prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — produktion av videogram på teckenspråk, reservationsanslag 17 500 000 Sverigefinska sråknärcmden, förslagsanslag 3 219 000 Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten ,/örslagsans/ag *4 137 000 ,/3r5/ag5a/i5/ag *4 637 000 Utbyte av TV-sändningar mellan och , förslagsanslag 27 810 000 170 21, Bidrag tUldokumentation av medieutvecklingen och till europeiskt mediesamarbete, reservationsanslag 16 310 000 166 22, Styrelsen för lokakadiotillsfånd,rama«5/flg *2 100 000 Summa littera C 955 327 000 Invandring m.m. Prop. , rawtt7«j/ag 412 509 000 BiL 12 188 2, Förläggningskostnader m,m/ö>5/agia«5/flg 2031947 000 189 3, Åtgärder för invandrare, reiervarioMsans/ag 21326000 190 4, Överföring av och andra åtgärder för flyktingarm.m., förslagsanslag 277 960 000 192 5, Ersättning till kommunema för åtgärder för flyktingarm.m., förslagsanslag 7 632 141 000 2017, Ombudsmannen mot etniskdiskriminering m,m., ramanslag 4 834 000 202 8, Lån till hemuuiistning för flyktingar, m,fl,, förslagsanslag 108 962 000 2039, Utiänningsnänmden,/-amanslag 58047 000 20410, InferaationeU samverkan inomramen för flykting-cx;h migrationspolitUcen m.m., reservationsanslag 2 000 000 Åtgärder mot främlingsfientUghet och rasism, reservationsanslag 32 000 000 Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m., reservationsanslag 1 300 000 Summalittera D 10 604 381 000 SummaKulturdepartementet 14 759 718 000 207 12.1 FörslagtiUlagom{indringilagen(l992:3l8)om BU. överlämnandeav förvaltaingsuppgifter inom Kultardepartementets verksamhetsområde 208 12.2 Förteckning över remissinstanser och sammanställning av remissytttandenöver betänkandet (SOU 1992:137) Arkeologi och exploatering 318 12.3 Förslag fiU lag om ändring i lagen (1988:950) om 319 12.4 Förslag till lag om iindring i lagen (1990:886) om granskning ochkonttoU av filmer och videogram 220 12.5 Förslag tUl lag om ändring i lagen (1981:508) om 221 12.6 Förslag tiU lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om gotab 45527, 1993 Regermgens proposition 1993/94:100Bilaga 13 y*.4y*.4 1 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 Bilaga 13till budgetpropositionen 1994 (tolftehuvudtiteln) BU. TiUNäringsdepartementet hör bl.a. frågor inom följande områden: - de allmänna riktlinjema för näringspoUtiken, - övergripande näringspoUtiska frågor, - företagens allmänna utvecklingsbetingelser,service, utbUdning m.m., - näringsUvets riskkapitalförsörjning, - förvaltning och avyttring av aktier eUer andratiUgångar i vissa helt eUer delvis statUgt ägda företag, - näringsfrihet och inrikeshandel, - pris- och konkurrensförhåUanden, - tekniska krav på byggnader och byggprodukter samt viss byggfonkning, - teknisk forskning och utveckling, - patent- och registteringsverksamhet, - skydd för vammärken, mönster och namn, - teknisk konttoU, provning och mätning, vissasäkerhetsfrågor, - energiförsörjning,energiforskning och beredskap inom energiområdet. NäringspoUtikens uppgift är att skapa goda fömtsättningar för pro duktiva investeringar och produktivt arbete i . För detta krävs drivkrafter. Det privata näringsUvet måste ges förbätttad konkurrenskraft och bätae fömtsättningar att växa. Prioriterade områden i näringspoU tiken är enskUt ägande, företagande och sparande, avskaffandet av fUlväxtaämmande skatter, avreglering och ökad konkurrens, effektivise ring och privatisering av de sfatUga företagen, forskning och utveckling samt ett svenskt medlemskap i . Regeringen har gjort kraftfuUa insatser för attkomma tiU rätta med stmktarproblemen i svensk ekonomi. Sålunda harstabUiseringspoUtiken sttamats åt. program för att främja småföretagenoch skattereform har kompletterats med åtgärder för att lätta påskattetrycket för småföretag och aktieägare som regelsystemet försmåföretag förenklas. För att öka effektiviteten i resursfördelningen harverksamheter inom den offentUga sektom öppnats for konkurrens, konkurrenshinderoch regleringar har avvecklats samt en privatisering