prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — /95 bördärför i första hand de elever som går ut Prop. 1993/94:150 en tvååriglinje erbjudas ett tredje gymnasieår. Även de ungdomar som Bilaga 8 gick utgymnasieskolan med en tvåårig utbildning eller och sominte har gått ett tredje utbildningsår bör om det finns plats kunna beredasdenna utbildning. Regeringen bedömer att det i budgetpropositionen angivnaantalet 26 100 platser i gymnasieskolan är till fyllest. Kommunernabör liksom innevarande år i första hand erbjuda sådan utbildning somtillsammans med den tidigare genomgångna utbildningen nivåmässigt motsvarar entreårig gymnasieutbildning. Även utbildning i språk, såväl svenska somfrämmande språk, samt naturvetenskapliga och tekniska ämnen bör prioriteras. Ersättningentill kommunerna för platserna i gymnasieskolan bör vara perhelårsplats. Skolverketberäknar att utbildningsinsatser för arbetslösa motsvarande ca 25 000heltidsplatser kommer att ha genomförts i komvux under innevarande budgetår.Ett par hundra arbetslösa vuxna har också fått utbildning genom statens skolorför vuxna (SSV). Enligtregeringens bedömning bör sammanlagt 28 000 platser avsättas förutbildningsinsatser för arbetslösa på lägst gymnasial nivå, varav 20 000platser inom gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. Kommunernahar enligt skollagen ett grundansvar för att tillgodose behoven av utbildningi komvux. Dessa tillkommande resurser skall alltså användas för nya platser. Liksomunder innevarande budgetår bör utbildning i språk, både svenska och främmandespråk, samt i naturvetenskapliga och tekniska ämnen prioriteras. Utbildningenskall liksom i regel avse heltidsstudier under minst en termin. Ersättningentill kommunerna för platserna i komvux bör vara per helårsplats.Om väljer att tilldela även SSV utbildningsplatser fördistansutbildning för arbetslösa, skall ersättningen utgöras av ett lägrebelopp. Tankenmed utbildningscheck är att möjliggöra insatser från olika utbildningsanordnarevid sidan av skolväsendet. Regeringen bedömer att omfattningen av utbildningsom finansieras genom utbildningscheckar bör vara 8 000 platser. Skolverketskall informera om möjligheten att fmansiera utbildning med hjälp avutbildningscheckar och på så sätt aktivera de utbildningsanordnare som villmedverka. Viktigt är också att tänkbara elever informeras om möjligheten attfå utbildning genom utbildningscheck. Utbildningscheckarnaskall t.ex. avse utbildning i främmande språk. Goda språkkunskaper är viktigtpå alla områden och språkutbildning är också en ämnessektor därdet finns ett stort utbud och många utbild- Prop. 1993/94:150ningsanordnare. Studierna skall vara på lägst gymnasienivå. Utbildning- Bilaga 8 en skall omfatta minst en termin på heltid eller två terminer påhalvtid. Omfattningen av den lärarledda undervisningen skall vara jämförbar medliknande utbildning i komvux eller vid högskola och universitet. Intresseradeutbildningsanordnare skall anmäla till hur många utbildningscheckarde kan åta sig att utnyttja. fördelar utbildningscheckarna tillutbildningsanordnama som sedan har att rekrytera arbetslösa vuxna tillstudierna. Systemet med utbildningscheckar bör enligt regeringens mening inteomfatta det offentliga skolväsendet. Utbildningsanordnarekan vara fristående skolor, studieförbund, folkhögskolor samt universitet ochhögskolor. skall också kunna godkänna andra utbildningsanordnare förutbildningscheckar, exempelvis utbildningsföretag. För att bli godkända avSkolverket skall utbildningsanordnama ha en stabil verksamhet och en godkvalitet. De skall därför ha kompetenta lärare för utbildningen samt förete enplan för utbildningen omfattande innehåU, uppläggning och utbildningsmål.Skolverket skall också bedöma om utbildningsanordnaren kan fullfölja sittutbildningsåtagande. skall ha tillsyn över verksamheten. Ersättningenför utbildningscheckarna bör vara per helårsplats. Detankommer på regeringen, enligt bemyndigande i studiestödslagen (2973:349) ochlagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, att