut om ljudnivåerna överstiger långt fram i auditoriet. Jag föreslåratt en övre gräns om mätt som ekvivalentnivå pä publikpfets sätte för pop/rcjckkonserter,diskotek och annan offentUgt firamförd musik. en typisk manlig företeelse Dettycks vara en ganska stor skiUnad mellan pojkar cjch flickor när det Pojkar förefeflervara mer benägna att utsätto sig för höga ljudnivåer i nästan aflaåldrar. Användningen av skjutvapen både på fritidoch i samband med jakt, miUtärtjänst osv. störrehos pojkar än flickor i allmänhet. Lflcaså är pojkar mer utsatfe för impulsbuUerfrän päsksmällare och knaUpulverpistol. denna typ av ljud är attvi aldrig kan lära oss att höra hur starkt ett impulsljudär på gmnd av den korte varaktigheten. typerav fritidsbuUer är det helt klart att skytteaktivitetema iimebär en betydUgtstörre risk för en omedelbar och bestående hörselnedsättning efleren fortskridande hörselnedsättning. användingen i miUtärasammanhang, i hemvämet och på skjutijanor ha 54 förbättrateunder senare år. Störredelen av skytteverksanflieten vid skjuAanoma företas på kval- Prop.1993/94:215 lar och , då behovet av tystnad och stömingsrisken är som störst. BUaga 2 Toleransnivån är ofta lägre hos kringboende som är nyinflyttade och hosdem som ej är förknippade med skytteverksamheten. En särskild garanterar planens genomförande Trotsdet positiva arbete som pågår när det gäfler buUerfrågoma inom ohka sektorersåväl centralt som lokalt återstår det mycket innan bufler-firågoma tifl fiiUogenomsyrat vårt handlande. Det förebyggande och strategiska buflerbekämpningsarfoetesom anges i olika planer innebär de goda intentionema tifl trote att åtgärdermot bufler i konkurrens med andra angelägna mfljöfrågor och med hänsyn tfll detekonomiska läget ofta fär sfe tiflbaka. Den uppdehiing av det centrafemyndighetsansvaret som föreUgger på mfljö- och hälsoskyddsområdet ger upphov tiflsvårigheter när det gäfler att få lokalt genomsfeg för nationeUaprioriteringar Uksom när det gäfler det centrafe stödet tifl den lokafeverksamheten. Föratt förverkUga ambitionerna om att nå en långsiktigt gcjd cjch håUbar mfljökrävs en aktiv dialog meflan de olika aktörema, så att det kan ske enanpassning tifl möjUgheter cJch t>ehov cjch där former för ömsesidiga åtogandenkan utvecklas. bör därför inrättas. Dess arbete skafl bedrivas näraregeringen för att få tifl stånd den samordning som är nödvänding för attminska bullret i värt samhäUe. Såvälgmndfeggande som mer tillämpad forskning behövs för att lösa angelägna buflerproblemoch to tiflvara möjUghetema att minska bullret mom olika samhäUssektorerHögskolan bör själv svara för de mest gmndfeggande delama av forskningen medansektorsorganen och näringsUvet bör svara för en mer tillämpad forskning ochutvecklingsarbete. Enförstärkning av utijfldning och forskning vid de tekniska högskoloma ärnödvändig för att förbättra ämnesområdena bufler och vibrationer och ettkraftigt tfllskott tfll den långsUctiga gmndforskningen behövs. Den inteflekmeUamfljö som skapas härigenom ger fömtsättningar att sektorsfinansiärer och näringsUvkommer att finna samarbetet med högskolan mer intressant och att den tillämpadeforskningen i större uteträckning kan bedrivas inom landet. Industrin färhärigenom en samarbetspartner väl i klass med de större forskningsinstimtionemai utlandet, vilket bör stärka den svenska exportindustrins konkurrenskraft. Bilaga 2 För att kunna vidto kostnadseffektiva åtgärder mot bufler ärdet av stor vikt att ha kunskap