av Dessutom har vUctiga insatser gjorts för att förstärka denindustrirelaterade forskningen och förbättta infrastmktaren. Regeringen ämnarutveckla de samlade näringspoUtiska insatsema för att stärka marknadsekonominoch ytterUgare förbättta fömtsättningama för näringsUvet. Denökande intemationaUseringen skärper kraven ytterUgare på den svenska ekonominoch poUtiken. IntemationeU konkurrens skapar ett starkt omvandlingstryck. Föratt skall kunna hävda sig i konkurrensen räcker det inte längre attkunna producera exportvaror tiU konkurrenskraftiga priser. Lönsamheten måstevara minst lika hög för investeringar i som i andra länder. Villkorenför entteprenörer måste vara jämförbar med vad andra länder kan erbjuda. Det äravgörande för att vi skaU kunna attrahera de investeringar och den produktionsom krävs för ett fortsatt högt välstånd. Dessakrav förstärks av anknytning tiU EG:s inre marknad genom EES-avtalet.Det innebär att svenska företag och svenska konsumenter kan dra nytta av déneuropeiska iitte marknadens ökade utbud och avsättningsmöjUgheter. Konkurrensenskärps på såväl export-som hemmamarknaderna, vilket bidrar tiU en förkonsumenterna gynnsam prispress som stmktaromvandlingen förstärks,särskUt inom sektorer som varit avskärmade från intemationeU konkurrens. Deprecieringen av den svensla kronan tiUsammans meden gynnsam produktivitetsutveckling har lett tiU en markantförbättring av industrins konkurrenskraft. Detta har visat sig bl.a. i ökadorderingång tiU den svenska industrin i synnerhet från exportmarknaden menockså från hemmamarknaden. Prop.1993/94:100 BU. I 89 I 90 I 91 I 92 I 93 I Denkraftiga lönsamhetsförbättringen i industrin som skedde under första halvåret1993 iimebär att två ttedjedelar av minskningen i industrins rörelsemarginalsedan 1989 har återhämtats. Lönsamheten förväntas öka ytterUgare under senaredelen av 1993 och vilket skapar utrymme för ökade investeringar. Prop.1993/94:100 BU. % av omsättn. 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 Den svenska ekonomin är nu på väg att återhämta sigmen vägen tiUbaka tiU uthåUig tiUväxt och ftiU sysselsättning är lång. Därförmåste den ekonomiska poUtiken inriktas på att återstäUaden samhäUsekonomiska balansen. Exporten och investeringama i det privatanäringsUvet måste under ÖverskådUg tid vara de främsfa drivkraftema förtiJlväxten i ekonomin. Regeringens ekonomiska poUtik skapar nu steg för sfegfömtsättningama för detta. Det största hotet mot en återhämtning i ekonomin ärosäkerheten humvida genomförda förändringar blir bestående. Regeringen avserdärför att fortsätta föra sin konsekventa Unje inom näringspoUtiken. De delar av näringspoUtiken somNäringsdepartementet har direktansvar för är följande sex huvudområden: - Nyföretagande och tUlväxtföretag - Privatisering av statUgt ägda företag - Teknisk forskning och utveckling TiUväxtenoch utvecklingen i näringsUvet måste i hög grad komma frin de små ochmedelstora företagen. Nya och små företag kan med rätta fömtsättningar svaraför en stor del av den innovativa kraften och tiJlväxtmöjUghetema. Regeringenlade fram ett program för att främja småföretagen. Programmetomfattar bl.a. avreglering, sänkta skatter, effektivare konkurrens ochförbättrad riskkapitalförsörjning. En stor del av programmet har genomförts. Regeringen har tiUsatt enavregleringsdelegation för att intensifiera arbetet med att kartiägga ochgenomföra åtgärder i syfte att ta bort och förenkla onödiga och fördyranderegler. Vidare har en ny konkurrenslag stiftats som kommer att underlätta bl.a.de små och medelstora företagens verksamhet. Regeringen har föreslagit en radytterligare ätgärder för att genereUt underlätta småföretagens utveckling. DetgäUer exempelvis arbetsrätten, där enklare och mer flexibla reglerföreslagits. fattade beslut om sådana åtgärder (prop.1993/94:67, bet. 1993/94:AU4, rskr. 1993/94:103). Vidare har en omfattandeproposition om fortsatt reformering av förefagsbeskattrungen lagts fram ochbehandlats av (prop. 1993/94:50, bet. l993/94:SkUl5, rskr.1993/94:108 