prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Den totala arbetslösheten steg till 13 %under 1993 och föratses fortsätta att växa till 1994. Det är svårtatt fastställa vilken effekt detta kommer att få på lönebildningen, eftersomSverige aldrig upplevt en så hög arbetslöshetsnivå.Traditionella ekonometriska skattningar indikerar mycket låga nominellalöneökningar . Enligt teorier om jämviktsarbetslöshetskall också löneökningstakten fella så länge arbetslösheten överstiger dennaturliga arbetslöshetsnivån (NAIRU = non accelerating inflation rate ofimemployment). I var NAIRU ca 2,enligtskattningar av bl.a. (1993). Även om det är rimligt att räkna med enviss uppgång av denna tmder överstiger den beräknade arbetslöshetenNAIRU . Detta talar för en sjunkande löneökningstakt underhela prognosperioden. Vissa interaationella erferenheter indikerar dock attlönebildningen är mer känslig för förändringen än nivån på arbetslösheten. Juhögre nivån på arbetslösheten är, desto inindre verkar löneökningaraaskänslighet vara för variationer i arbetslösheten. Avgörande är sannolikt hurde arbetslösas kompetens kan upprätthållas och i vilken månlångtidsarbetslösheten kan hållas tiUbaka. Inriktningen och omfettningi avarbetsmarknadspolitiken i kan möjliggöra att arbetsmarknadensfunktionssätt inte tar alltför stor skada av bestående högaarbetslöshetsnivåer. »'..u\fo\«A-not'' Diagram6.1 Indikator pä den strukturella löneglidningen S Arb«tskraftskostnad Q Antalet anställde M"". NAe<»*>"'0.? ;;'?°' 1993/94:100 Bilaga1.1 Armu:Arbetskraftskostnads- och sysselsättningsutveckling inom Verkstadsindustrin Källa:VI:s prognosenkät, . slöt nästan hela arbetsmarknaden nyatvååriga löneavtal. De avtalsmässiga höjningaraa inkl. s.k. överhängseffekterfrån tidigare avtal uppgick till ca I % 1993. Avtalen medför en löneökning påca 1 1/1994, vilket inkluderar den neddragande effekten av . Att bedöma löneglidningens framtida utveckling är förenat medovanligt stor osäkerhet. Uppgifter om den utbetalda lönesumman visar enbetydligt högre löneglidning tmder 1993 än vad förtjänststatistiken indikerar.Det är svårt att bedöma storleken pä den s.k. strukturella löneglidningen somuppstår när sysselsättningen feller snabbt. Den genomsnittliga lönen stiger omföretagen avskedar personer som har lägre lön än genomsnittet, vilket händernär t.ex. principen om sist-in-först-ut tillämpas och de sist anställda harlägre lön än genomsnittet, eller om företagen allmänt avskedar inindrekompetent arbetskraft med låg lön. En liknande effekt uppstår när företag meden genomsnittligt lägre lönenivå slås ut. Avgångsvederlag vid uppsägningardrar också tillfälligt upp lönekostnadema i förhållande till antalet arbetadetimmar. En indikation på hur stor den strakturella löneglidningen kan vara,framkommer om utvecklingen av sysselsättning och arbetskraftskostnader inomelektroindustrin jämförs med den övriga verkstadsindustrin, se diagram 6.1. branscher där sysselsättningen minskat steg den genomsnittliga arbetskraftskostnadenmed , medan den sjönk inom elektroindustrin därsysselsättningen ökade . Aihetskraftskost-naderaa påverkadesockså av att socialavgifter sänktes 1993. -0,1 -0,6 -3,1 Anm.: Uppgiflerna för samdiga löntagare baseras pålönesummestatistik. Uppgifterna för industriarbetare grundas påförtjänststatistik. Förtjänststatistiken har i förekommande fall kompletteratsmed engångsbelopp, som ej ingär i SCB:s statistik. Avtalskonstruktionen förindustriarbetare 19S7 omöjliggör en meningsfull uppdelning på avtal ochlöneglidning. Källor: , ochFinansdepartementet. Sammantaget beräknas de totala nominellalöneökningama till 1994 och 1995. Prognosen bygger på en