bestämma vidvilka läroanstalter och för vilka utbUdningar som studiestöd kan utgå. Sådanagodkända läroanstalter och utbildningar har förtecknats i en bilaga till.studiestödsförordningen (1973:418). Studiestöd bör kunna utgå till studerandevars utbildning finansieras med en utbildningscheck. En bestämmelse om dettabör inom ramen för det tidigare nämnda bemyndigandet kunna tos in istudiestödsförordningen. Kostnader,omfördelning av resurser m.m. Sammanlagtberäknas kostnaderna för de extra utbildningsinsatser som föreslås till . För att uppnå flexibilitet skall kunna göraomfördelningar mellan utbildningsplatserna i gymnasieskolan och inom komNoix,men även mellan dessa utbildningar och utbildning som finansieras genomutbildningscheckar. För informationsinsatser och administration m.m. tillutbildningsanordnare och andra intressenter bör få disponera högst av anslaget. En motsvarande minskning av utbildningsplatsernaskall i så fall göras av verket. Liksomunder innevarande budgetår bör dessa utbildningsinsatser för arbetslösa följasupp. Det är viktigt att åstadkomma en tillförlitlig bild av insatserna. Envolymkontroll bör även göras så att de statliga bi- dragen inte används förverksamhet som huvudmannen ändå borde eller skulle bedriva. 1993/94:150 Bilaga 8 1.med ändring av beslut (bet. 1993/94:UbU7, rskr. 1993/94:208) tillBidrag till vbs verksamhet inom det kommunala skolväsendet m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett anslag på 1 . Regeringensforslag: Av arbetsmarknadspolitiska skäl beräknas medel för statsbidrag om för 8 900 extra platser inom folkhögskolan. Därutöver beräknas 100miljoner kronor för särskilda kurser för arbetslösa förlagda till studieförbundeller till folkhögskolor. Skälenfor regeringens forslag: budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 78 och 80) har regeringen redovisat omfattningen och sin bedömning av denfolkbildningsverksamhet som av arbetsmarknadspolitiska skäl bedrivs medsärskilda medel. Regeringen har därvid även meddelat sin avsikt att föreslåsärskilda medel för /95. Underinnevarande budgetår har erhållit förinsatser mot arbetslösheten. har fördelat 90 miljoner kronorav dessa till studieförbunden och till folkhögskolorna.Rådet redovisar ca 60 000 deltagare och i studieförbundenför dessa medel. anslog också med anledning av det kärvaarbetsmarknadsläget för anordnande av 10000 extrautbildningsplatser inom folkhögskolan. bedömer attfolkhögskolorna under innevarande budgetår kommer att utnyttja dessa medel för10 000 extra platser. Medhänsyn till det fortsatt kärva arbetsmarknadsläget föreslår regeringen att anvisas för att 8 900 extra platser skall kunna tillkomma inomfolkhögskolan under /95. Därutöver föreslår regeringen att 100miljoner kronor anvisas för särskilda kurser för arbetslösa anordnade avstudieförbund eller folkhögskolor. I likhet med innevarande budgetår börutbildningsinsatser i svenska och i främmande språk prioriteras. Det är även angelägetmed utbildningsinsatser i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 2.med ändring av beslut (bet. 1993/94:KrU13, rskr. 1993/94:177) tillBidrag till folkbildningen för /95 anvisar ett anslag på . Universitet och högskolor m.m. Förstärkt intern kontroll och rådgivning iekonomiadministrativa frågor Detnya regelsystem som gäller för universiteten och högskolorna med ny högskolelagoch högskoleförordning, samt formerna för resurstilldelning och anslagssystemställer stora krav på de ansvariga organen på olika nivåer inom respektiveuniversitet och högskola. Det är nödvändigt att de förfogar över tillräckligainstrument för en samlad planering och uppföljning av både verksamhet ochekonomi. Den utpräglade utvecklingen mot uppföljning snarare änförhandskontroll av resursinsatser eller de processer som verksamheten bestårav understryker ytterligare det nämnda behovet. 1 bilden ligger också de kravsom ställs på grund av att universitet och högskolor i många fall är mycketstora och komplexa myndigheter. beräknar sin ekonomiska omslutning till 3 400 miljoner kr.Den minsta högskolan räknar med . 