och 109). Besluten mnebär bl.a. väsentUga förbättringar påskatteområdet för företag som drivs av enskUda näringsidkare. Vissa åtgärder som beslutades föratt främja småföretagens försörjning med riskkapital har genomförts och börjatverka. Det gäUer bl.a. den stmktar med två portfoljforvaltande bolag -och - och sex riskkapitalbolag som harbyggts upp med medel från de fömtvarande löntagarfonderna. Vidare arbetar den ombUdade Industri- ochnyforetagarfonden med en ny typ av ny fö re fagar lån somriksdagen beslutade om . Över 800 personer har hittUls startat egnaföretag med hjälp av nyföretagarlån på totalt ca 190 mUjoner kronor. starta-eget-bidrag inom ramen för arbetsmarknadspoUtiken. Sådana bidraghar under budgetåret uppgått tUl ca 500 mUjoner kronor. deltar i som är en del av EG:s småföretagsprogram. Projektet syftar tiUatt ge de europeiska småföretagen information om EU. Vid Närings- ochteknikutvecklingsverket () finns ett s.k. Euro Information Corre-spondenceCenter, som i sin tar samordnar aktiviteter vid 14 regionala informationscenttai landet. har på förslag av regeringen beslutat omny organisation rörande insatser för småföretagsutveckUng. Det innebär attlänens utvecklingsfonder skaU ersättas av regionala utvecklingsbolag, vUka somägare får dels ett centralt moderbolag, dels landsting och andra inttessentersom viU medverka som ägare och finansiärer på det regionala planet.Verksamheten skaU drivas i nära samverkan med näringsUvets egna organisationer. Regeringenhar i beslut den I juU 1993 gett i uppdrag att i Prop. 1993/94:100samarbete med utvecklingsfonder, länsstyrelser och andra offentUga och Bil. 13privata organ genomfora vissa åtgärder för att främja kvinnors företagande.Åtgärdema skaU avse utveckling av befintUg rådgivnings- ochUtbUdningsverksamhet, insatser för att främja kunskapsuppbyggnad om kvinnorsföretagande och intemationeUt samarbete på området. Vidare skall insatserriktade tUl särskUda gmpper genomföras, däribland rådgivning for kvinnor inomoffentUg sektor vUka vUI starta företag. För projektet har 5 mUjoner kronoranvisats för /94. skaU redovisa genomförda åtgärder ochlämna förslag som rör den framtida inriktningen tUl regeringen senast den 15maj 1994. Bristen på information kan verka som ett hinder fördem som avser att starta företag. Regeringen beslöt att gei uppdrag åt att inrätta en särskild telefonlinje för nyförefagare.Syftet med linjen är att ge snabb information och hänvisningar tUlnyforetagare. Lmjen skaU vara etablerad senast den . En särskUd uttedare har i betänkandet Innovationerför (SOU 1993:84) föreslagit en rad åtgärder för att främjainnovationer m.m. Regeringen ger sin syn på dessa frågor under Uttera A.NäringspoUtik m.m. Vad gäUer varvsnäringen har regeringen givitExportkreditaämnden (EKN) i uppdrag att undersöka möjUghetema att lämnagarantier för finansiering av fartyg inom ramen för exportkredifgarantier.Uppdraget inkluderar även garantier för export av flygplan. Deprecieringen av den svenska kronan sedan hösten1992 har haft positiva effekter för resenäringen. TiUsammans med sänkningen avmervärdeskatten tiU för hoteUtjänster, camping och personttans-porter m.m.per den I juU 1993 innebär detta att taristaäringen i har fåttbetydande stimulans och åter utvecklas positivt. Privatiseringav statligt ägda företag representerar ett anfal skUda verksamhetsinriktningar, alltifrånsmå bolag med specieU vericsamhet tiU stora industriföretag med kommersieUinriktning. TUl detta kommer ett antal affärsverk och finansinstitationer.Totalt omfatfar den statUga företagssektorn ett 40-tal aktiebolag som iflertalet faU är moderbolag i en koncem, sex affärsverk samt sex finansmstitatdär staten äger av aktiekapitalet. De hel- eUer delägda statiigaföretagen äger helt eUer delvis ca 450 bolag. Den sammanlagda omsättningen iföretagen uppgick tiU 216 mUjarder kronor. Totalt sysselsatte företagenår 1992 ca 250 000 personer. Närmare uppgifter har lämnats i regeringensskrivelse (1993/94:20) med redogörelse för de sfatUga