om buflers effekter som buUerstömingar-naökat har också medvetenheten om hälsoeffekterna och de ekonomiska konsekvensemaökat. WHOs kriteriedokument nr 12 som rör hälsa och bufler har reviderate. Fömtomde direkte effektema av bufler kan firågan ställas vflka besparingar i form avminskad olycksrisk cJch ökad produktivitet samhäUet och industrin kan uppnågenom en effektivare bufleibekämpning. Kompetensen inom buflerområdet kommer pä sikt att urholkas tifl följdav att forskningsmedlen tifl området realt sett har minskat . SkaUSverige kunna bibehålla sin framskjubu pfete inom bl.a. mfljömedicinen är det vflctigtatt erforderUga medel kommer området tifl del. En förlorad baskompetens tarlång tid att bygga upp igen. Förteckningöver remissinstanserna och sammanSattning Prop. 1993/94:215 av remissyttranden över betänkandet (SOU 1993:6 Bilaga 3 Handlingsplan motbuller Förteckningöver remissinstanser som lämnat synpunkter \ Kommerskoflegium,Överbefälhavaren, , Stotens Jämvägar, , , ,, Väg- och transportforskningsinstimtet, Stotskontoret, ,, , Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetemfljöfonden,. , Provnings-och Forskningsmstimt, Styrelsen för teknisk ackreditering, TeknikvetenskapUga ForskningsRådet,, Stotens namrvärdsverk. mstimtet, Instimtet för mUjömedicin,, Lunds tekniska högskofe, tekniska högskofe,. i StcKkholms län. iGöteborgs och län. i , kommun, Göteborgskommun, , , , , ,, , , i , ,, , , AllmännyttigaBosfeds-företog, , AB Svensk Bflprovning,, , ,Svenska Vägföremngen, Stotens arbetsgivarverk, Arbets-mfljömstimtet, ,Kungl. , , PrevfeRikshälsan, Byggentreprenörema, , ABB CorporateResearch, Svenska Båmnionen cjch , ,Jemkontoret och Skogsindustrierna. Utredningensförslag: Handlingsplanen i sin helhet. Remissinstanserna:Övervägande positiva tifl handlingsplanen är bl.a. Överbefälhavaren, (som dock har vissa icke bagatellarto- de uivändningar). Väg- och transportforskmngsinstimtet, Stotekontoret, 57 Arbetarskyddsstyrelsen, Stotens Provnings- och forskningsinstimt, 5 1993/94. Stotens namrvärdsverk, KaroUnskamstimtet, Medicmska forskiungs- Prop. 1993/94:215 rådet (som dock har vissaicke bagateUartode invändningar), Länsstyrel- Bilaga 3 sen i ,Kommun, KungUga , , , och . Övervägandenegativa tiU handUngsplanen är bl.a. , , Koncessionsnämndenför mUjöskydd och Allmännyttiga Bostodsföretog, , Arbetemfljöinstimtet samt . Utredningensbedömning: Bullerområdet är särskilt lämpligt för miljökvalitetsnormer Attomsätta riktlinjer för bullerområdet till miljö-kvalitetsnormer, bör bli enuppgift för den av utredningen föreslagna bullerkommissionen. Naturvårdsverketoch övriga berörda myndigheter Remissinstanserna:Stotens namrvärdsverk, och i Jämtlandslän tiflstyrker detto. i anser att genereUa föreskriftermed buUemormer bör införas med viss restriktivitet. Däremot bör riktvärden,utfärdade av myndigheter som regeringen utser, kunna tillämpas pä liknande sättsom sker . Utredningensförslag: Miljökvalitetsnormen utomhus bör inte överstiga . Remissinstanserna:Folkhälsoinstimtet, i . Väg- och transportsforskningsinstimtetoch Instimtet för mfljömedicin tiUstyrker och anser att möjUgheten att uppfyfla är ytterst begränsad. Utredningensförslag: Miljökonsekvensbeskrivningar skall i fråga om buller tydliggöra heladet område som kan bli bullerförorenat. Remissinstanserna:Folkhälsoinstimtet, och i tiflstyrker (Psyko logiska instimtionen) tiflstyrker men anser att konsekvensbeskrivningar bör göras även när man inte förväntar sig