försiktigtolkning av den strukturella löneglidningens omfettning. Det förefeUersannolikt att den strukturella komponenten i löneglidningen minskar 1994 närfellet i sysselsättningen mer än halveras. I den mån företagen börjarnyanställa personer med en lägre lön än genomsnittet kan den strukturellalöneglidningen bli negativ när sysselsättningen åter börjar öka 1995. Om deindikationer som finns för verkstadsindustrin skulle vara representativa förarbetamarknaden i stort, är sannolikt löneglidningskomponenten och1995 överskattad. I så fell blir den totala löneökningen lägre för båda åren.Den nominella timlönen inom industrin bedöms öka med I resp. 1,5 procentenhetermer än genomsnittet för ekonomin, som en konsekvens av den olikartadeutvecklingen för den konkurrensutsatta respektive de skyddade sektorerna. Enutveckling mot mer lokalt bestämda löneavtal kan underlätta derelativlöneförskjutningar som krävs för att överflytta arbetskraft till denkonkurrensutsatta sektom. De ingångna löneavtalen 1993 tyder dock på en fortsattmycket stor löneföljsamhet mellan ekonomins olika sektorer, trots markantaefterfrågeskillnader. Om löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektomsprids till övriga sektorer blir satmolikt den genomsnittliga timlöneökningenhögre än vad som är förenligt med låg inflation, vilket i så fell riskerar attleda till att den ekonomiska återhämtningen avbryts . Digram 6.2 Nominell timlön inom industrin Åriig procentuell förändring,nationell valuta *;;■...... "A"... ■■/■-.. ' " -' .... ... .v......... ....1 r\rf*n k. ;= 1 OtLU I 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Armu:OECD-ländema är sammanvägda enligt varje lands betydelse som konkurrent tillSverige på världsmarknaden. Inom OECD-området beräknas lönerna inomtillverkningsindustrin öka 1994 och 1995. Den svenskaindustrins löner stiger därmed något snabbare tmder prognosperioden, trots detmycket svaga arbetsmarknadsläget. Om den svenska industrins löner ävenfortsättningsvis ökar snabbare än i omvärlden vid ett sämre arbetsmarknadslägekommer arbetslösheten att förbli på en högre nivå. Den förhållandevis högalöneökningen i sammanhänger dock med ett antal tillfälliga faktorersom resulterar i en strukturell löneglidning. Motståndet mot löneökningar frånen del av arbetsgivama kan också vara mindre än normalt pä grund av den kraftigadeprecieringen av den svenska kronan, de sänkta arbetsgivaravgiftema och enstark produktivitetsutveckling. Den sammantagna effekten av dessa förändringarär att den svenska relativa enhetsarbetskostnaden beräknas sjunka med 22 %imder . Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 Under1980-talet ökade de svenska konsumentprisema med i genomsnitt , attjämföra för OECD-genomsnittet. Konsumentprisema fortsatte att stigamed under 1990-I99I, delvis som en följd av skatteomläggningenfrån direkt till indirekt beskattning. skedde en kraftig nedväxlingav inflationen och konsumentprisema steg mätt som årsgenomsnitt. 12 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 den lägre inflationstaktenatt realräntoma steg, vilket dämpade aktivitets- Prop. 1993/94:100 nivån iekonomin och fördjupade lågkonjunkturen. På är dock Bilaga 1.1en låg och stabil inflationstakt befrämjande för tillväxten. Trots det kraftiga fellet i den privatakonsumtionen tilltog prisökningstakten . Det förklaras främst avtillfälliga inflationseffekter av höjda importpriser samt ändrade indirektaskatter och subventioner. Deprecieringen av den svenska kronan medförde attimportprisema steg mellan . Samtidigtförsvagades den svenska kronan jämfört med en importvägd valutakorg.Ufländska exportörer till har därmed visat en viss