företagen.Uppgifter om företag där sfaten är minoritetsägare mgår numera i redovisrungen. Regeringens privatiseringsprogram mleddes sedanriksdagen bifalUt regeringens proposition om privatisering avStatUgt ägda företag, m.m. och bemyndigat regeringen att sälja statens aktier i 34 helt eUer delvis ägda bolag (prop.l991/92:69, Prop. 1993/94:100bet.l99l/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I riksdagsbeslutet om nyteckning Bil.13 av aktier i (prop. 1991/92:21, bet. I99I/92:NU4, rskr.1991/92:8) fick regeringen bemyndigande att sälja aktiema i banken. Arbetet med bolagisering av sfatUg verksamhet somen förberedelse för privatisering har fortsatt. I föregående årsbudgetproposition nämndes bolagiseringama av Sfatens vattenMsverk, Domänverketoch Statens hundskola. har vidare vaccinproduktionen vid dettidigare () överförts tillaktiebolagsform, . Vidare har verksamhetema vid och Statensprovningsanstalt den 1 juU 1993 överförts tiU aktiebolagsform, resp.Sveriges Provnings- och (). beslutade idecember 1993 att skaU bolagiseras. I de sistaämnda faUen föreliggerför närvarande mga konkreta planer på privatiseringar. I enUghet med beslut skaU regeringenvarje år i budgetpropositionen lämna en redogörelse överprivatiseringsprogrammet. I förra årets budgetproposition redovisadesprivatiseringarna av , , Svensk AvfeUskonverteringAB () och Nordiska SafeUifaktiebolaget (NSAB). I det sistaämnda faUet harförsäljningen återgått och NSAB har tiU förvärvats avSvenska Rymdaktiebolaget. har följande privatiseringargenomförts. såldes av aktiema i försvarsindustrikoncemenCelsius ut tiU allmänhet, anställda samt svenska och utländskainstitationer. TUlsammans med de drygt tte mUjoner aktier som IndustiierAB tecknade i en samtidig nyemission motsvarade detta av det totalaaktiekapitalet. Staten har efter ttansaktionen kvar av aktiekapitalet.Intäkterna från statens försäljning uppgick tiU 1,9 mUjarder kronor.Allmänhetens tiUdelning på 5,5 mUjoner aktier utgjorde av det somsåldes ut men av det som ej var förplacerat. Den tilldelning sominstitationema fick motsvarade 6,5 nuljoner aktier. sålde huvuddelenav sina dotterbolag tiU , som ägs av plc. SKD- företagen AB är moderbolag i en företagsgmpp som främst varit verksam inom områdena datordrift, konsultverksamhet och informationsförmed ling. Koncemen har ca 1 400 anstäUda och omsätter ca 1,8 nuljarder kronor . är ett av större dataserviceföretag och är registterat och börsnoterat i . Genom försäljningen privatiserades tte Qärdedelar av SKD-koncemen. Huvuddelen av SKD-koncemen får nu en ny ägare som har ett långsiktigt ägarinttesse, kompelens och finansieU förmåga att utveckla företagen och som dessutom är väl etablerad på den europeiska marknaden. Arbetet med att försälja kvarstående dotterbolag fortsätter. Regeringen har med stöd av bemyndigande om kapitaltillskott m.m. uppdragit åt Riksgäidskontoret att utfärda sedvamUga säljargarantier gentemot köparen och att - om så skuUe behövas för att fiiUfolja privatiseringen av koncemen - lämna ägartiUskott tiU . AB - som ägdes tiU av svenska staten och av nio affärsbanker - är ettrenodlat riskkapitalbolag vars affärsidé är att Prop. medverka i tidsbegränsandeminoritetsinvesteringar i utvecklingsbara. sålde staten och sju av bankema sitt aktieinnehavi tiU . Atie förvärvade avaktiema för egen räkning i ett mer långsUctigt Hämtöver förvärvadestiUfaUigt av aktiema som skaU placeras tiU andralångsiktiga ägare. Den nya ägarbUden bedöms ge goda framtidsutsikter förFöretagskapital AB och därmed att ytterUgare utveckla konkurrens ochmångfald på riskkapitalmjuknaden. har alla rörelsedrivandedotterbolag tiU sålts. personal har sagtsupp och moderbolaget kommer senare att avvecklas. De regionala investmentbolagenAC-Invest och Z-Invest har sålts tiU stiftelser med förankring i respektivelän. såldes också statens aktieinnehav i investmentbolagetRödkaUen AB tiU . Statens aktier i investmentbolaget tiU . Vidare kan nämnas att verksamheten vid myndighetenFörsvarets datacenter per den I