betydande hälscj- efler rruljöpåverkan. Transportsektoms bullerproblem Prop. Utredningensförslag: Ett bullersaneringsprogram föreslås föråtgärder i befintlig miljö för alla bostadsområden med en bullemivå somöverstiger . Kostnaden för detta uppgår till ca /år.Detta skall finansieras med i genomsnitt i ökad fordonsskatt förpersonbilar och en högre avgift för tunga fordon som bullrar mer. Remissinstanserna:Ingen remissinstans avstyrker själva buflersane-ringsprogrammet. Vad gäflerfinansieringssättet är endast , Väg- cjch tiansportforskningsinstimtet.Länsstyrelsen i och län samt positiva, medan sammanfegtelva mstanser (bl.a. , ,, och ) är mer efler mindrekritiskt mstäflcfe tfll försfeget. T.ex. vfll och Länsstyrelseni finansiera med höjd bränsleskatt i stäUet. AU-männyttigaBosfedsförefeg saknar i utredningen en tydUg anvisning om hur buUéravgiften påfordonsskatten skaU överföras tiU bostodssektom. Utredningensförslag: Tekniskt kan däck- och vägbanebullret minskas med kanske på 20års sikt gerwm: -en genereU hastighetsgräns iEuropa, vilket möjliggör smalare däck av mjukare gummi -en yttre styming avfordonshastigheten -att särskilda mätmetoder fördäck och vägbanor kommer fram . Remissinstanserna: , Väg- och transporteforsknings-uistimtet och Svenska Kommunförbundethar yttrat sig, de tillstyrker förslaget. Utredningens förslag:För att minska bullret från vägfordon föreslås en bullerklassad bil medväsentliga skatteförmåner ingå i det nya miljö-klassystemet för bilar.Utredningen "för en vidareutveckling av systemet med miljöklass er förbilar m.m.", bör få tilläggsdirektiv för att även utreda hur ett systemför en bullerklassad bil skall kunna passa in i ett nytt miljöklassystem enligtde utgångspunkter som bör gälla för en sådan bil. , Stotens namrvärdsverk, Konsumentver- Prop. ket.Lunds tekniska högskofe samt , tiU- Bilaga 3 anser att det är bättre att önskemålet omfega buUeremissioner vidareutvecklas i det befindiga mfljöklassyste- met,eftersom det där redan stäfls krav pä låga bufleremissioner för att enbfl skafl få hänföras tifl mfljöklass 1. detär väsentiigt att inte försöker lösa frågan på ett unikt nationeUtsätt och att det nuvarande specieUa svenska mfljöklassnings- systemetsnarast harmoniseras med motsvarande EG-regler, i försto Utredningensforslag: Målet om en ftygbullemivårwrm (FBN) på mindre ån för civil ochmilitär verksamhet för boende vid flygplats bibehålls men kompletteras med ettlångsiktigt mål om att bör sänkas med . Ftygbullemivåtwrmen skallbaseras på den mest intensiva . Hårdare immis-sionsriktvärdenför allmänflyget och förbud rrwt de ultralätta flygplanen bör övervägas. motsätter sig en skärpt målsättning och ett förbud för ultiafettoflygplan men stöder försfeget att ha hårdare immissionskrav för allmänflyget.Verket säger vidare bl.a. att en väsentUg del av buflerproblemen orsakas av attbebyggelsen tiflåte konuna aUt närmare flygpfetsen. I övrigt lämnas mycket få konunento-rer Utredningensförslag: Av de investeringsmedel som be\'iljat Banverketföreslås att det avsätts minst 10 miljonerkronor för bullerskyddsåtgärder hos de boende som är utsatta för en bullemivåsom överstiger mätt som maximalnivå. Remissinstanserna:Stotens Jämvägar anser att en omfördelning av redan bevfljade mvesteringsmedel stiidermot de gmndläggande principer som gäUer för investeringsplaneringen ochavstyrker försfeget. anser att Uka vUlkor bör gälla somutgångspunkt för sättet att finansiera buUer från oUka bafikslag. Utredmngensförslag: En bulleravgift enligt principen att förorenaren Prop. 1993/94:215betalar bör övervägas för att finansiera ytterligare bullerskyddsåtgärder Bilaga 3 Den ska ingå i den banavgift som erläggsför att få utnyttja spåren.Hur banavgifterna ska göras mer miljörekuerade bör övervägas av en särskildutredning. tiUstyrker anser att regional ochlokal koUektivtiafik på spår bör undantes firån särskfld banavgift för att inteförsämra spårtrafikens konkurrenskraft. Stetens Jämvägar kritiserar den uikonsistensde anser föreUgga i och med att utredningen menar att sänkte skatter är ett bramedel att uppnå buflerminskningar på vägsidan, och ser höjda avgiftersom den bäste metcjden på jämvägssidan. Utredningensförslag: skall ges i uppdrag att arbeta för gemensammaeuropeiska emissionskrav. Bullerfrån rangerbangårdar bör bedömas på samma sätt som externt industribuller. och är de enda som kommenterat dette. De avstyrker försfeget. Utredningensförslag: bör i sammarbete med utreda riktlinjer förtågbuller. Remissinstanserna:Endast (som tiUstyrker) har kommenterat förslaget, men nämnersamtidigt att utredningen föregriper en sådan utredmng genom att lämna ett egetförsfeg på riktlinjer Utredningensförslag: Riktlinjema för väg- respektive tågbuller bör vara likartade. , , Lunds Tekniska Högskofe och MalmöKommun tiUstyrker däremot avstyrker med argumentet att fegbuUerupplevs, enUgt utförda smdier, betydUgt mindre störande än vägbuUer vidmotsvarande ljudnivåer Stetens Jämvägar anser att försfeget är fuUständigtirrelevant om kosmadseffektivitet efterstiävas. Utredningensförslag: De riktvärden som anges skall gälla. BL a. före- Prop. 1993/94:215slås skärpta riktvärden Jämfört med bullerpolicy vad gäller Bflaga3 uteplats: vid redan befintlig istället för . Remissinstanserna:Stetens Jämvägar avstyrker och menar att försfegen skuUe ge den mngalandsvägstrafiken en konkurrensfördel gentemot SJ. kritiserar attriktvärdena redovisas utan värdering av vilka kosmader försfegen innebär. StetensProvnings- och Forskningsinstimt är tveksamma tifl den föresfegna definitionenav maximahuvå för feg. Buller från industrier m.m. UtredningensförsU: Buller i tillstånds- och tillsynsärenden jämställs med andramiljöföroreningar. En plan som innehåller en emissionsberäkning skallgodkännas av myndighetema före byggstart. Kvalitetssäkring och systemtillsyn införs för buller och garanteras gerwmatt krav ställs på att mätningar skall utföras av ackrediterad personal. Plarwvyndighetemabeaktar behovet av buUerskyddszoner och undviker etablering av bebyggelse irtiillindustrier; ett minsta skyddsavstånd bör anges i tillstånd. och tiUstyrker att minste skyddsavstånd anges ivillkor motsätter sig genereUa föreskrifter som innehåUerabsolute värden på skyddsavstånd. kommun anser att skyddsavstånd harvarit en av orsakema tiU bl.a. separering av olika fiinktioner i fetortema ochdärmed tifl ökad ttafik, och anser därför att firågan bör utredas ytterUgare. delar utredmngenssyn att riktlinjer för extemt industribuUer är väl avvägcfemen att hanteringen och tillämpningen behöver ses över Boverkete samprojektmed och "Plats för arbete " arbetarmed denna fråga. Utredningens förslag:Skärpta krav för buller vid etablering på oexploaterad mark bör införas gerwmatt en bullergränslinje dras på ett övertänkt avstånd från industrin, varigerwmhänsyn tas till framtida bebyggelse eller markanvändning. Bullerfrån lastfordon som används för irtiema transporter bedöms som extentiindustribuller