återhållsamhet i sinprissättning för att inte förlora marknadsandelar. Det fektum att kronan nuflyter ger också ett nytt prissättningsbeteende hos såväl utländska sominhemska företag. Företagens förväntningar om kronans framtida utveckling harblivit alltmer betydelsefiiU. Svenska företag som riktar sig mot hemmamarknadenhar reagerat på de ökade kostnadema för importerade insatsvaror med att sänkasina vinstmarginaler. Enligt beräkningar från förklaras av inflationstakten på , eller , av höjdaimportpriser och höjda priser pä importkonkurrerande varor. I november 1993steg inflationstakten till , men beräknas fella tillbaka till idecember. Regering och Riksdag har slagit fäst att det intefinns något realekono-miskt utrymme till konqjensation för deprecieringensprishöjande effekter. Av detta skäl skall sådan kompensation inte heller utgåför basbelopps-styrda transfereringar. Uppräkningen av basbeloppet, som bestämsav KPI , avseende 1994 korrigerades därför ,vilket motsvarar genomslaget av den initiala deprecieringen. För 1994fkstställdes basbeloppet till . Sanunantaget steg såväl KPI som nettoprisindex(NPI) med under loppet av 1993. NPI visar konsumentprisutvecklingenexkl. effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Att KPI och NPIutvecklades så likartat, trots höjda skatter och sänkta subventioner under1993, förklaras av att varor och tjänster som inte är momsbelagda steg relativtkraftigt i pris. Eftersom dessa varors vikter är större i NPI än i KPI blev dengenomsnittliga prisökningen ungefär densamma. Den kraftiga försvagningen av kronan för med sighögre inq>ortpriser som, när efterfrågeläget tillåter, slår igenom i deninhemska prisnivån. Det mest sannolika är att detta endast leder till enengångseffekt pä den genomsnittliga prisnivån, men det kan inte uteslutas attdet uppkommer tendenser till en allmänt högre inflation. Importprisgenomslagetbör dock vara lägre, ju som förflyter innan den inhemska efterfråganåter börjar öka. En omfördelning mot inhemsk produktion, och mot import frånländer vars valutor kronan inte deprecierats så mycket emot, hiimer då ske. Dendel av importen som utgör insatsvaror till exportindustrin torde heller intepåverka den inhemska prisnivån. A andra sidan finns det ett utrymmeför att höja prisema pä de svenskproducerade varor som konkurrerar medimporterade varor. 1993/94:100 Bilaga1.1 Indirekta skatter, bidrag i procentenheter Vinstmarginal, bidrag i procentenheter -0,7 7,9 0,0 1,7 0,7 16,1 2,9 0,3 7,4 1,9 -0,1 -1,0 1,2 1,0 0,3 2,8 3,7 0,9 0,7 4,2 0,7 0,7 2,8 2,9 1,6 0,5 KPI årsgenomsnitt Nettoprisindex årsgenomsnitt Anm.: Diverse taxor består ov läkemedel, läkarvård,tandläkararvode, lotter m.m., TV-licens, post och tele samt resor ochtransporter. Nettoprisindex är KPI exkl. indirekta skatter och subventioner.Vid beräkning av basbeloppet 1994 har en avräkning skett för deprecieringensdirekta effekter. är sammanvägda enligt varje lands betydelse somkonkurrent till . Källor: , Statistiska centralbyrånoch Finansdq>artementet. Det finns många fektorer som talar för en lugninhemsk kostnadsutveckling . Den svaga situationen påarbetsmarknaden förväntas resultera i, jämfört med tidigare perioder, lågalöneökningar. En relativt hög produktivitetsökning håller nereproduktionskostnaden per producerad enhet. Avregleringar och skärptkonkurrenslagstiftning ökar konkurrensen på en rad marknader som enförväntad appreciering av kronan dämpar kostnaden för importvaror. Bortsettfrån de tillfälliga inflationseffektema av höjda importpriser och indirektaskatter bedöms därför prisutvecklingen vara låg jämförtmed tidigare perioder. De inflationsförväntningar som finns för de närmasteåren