18 universitet och högskolorberäknat den ekonomiska omslutningen till mer än . Vidjämförelse med industri- eller handelsföretag bör man då observera attproduktionen i sig inte återspeglas i ett ekonomiskt värde i form av de varorsom passerar genom företaget. Om studenternas alternativkostnader för studierbeaktas rör det sig om fördubblingar, tredubblingar eller mer om man villsätta ett korrekt ekonomiskt mått på hela verksamheten. Utbildningenoch forskningen vid universiteten och högskolorna ställer stora och delvisspeciella krav på ledning och intern kontroll. Detta beror på verksamhetensstarka heterogenitet med många områden av olika slag, dess personberoende, denofta ovanligt tydliga karaktären av tjänsteproduktion samt den komplexafinansieringsbilden med många finansiärer som har olika intressen avverksamhetens resultat. Delar av verksamheten är vidare extremt beroende avdyrbar utrustning, varför investeringsbeslut som får stor ekonomisk betydelseunder är vanliga och ofta i realiteten måste fattas på lågaadministrativa nivåer, dvs. i nära anslutning till verksamhetens bedrivande. Karaktärenav fri forsknings- och utbildningsorganisation i kombination mednödvändigheten att fungera som statlig myndighet leder till att många speciellafrågeställningar uppkommer i fråga om regeltillämpningar. Det är därför medtillfredsställelse regeringen genom underhandsuppgifter från kommittén (Dir.1993:143) för uppföljning av 1993 års universitets- ochhögskolereform har kunnat konstotera att man på Prop. 1993/94:150 mångahåll vidtagit åtgärder för att skapa tydliga regler med klara an- Bilaga 8svarsförhållanden inom resp. myndighet. Liksomandra statliga myndigheter revideras universitet och högskolor avRiksrevisionsverket (RRV). Vid flera universitet och högskolor finns ellerplaneras nu också en förstärkt internrevision. RRV:s granskning har somregeringen tidigare redovisat givit anledning till många invändningar ochpåpekanden. I sex fall har invändningar föranlett orena revisionsberättelseravseende /93. Åtskilliga revisionsrapporter antyder ocksåandra problem. I flera fall rör det sig om återkommande anmärkningar elleräldre förhållanden som inte uppmärksammats av revisionen. Revisionenhar inte bara en kontrollerande funktion utan också en betydande roll sområdgivare till universitetens och högskolornas ledning. 1 en sådanorganisation som universitet och högskolor är den rådgivande funktionen inteminst viktig. Den kan påtagligt medverka till att stärka ledningen ochförbättra dess möjligheter att styra organisationen och att genomföraförändringar. Regeringenanser mot den redovisade samlade bakgrunden att det är angeläget att förstärkaoch bredda den interna kontrollen och rådgivningsfunktionen vid universitetoch högskolor. Detta bör ske genom att krav ställs på att samtliga universitetoch högskolor skall ha en internrevision för granskning av förvaltningen ochredovisningen samt för medverkan med råd i den löpande ekonomiadministrativaverksamheten i enUghet med god sed på området. Denna internrevision skall föratt markera vikten av dess arbete och för att dess resultat skall anhängiggöraspå högsta nivå arbeta direkt åt styrelsen. Arbetet kan organiseras antingengenom köp av tjänster, som utförs av auktoriserade revisorer, eller genom atten intern reviorsorganisation med motsvarande kompetens inrättas inommyndighten direkt under styrelsen. Denna förstärkning och breddning av deninterna revisionen och rådgivningen ändrar inte till någon del RRV:s uppgifteroch ansvar i förhållande till regeringen eller universitet och högskolor. I deflesta fall bör en förstärkt samverkan mellan den externa och internarevisionen kunna öka den totala effektiviteten i uppföljningen av deadministrativa systemen. Insatserav nämnt slag bör påbörjas och bekostas avuniversiteten och högskolorna inom ramen för deras befintliga resurser. Det börankomma på regeringen att fatto beslut om i vilken form