aprU 1993 överlåtits tiU . Även verksamhetenvid myndigheten mediacenter har överlåtits tiU annan ägare. Den 1juU 1993 övergick verksamheten tiU det av ägda . har regeringen analyserat flera avföretagen med statUgt ägande som kandidater för privatisering under våren 1994.Under december månad 1993 har regeringen aviserat att man planerar att undervåren 1994 erbjuda aktier i skogskoncemen /Domän/Ncb samt tiUbred försäljning på marknaden i syfte att uppnå ett spritt ägande. I detförstaämnda fåUet inkluderar planema avsikten att även börsnotera förefaget. Konkurrensär den bästa garantin för att konsumentema skaU få så bra varor och tjänstersom möjUgt tiU rimUga priser. Det är också centtalt for den intemationeUakonkurrenskraften hos svenskt näringsliv att konkurrensen upprätthåUs påhemmamarknaden. Många marknader har avreglerats eUer står införomfattande avregleringar. Detta arbete är centtalt i regeringens sttategi förekonomisk tiUväxt och ökad sysselsättning. Det handlar om att öka denkonkurrens-utsatta sektom och vidga området för privat näringsverksamhet, attavveckla offentUga monopol och minska offentUgt ägande i näringsverksamhet,att främja konkurrens på Uka vUlkor och att underlätta for foretag att drivasin verksamhet samt att ta bort hinder för att nya företag skaU kunna etablerasig. Regeringen har intensifierat avregleringsarbetet genom att tUlsätta enavregleringsdelegation (dir. 1993:113). Delegationen skaU skaffa sig enöverbUck över det avregleringsarbete som genomfors och planeras inom samtUgadepartements ansvarsområden, StäUa samman detta tiU ett avregleringsprogram för1993 - 1994 samt verka för att detgenomförs. Delegationen kan ta iiutiativ tiU uttedningar Prop. 1993/94:100samt sprida information och bUda opinion för avreglering. Delegationen Bil.13 har lämnat sm försfa rapport tiU regeringen. En mer utförUgredovisning skaU lämnas . Det pågår också ett systematiskt och långsiktigtavregleringsarbete på myndighetsnivå. skall årUgen senast den15 oktober lämna förslag tiU regeringen om nya avregleringar. Verket har fÖrnärvarande ett flertal projekt pågående eUer under planering. Ocksålänsstyrelsema har regeringens uppdrag att årUgen lämnaavregleringsförslag. Länsstyrelsema har tiU regeringen redovisat en förteckningöver de regler man tillämpar som kan ha konkurrensbegränsande effekter. Konkurrensinom den offentUga sektom EnUgtregeringens bedömning bör i så stor utsträckning som möjUgt den offentUgasektorn utsättas för konkurrens. Konkurrens leder tiU ständig omprövning ocheffektivisering samt gör det lättare att värdera en verksamhets omfattning ochinnehåU. Regeringen har uttalat att det bör vara ett riktmärke för kommuner ochlandsting att den andel som utsätts för konkurrens stegvis bör öka och i enförsta etapp uppgå tiU ungefar av kostaaden för den sammanlagdatjänsteproduktionen inom hela kommun- och landstingssektorn. Konkurrens ochmångfald kan uppnås bl.a. genom upphandling, checksystem och olika typer avpengasysfem. har antagit etthand-Ungsprogram för ökad anbudskonkurrens inom sektor. Förbundetanser att ökad konkurrens mom den kommunala sektom bör utayttjas som ett medelför att nå högre effektivitet, bättre kvaUtet och ökad välfärd för medborgama.Landstingsförbundet avser att anta ett liknande handlingsprogram. Regeringenhar uppdragit åt och länsstyrelsema att följa detutvecklingsarbete som pågår för att öka konkurrensen och stadera i vilkenomfattning kommuner och landsting upphandlar qänster och produkter genomanbudstävlmgar. Statskontoret har ett motsvarande uppdrag när det gäUer statUgverksamhet. Uppdragen skaU avrapporteras . Fastaspelregler och konkurrens på lika villkor är viktigt för att marknadsekonominskall tangera. Genom den nya konkurrenslagen (1993:20) som ttädde i kraft den IjuU 1993 och genom förändringama i myndighetsstmktaren på konkurrensområdet harmöjUghetema att ingripa mot konkurrensbegränsnmgar stärkts. Konkurrenslagen ochregeringens tiUämpningsföreskriffer tiU lagen kommer successivt att följas upp. konkurrensregler