medan buller från övriga fordon, inkl. järnvägstransporter tilloch från industriområdet, bedöms tillhöra samhäUets trcifiknät. och i Prop. 1993/94:215 och , anser att bufler tifl följd av trafik tifl och från industrin Bilaga 3 skaflfålfe under mdustrins ansvarsområde. Jemkontoret och Skogsindu-striema tiUstyrkerförsfeget. Utredningensförslag: Anvisningama för mätningar skaU ställa krav på att redovisningarnaäven skall innehålla uppgifter om driftsförhållanden, mätintervaU, hartieringav fluktuerarule buller, meteorologiska förhållanden etc. Remissinstanserna:Jemkontoret och Skogsindustriema tiUstyrker kommun anser att tiUäggsanvisningamabör trycka på det fåkmm att flera buUerkäUor ger en högre sammanlagd ljudnivå. Utredningensförslag: riktlinjer för buller från byggarbetsplatser börrevideras enUgt förslag i utredningen, göras tydUgare och ange exempel påmetoder för att begränsa buUerstömingama till omgivningen. mstämmer i att Namrvårdsverkete riktlinjer för bufler från byggarbetepfetserbehöver förtydUgas med exempel på hur bra buUerdämpning kan ordnas. Vid byggarbetspfetsersom pågår bör industrins extembuUervärden tillämpas. Svenska Kommunförbundetvifl understryka vflcten av att nya uppgifter för kommunerna inte tiUskapasutan att det ges möjUghet att finansiera verksamheten genom avgifter Utredningensförslag: De miljömässiga konsekvensema för ett byggprojekt bör redovisas redani planeringsskedet för att kostnader för alternativa metoder skaU kunrmbeaktas vid anbudsgivningen. Utredningensförslag: Buller från vindkraftverk, enskilda eller i gmpp, börbedömas på samma sätt som extemt industribuUer med riktvärdet 40 63 dBAutomhus vid bostadsbebyggelse och annan stömingskänsUg be- Prop. 1993/94:215byggelse. Vid hörbara rena toner skärps kraven . Riktvärdena Bilaga 3måste dock kopplas till vindhastigheten, eftersom bakgrundsbullrets maskerandeverkan kan utnyttjas vid hög vindhastighet. Standarder och mätmetoder behöver utvecklas och underlag för stömingenfrån virulkrqfverk behöver tas fram. Detta bör vara en uppgift för SNV ifirågasätter försfeget eftersom aggregatitivåer kring35-40 dBA ofta är maskerade av det namrUga vuidbmset. Med försfeget hamnar man fetti den sititotionen att man får stänga av aggregat ttote att de inte störFöreningen viU ha separato riktvärden för cfeg, kväfl och natt, vilket möjUggöratt aggregat körs under delar av dygnet där nattstömingar uppbäder. Utredningensförslag: Expositionsnivåer för buller i arbetsmiljön bör inte överskrida 70-75 dBA.Detta värde skall gälla som riktmärke vid ny- och ombyggruider ochnyinvesteringar i maskiner och i övrigt i den befintUga miljön ske i den taktsom ekonomin tillåter. , i , KaroUnska Instimtet, och FoUcälsoinstimtetm.fl. tfllstyrker Arbetarskyddsstyrelsen är positiv tifl en framtida stegvis sänkmngav gränsvärdet. Styrelsen fiamhåfler att hur snart detto kan ske är bercjendeav utvecklingen av metcjder för buUerbegränsning, men att det måste handfe omen tidsperiod pä mnan det värde som kan betiaktes som en riskfri nivånås. är tveksam tiU att omgående sänka gränsvärdetmed utan närmare analys av möjUgheten att fektiskt genomdriva en såclanförändring. Stotens anser att det behövs ytterUgare medicinsktunderfeg som styrker behovet av sänkto gränsvärden för buUer innan en sådanåtgärd genomförs. Utredningensförslag: För kontorsarbete och annat arbete som fordrar koncentration börexponeringsnivån inte överstiga för att betraktas som en godarbetsmiljö.