det skall införas enskyldighet för universitet och högskolor att förstärka den interna kontrollenoch rådgivningen i ekonomiadministrativa frågor på av regeringen nämnt sätt. Regeringensförslag: Utbildningsuppdragen för det odontologiska området minskas förGöteborgs och samt för . För detmedicinska området minskas utbildninguppdraget för , Lunds och Göteborguniversitet samt för . Prop.1993/94:150 Bilaga 8 I1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 9) behandlade regeringenförutsättningarna för de beslut om de treåriga utbildningsuppdragen föruniversiteten och högskolorna som är en följd av det nya anslagssystemet.Vidare betonades att principen skall vara att de treåriga utbildningsuppdragenskall ligga fast och att universiteten och högskoloma själva får bestämmafördelningen av antalet platser på olika utbildningsområden inom de ramar somanges i respektive utbildningsuppdrag och som fastställs av regeringen. Vidbeslut om de treåriga utbildningsuppdragen angavs emellertid att regeringeninte då kunde bedöma hur utbildningsuppdragen för tandläkar- ochläkarutbildning borde formuleras. Dessa utbildningar är inriktade mot en såspeciell del av arbetsmarknaden att det finns speciella skäl för regering ochriksdag att kräva särskilt underlag innan ställning tas. Regeringen avsåg attåterkomma till med förnyat underlag vilket härmed presenteras. Somregeringen angav i budgetpropositionen finns det nu mycket som tyder på ettöverskott på tandläkare. De utbildningsuppdrag som tidigare fastställts fördet odontologiska utbildningsområdet bör därför minskas totalt sett. Deförslag som regeringen nu lägger fram innebär en minskning av nyantagningen medi genomsnitt från och med /95 jämfört med förslageni propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169). Hänsynhar då tagits till att de tidigare utbildningsuppdragen innebar en möjlighettill en ökad antagning i förhållande till de ramar som tidigare fastställts avriksdagen. De budgetmässiga konsekvenserna av förslagen framgår av de skildagrundutbildninganslagen för och samt för . Enligt regeringens mening bör någon nedskrivning inte ske vid Lundsuniversitet som startat tandläkamtbildningen och har betydligt färreplatser än de andra universiteten. Förslageni budgetpropositionen innebar även att utbildningstiden för tandläkarexamenförlängs från till och att den femårigautbildningen skall ge rätt till legitimation och därmed obegränsad rätt attutöva yrket. De studenter som är antagna enligt den nuvarande studieordningenskall ha rätt att fullfölja sin utbildning inklusive allmäntjänstgöring.Regeringen förutsätter således att landstingen kommer att anordna särskildatjänster för allmäntjänstgöringen yt- terligare och attdessa skall erbjudas i direkt anslutning till Prop. Destudenter i den gamla studieordningen som frivil- Bilaga 8 ligt önskar gå över tillden nya femåriga utbildningen skall kunna göra detta och därmed direktefter den avslutande tionde terminen erhålla Regeringen förutsätter att universiteten och institutetplanerar sin verksamhet så att denna möjlighet skall finnas ochregeringen har beräknat resurserna efter detta. Närmareunderlag för regeringens ställningstagande till minskningen avutbildninguppdragen finns tillgängligt i ärendet hos (S94/656/S Tandhälsans utveckling hos olika befolkningsgrupper, B. Wittorp). Regeringentillsatte en arbetsgrupp med uppgift att bedöma den framtidaefterfrågan på läkare. Arbetsgruppen har lagt fram en rapport (Denframtida efterfrågan på läkare m.m.) med olika beräkningar av efterfrågan påläkare. Arbetsgruppen konstaterar att antalet läkare ökar kontinuerligt framtiU omkring . En eventuell minskning av antagningen tillläkarutbildningen påverkar läkarkårens storlek först och då endastmarginellt. Arbetsgruppen har beräknat tillgång och efterfrågan på läkare medolika antaganden om examination och ekonomiskt utrymme för hälso- ochsjukvården m.m., men tar själv inte ställning till de olika alternativen. Bedömningenav efterfrågan på läkare är vansklig. som