bekräftar i stort sett denna bild. Hushållens inflationsförväntningaravseende utvecklingen de kommande 12 månadema stabiliserades kring under1993. Enligt industrins förväntningar skulle prisema på hemmamarknaden ökasvagt tmder . En majoritet av företagen, ,trodde dock på oförändrade priser. Inflationsförväntningama hos placerare päobligationsmarknaden tilltog efter kronans fell, men har successivt reduceratstill som genomsnitt under I994-I995. Placerarna förväntar sig dockatt inflationen stiger till som genomsnitt för de kommande fem åren. Ändrade indirekta skatter och subventioner drarsammantaget upp prisutvecklingen 1994 och ytterligare0,1995. Dels skall fr.o.m. vissa punktskatterskrivas upp med den allmänna prisutvecklingen föregående år, dels föreslåsatt patientavgiftema höjs och högkostnadsskyddet sänks fr.o.m. den 1 januari1995. Räntebidragen för hyreshus minskas med 0,5 resp. . under1994 och 1995. upphör också den tillfälliga skattereduktionen förbostadsreparationer ete. Sammantaget beräknas KPI öka resp. 3,0 %under loppet Prop. 1993/94:100 av 1994 och 1995, medan NPI stiger någotlångsammare. Den imderiig- Bilaga 1.1 gande inflationstakten, som visar KPIkorrigerat för effekter av deprecieringen samt ändrade indirekta skatter ochsubventioner, begränsas till och . Uppgången mellan1994 och 1995 i den underliggande inflationstakten är sannolikt överdriven. Denmetodik som används för att beräkna prisutvecklingen har troligen överskattatimportprisemas bidrag 1993 och underskattat detsamma 1994. Ett genomsnitt påknappt per är I993-I995 kan ge en bättre beskrivning av utvecklingen. Tabell6.3 "Underliggande" mflationstakt "Underliggande" inflationstakt Indirekta skatter, subventioner -0,8 -0,3 -0,3 KPI, dec-dec. Armu: Begreppet 'underliggande' inflationstakt används foren mängd olika mått. En del refererar till nettoprisindex som den underliggandeinflationstakten. använder KPI rensat för mat och energi. Meddeprecieringens direkta effekter avses effekter från höjda importpriser ochhöjda priser på importkonkurrerande varor. På grund av avrundning summerar intealltid delama till totalen. Källa: , och . KPI skall spegla hur konsumentprisema i genomsnittutvecklar sig för hela den privata konsumtionen. Detta ligger sedan till grundför utvecklingen av pensioner och andra basbeloppsanknutna transfereringar ochskatter. En annan viktig uppgift för en prisindex är att vara ett mått på denallmänna inflationstakten i hela ekonomin som avspeglar efterfråge-ochutbudsförhållanden. Om KPI används i ett sådant sammanhang har det vissabrister. För det första utgör den privata konsumtionen endast en del av helaekonomin. För det andra är ökad indirekt beskattning eller sänkta subventionersom höjer KPI inte ett uttryck för ett högt efterfrå-geläge eller ökadekostnader. Inte heller kan en övergång från offenflig till privat finansieringav en viss vara eller tjänst, eller höjda räntor, som höjer KPI, uppfettas somett ökat inflationstryck. Trots detta får KPI ofta utgöra ett mått på helaekonomins inflationstakt i olika sammanhang. Förändringar i NPI utgör ett måttsom bättre motsvarar efterfråge- och utbudsläget avseende den privatakonsumtionen. Ett annat alteraativ är den underliggande inflationstakten, därutöver ändrade indirekta skatter och subventioner också de tillfälligaprisförändringama till följd av deprecieringen exkluderas. Det finns goda skäl till att följa flera olikaprisindexars utveckling för att kimna bedöma prisutvecklingen i hela ekonomin.Nedväxlingen av inflationstakten har varit ännu kraftigare om BNP- ellerförädlingsvärde-deflatora för näringslivet studeras. Båda deflatoreraaavspeglar i huvudsak den svenska kostnadsutvecklingen. näringsUveteäven den offentliga sektoms kostnadsutveckling. Båda pris-indexama har ökatlångsammare än KPI tmder 1992 och t.o.m. . En nackdel medbåde BNP- och förädlingsvärdedeflatora är att de publiceras kvartalsvis medviss eftersläpning och att de ofta revideras. De är ändå intressanta för attbelysa inflationstrycket , eftersom de täcker in större delar avekonomin än den privata konsumtionen. 