skapar rättsUgafömtsättnmgar för en effektiv konkurrensbevakning inom hela samarbetsområdet. medavtalet mer strikta regler på stafsstödsområdet. offentiigt stödunderstäUas EFTA:s övervakningsmyndighet för god- Prop. 1993/94:100 kännandeinnan det får verksfäUas. Samordningstanktionen i regerings- BU. 13 kansUetför beredning av statsstödfrågor har förstärkts och uppgiftema for berördamyndigheter preciserats. innehåller också andra regler, exempelvisnär det gäUer upphandling och statUga handelsmonopol, som är ägnade att stärkakonkurrensen. Ett problem som uppmärksammats aUt oftare undersenare tid är att konkurrensen snedvrids i samband med konkurser. Behov avändringar i konkurslagstiftningen m.m. har lagts fram i promemorian Företagandeoch konkurrens på likvärdiga villkor, som utarbetats inom regeringskansUetYtterUgare näringsrättsUga regler ses över för närvarande.Uttedningsbefänkandef (SOU 1993:69) Revisorema och EG har remissbehandlats ochärendet bereds nu i . AvsUcten är att en proposition skaUlämnas tiU . KonkurrenstiUsynen har förstärkts. Konkurrensverkethar under sitt första verksamhetsår i princip avslutat aUa ärenden som skuUeprövas erUigt den gamla konkurrenslagen. Verket har lämnat förslag tiUavregleringar och arbetat med att effektivisera den offentUga sektom. Den nyakonkurrenslagen ttädde i Icraft den I juU 1993. Ett anfal företag utayttjademöjUgheten att redan före den 1 juU söka undantag från konkurrenslagensförbudsbestämmelser. ParaUeUt med arbetet med att handlägga ärenden har envUctig del av arbetet inriktats på utbUdning och utveckling av personalen införden nya lagen samt att skapa arbetsmtiner för att säkersfälla rättssäkerhet ochUkformighet vid tUlämpningen av den nya lagen. Verket har också lagt nedbetydande resurser på att informera företag, branschföreningar och media om dennya konkurrenslagen och dess effekter for företagen. Länsstyrelsemakompletterar arbete med insatser på lokal och regional nivå. Konkurrensreglerför verksamhet inom lantbmkets primärföreningar Fråganom konkurrenslagens tiUämpning på jordbmksområdet kommenteras i förarbetenatiU den nya konkurrenslagen (prop. 1992/93:56, bet. 1992/93:NU17). Det slogsfast att en svensk konkurrenslag bör vara genereU och sålunda avse näringsUvetsaUa områden och att jordbmksområdet inte skuUe utgöra något undantag fråndenna princip. Detta innebär att jordbmksföretag på samma sätt som andraföretag hindras att missbmka sin dominerande ställning och ha samarbete som gerskadUga konkurrensbegränsrungar. Det framhöUs dock, med hänsyn tiU de särskUdafömtsättningama som gäller for jordbmksnäringen att det är natarUgt och oftastnödvändigt för enskUda jordbmkares och enskUda primärproducenterskonkurrenskraft att de sluter sig samman i föreningar för produktion eUerförsäljning av jordbmksprodukter, utayttjande av gemensamma anläggmngar forlagring, behandUng eller förädling av jordbmksprodukter. Statsmakternasbedömning var att samverkan meUan jordbmkare och andra råvamproducenfer i mångafaU skuUe omfattas av konkurrenslagen men att derma samverkan sammanfaget hadeså positiva effekter att den borde kvaUficera för undantag enUgt lagensbestämmelser som tillämpar konkurrenslagen hari en skrivelse tiU BU. 13 regeringen redovisat sinbedömning att det praktiskt taget inte föreUgger några möjUgheter att meddelaundantag enUgt konkurrenslagens bestämmelser för enskUda jordbmkares samverkani föreningar fiämst för att få avsättning för sina produkter. Konkurrensverketförordar en särlagstiftning där vissa slag av samverkan meUan jordbmkare ochandra råvamproducenter inom jordbmket och bdgårdsnäringen undantas frånforbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i 6 § konkurrenslagen. Regeringen har beslutat (dta 2'402/93) att eninterdepartemental arbetsgmpp skaU utteda vilka specieUa lagregler som krävsför att enskUda jordbmkares och andra råvamproducenfers samverkan i föreningar(primärföreningar) inom lantbmkets område inte onödigtvis skaU komma i konflUrtmed konkurrenslagen.