antalet arbetslösa läkareför första gången nu ökar finns enstaka vakanta tjänster förspecialistutbildade läkare, främst i glesbygden. var antaletarbetslösa läkare som uppbär arbetslöshetsersättning 264. Ett annat mått påhur arbetsmarknaden för läkare har förändrats är antalet utannonserade blockför allmäntjänstgöringen (AT). Antalet AT-block som utannonserats -813 block - är närmare 50 färre än . Antalet examinerade frånuniversiteten och högskolorna har däremot inte minskat utan uppgick till knapp800 . Därtill kommer ett visst antal läkare med utländsk läkarexamensom också efterfrågar för att få svensk legitimation. Denna gruppstår för tillfället utanför den officiella statistiken om arbetslösa läkare. Ettav underlagen för att bedöma den framtida efterfrågan på läkare är att jämföraantalet läkare per invånare med andra europeiska länder. Det finns betydanderisker med sådana jämförelser eftersom det också finns stora skillnader mellande europeiska länderna i organisation och finansiering av sjukvården. Det kanemellertid konstateras att det i många länder finns en betydande arbetslöshetbland läkare, både i länder med hög och med låg andel läkare per invånare.Dessa jämförelser leder också fram till slutsatsen att efterfrågan på läkareinte låter sig beräknas efter något objektivt mätbart "behov" utansnarare är ett resultat av nationella prioriteringar. Den viktigaste frågan närdet gäller att bedöma den framtida efterfrå- Prop. 1993/94:150 gan påläkare är antaganden om det ekonomiska utrymme som samhäl- Bilaga 8 letmedger för expansion av hälso- och sjukvården. Regeringen har tidigare i denreviderade finansplanen redovisat sina krav på budgetsanering och samtidigtslagit fast att detta måste få effekter även för den kommunala sektorn. Avdet tillgängliga underlaget drar regeringen den slutsatsen att de nu beslutadeutbildninguppdragen för de medicinska områdena är för omfattonde och att enminskning av dessa bör ske. Regeringen föreslår därför att , Lunds ochGöteborgs universitet samt får minskadeutbildningsuppdrag så att antalet nyantagna studenter kan minskas från och /95 med totalt 120. har ett mindreutbildninguppdrag än övriga universitet och berörs inte av förändringarna.Eftersom det fortfarande finns vakanta tjänster i de fyra norrlandslänen bör enminskning inte heller ske vid . Regeringenkommer att ytterligare analysera det befintliga beräkningsunderlaget och följautvecklingen av de olika antaganden som ligger till grund förberäkningsalternativen. Om det skulle visa sig nödvändigt med ytterligarenedskärningar återkommer regeringen med sådana förslag i nästa årsbudgetproposition. Deförslag till minskade utbildninguppdrag som regeringen nu lägger fram ledertill ett minskat anslagsbehov till de berörda universiteten och med sammanlagt för /95 ochytterligare för /96. Konsekvenserna för deenskilda anslagen redovisas nedan. vill regeringen erinra om att detankommer på resp. universitets och högskolas styrelse att avgöra den exaktofördelningen mellan de olika utbildningsområdena. C 1, : Grundutbildning 1993/94 Anslag 531500 000 1994/95 Förslag 703 160 000 Medanledning av vad som ovan anförts föreslår regeringen att en minskning nu skerav utbildningsuppdraget för det medicinska området. Dethögsta antal helårsprestationer inom det medicinska utbildningsområdet somuniversitetet bör kunna få ersättning för har beräknatstill 2 650. Somen följd av detta föreslår regeringen att anslaget till universitetför /95 fastställs till . Förslag till riksdagsbeslut Prop. 3.till : Grundutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag som är lägre än vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 1993/94 Anslag 870 889 000 1994/95 Förslag 1161410 000 Medanledning av vad som ovan anförts föreslår regeringen att en minskning nu skerav utbildningsuppdraget för det medicinska området. Dethögsto antol helårsprestotioner inom det medicinska utbildningsområdet somuniversitetet bör kunna få ersättning för har beräknatstill 3 700. Somen följd av detta föreslår regeringen att anslaget till /95 fastställs till 1 . 4.till : Grundutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag som är lägre än vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 1993/94 Anslag 637 435 000 1994/95 Förslag 859134 000 Medanledning av vad som ovan anförts föreslår regeringen att en minskning nu skerav utbildningsuppdraget för de medicinska och odontologiska områdena. Dethögsta antal helårsprestationer inom de medicinska och odonto-logskautbildningsområdena som bör kunna få ersättning för undertreårsperioden har beräknats till 3 800. Somen följd av detta föreslår regeringen att anslaget till universitetför /95 fastställs till . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 5.till universUet: Grundutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag som är lägre än vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 1993/94 Anslag 456 821000 1994/95 Förslag 594 774 000 Medanledning av vad som ovan anförts föreslår regeringen att en minskning nu skerav utbildningsuppdraget för detödontologiska området. Dethögsta antal helårsprestationer inom det odontologiska utbildningsområdet somuniversitetet bör kunna få ersättning för har beräknatstill 1 100. Somen följd av detto föreslår regeringen att anslaget till /95 minskar med . Somanmälts under elfte huvudtiteln anslaget B 33. Bidrag till vissa museer m.m.delar regeringen uppfattning att den konstbildande verksamhet sombedrivs vid i är av stor betydelse för den nordligaste regioneni . Museet utgör även en viktig basresurs för bl.a. utbildningarna iestetiska ämnen och museologi. Umeåuniversitet bör som ett särskilt åtagande fr.o.m. /95 svara förutveckling och drift av verksamheten vid . Utöver 1 000 000 kronorsom riksctogen beslutat skall tillföras bör verksamheten genomomprioritering tillföras ytterligare . Därför bör Umeåuniversitets anslag till grundutbildning ökas med /95. Somen följd av det minskade utbildningsuppdraget inom det odonto-logska områdetsamt för utveckling och drift av verksamheten vid föreslårregeringen att anslaget till för /95fastställs till . 6.godkänner att får som särskilt åtagande att svara förutveckling och drift vid , 7.till : Grundutbildning för /95 Prop.1993/94:150 anvisar ett reservationsanslag som är utöver vad somfö- Bilaga 8 reslagits i prop. 1993/94:100 bil. 1993/94 Anslag 269 008 000 1994/95 Förslag 316 691000 Medanledning av vad som ovan anförts föreslår regeringen en minskning avutbildningsuppdraget. /95 bör institutet kunna räkna med ersättning för högst 3 000helårsstudenter. Somen följd av detta föreslår regeringen att anslaget till institutetför /95 fastställs till . 8.till : Grundutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag som är lägre än vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 1993/94 Anslag 30 487 000 1994/95 Förslag 43 452 000 Budgetåret1992/93 påbörjades ett förändringsarbete vid () sombl.a. resulterat i nya utbildningsprogram, fler studenter och förstärktkvalitet i utbildningen. De vidtagna förändringarna har finansieratsinom ramen för resurser som DI disponerar. DIhar emellertid i framställning till , efter detreguljära budgetarbetet, hemställt om en höjning av takbeloppet för budgetåret1994/95 för en utökning av utbildningsuppdraget med sex helårsstudenter. Medanledning av regeringens förslag till samlad lokalisering av de konstnärligautbildningarna i i proposition Utbildning och forskning - Kvalitetoch konkurrenskraft (prop. 1993/94:177) kommer DI inte att kunna genomföra entidigare planerad minskning av sina lokalkostnader, vilket var enförutsättning för slutlig finansiering av förnyelsearbetet. Regeringenföreslår därför att takbeloppet för DI höjs med för budgetåret1994/95 motsvarande en utökiung av utbildningsuppdraget med sexhelårsstudenter. Ersättningen per helårsstudent är beräknad enligt det beloppsom redovisats budgetproposition, dvs. Regeringens förslag tillnya principer för tilldelning av resurser till konstnärliga och idrottligahögskoleutbildningar (prop.