1993/94:100 Bilaga1.1 12 10 8 6 4 2 Diagram 6.3 Prisutvecklingen iSverige Årstakt, procent För att få en fullständig bild av inflationstrycketi bredare mening bör också tillgångspriserna studeras. Det är i första handprisutvecklingen på bostäder (se diagram 7.4), kommersiella fastigheter ochaktier som är av intresse. De senaste årens erferenheter har visattillgångspriseraas betydelse för den makroekonomiska utvecklingen. 1980-taletsspekulationsbubbla följdes av kraftiga prisfell . Desänkta förmögenhetsvärdena drev fram stora kreditförluster i banksektom och bidrogtill att skapa ett betydande konsolideringsbehov i företag och hushåll,som nyinvesteringar blev olönsamma på grund av de lägretillgångsprisema. Därigenom hämmades såväl konsumtion som investeringar. Denfinansiella krisen, som emanerade ur tillgängsmarknademas kollaps bidrog tillatt denna lågkonjunktur blev den djupaste imder efterkrigstiden. Under 1993steg aktiepriseraa kraftigt som prisema på såväl kommersiella fastighetersom småhus började stabiliseras. Prisutvecklingen bedömsbli lugn. Även om utvecklingen av tillgångsprisema är behäftad med storosäkerhet ter sig emellertid en prisuppgång av samma storleksordning som under1980-talet som mycket osannolik tmder prognosperioden, bl.a. därför attrealräntoma särskilt efter skatt kan väntas ligga på en högre nivå. 1993/94:100 Bilaga1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anrru: OECD-ländema är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden. Konsumentprisökningen i ligger i stort setti nivå med omvärldens . Det bör dock uppmärksammas attdet finns stora nationella skillnader i hur KPI eller motsvarande mått ärkonstrae-rat. I Maastrichtevtalet slog EU fest de konvergenskriterier som skallgälla inför EMU. Ett av dem är att inflationstakten inte får överstigagenomsnittet hos de tre länder som har lägst inflationstakt med mer än 1,5procentenheter. Vidare festslogs att inflation skall mätas som förändringen iKPI. startade ett harmoniseringsarbete inom EU och EFTA avseende hurett jämförbart KPI skall definieras. 7 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Prop. 1993/94: loo Bilaga 1.1 sjönk hushållens realtdisponibla inkomster ter den starka ökningen t.o.m. 1992.De senaste årens uppgång i sparandet fortsatte dock trots inkomstfellet. Denprivata konsumtionen minskade nämligen mer än inkomsteraa. harsparkvoten ökat med . beräknasrealinkoms-teraa stiga med ca I % . Den återhämtning av den privatakonsumtionen som inleddes väntas förstärkas underprognosperioden. Uppgången sker dock från en låg nivå och med ett sådantförlopp att sparkvoten stiger även 1994 för att sedan gå ned 1995. Sparkvotenkommer dock att ligga kvar på en för svenska förhållanden hög nivå, se tabell7.1. Tabell7.1 Hushällssektoms disponibla inkomster, konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto offentlig sektor Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m 641,3 57,3 -32,9 631,5 52,9 -28,8 655,0 54,5 -22,2 684,0 57,0 -10,0 Sparkvot, nivå i % -3,4 -1,9 -3,9 Källor: , ochFinansdepartementet. År1992 steg hushållens realinkomster som antalet sysselsattaminskade med . Inkomstbortfellet genom minskad sysselsättningkompenserades till stor del av bidrag till arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nedväxlingen av inflationen, inkl. effektenav sänkt mervärdeskatt på livsmedel m.m., bidrog till att både timlönen ochbasbeloppet (och därmed pensionema) ökade realt. Det direkta skatteuttagetsänktes också, genom att grundavdraget och skiktgränsen för den statligainkomstskatten räknades upp med högre inflation. Nedgången i sysselsättningen fortsatte under 1993.Uppgången av inflationen, inkl. effekter av höjda indirekta skatter, bidrogtill att såväl timlönen som basbeloppet minskade realt. Ersättningen vidsjukdom, arbets- löshetoch pension sänktes. Inkomstbeskattningen ökade till följd av av-skaffetschablonavdrag, reducerad uppräkning av skiktgränsen för den statligainkomstskatten samt av att en egenavgift infördes i sjukförsäkringen. Densvaga utvecklingen av skatteunderlagen medförde, trots dessa regeländringar,att hushållens direkta skattebetalningar minskade i festa priser, vilket gerett positivt bidrag till realinkomstutvecklingen i tabell 7.2. Regeländringarnamedförde att skattebetalningarna reducerades i mindre grad än de skattepliktigainkomsterna (löner, pensioner m.m.). Sammantaget beräknas de realt disponiblainkomstema ha minskat med 1993. Om återbetalningen av det tillfälligasparandet inkluderas i inkomsterna blir inkomstfellet 1993 eftersomjämförelse-nivån höjs, se tabell 7.2. För1994 föratses att nedgången i sysselsättningen upphör och att arbetslöshetendämpas. Inflationstakten feller sä att reallönen kan öka, trots att dennominella timlönen stiger inindre än 1993. Den trendmässiga uppgången avpensionsinkomsteraa reduceras av att deprecieringseffekten påKonsumentprisindex (KPI) avräknas vid beräkning av pensioner och andrabasbeloppsanknutna transfereringar. 1993/94:100 Bilaga1.1 Procentuell utveckling Löpande priser Procentuelltbidrag till real inkomstutveckl ingen Lönesumma exkl. 'uklön Pensioner från offenUig sektor Sjukförsäkring m.m. inkl. sjuklön Arbetslöshetsbidrag m.m. Övriga transfereringar Räntor och utdelningar, netto övriga inkomster, netto Direkta skatter och avgifter Tillfälligt sparande, netto Inkomster inkl. tillfälligt sparande -3,1 1,2 -4,2 -5,7 -0,4 -5,3 -2,6 1,0 -3,5 -4,4 -0,3 -4,1 187,1 57,4 43,5 67,1 10,1 5,6 -8,0 95,0 10,7 -0,1 -10,2 2,8 -5,6 -0,1 -0,6 1,0 -0,9 -1,1 -4,5 1,2 -0,6 2,7 0,8 -0,7 0,7 -0,4 0,0 0,1 -0,3 0,2 -0,1 -0,1 -0,4 -32,9 -1,3 -9,3 -1,9 -0,3 -1,7 -0,3 -2,2 -2,8 -1,5 -0,8 -3,4 -3,4 -0,7 -4,1 Anm.:Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto och skatter är deflaterade medkonsumentprisindex (KPI). Disponibel inkomst och tillfälligt sparande ärdeflaterade med implicit prisindex för privat konsumtion (IPI). Skillnadenmellan KPI och IPI påverkar posten "övriga inkomster, netto'. En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs denI . Den finansieras delvis genom en egenavgift på av inkomsterupp till 7,5 basbelopp (). Egenavgiften, som är avdragsgill vidinkomstbeskattningen, utgår från den . höjs den lägstanivån i det kontanta arbetsmarknadsstödet KAS. Att arbetslöshetsförsäkringenblir obligatorisk medför också höjd ersättning för arbetslösa som inte är medlemmar iA-kassa, men som i övrigt uppfyller kraven Prop. 1993/94:100 iarbetslöshetsförsäkringen. En obligatorisk försäkring medför också att Bilaga 1.1 den nuvarande avgiften till A-kassan kan sänkas. Beskattiungen ökar genom att grundavdragetreduceras med ca . och slopas helt vidden statliga inkomstbeskattningen. Skattema har sänkts förenskilda näringsidkare och pä avkastningen av aktier. Sammantaget stiger hushällensskattebetalningar realt 1994, viUcet ger ett negativt bidrag med 1,5procentenheter till inkomstutvecklingen. Ändå beräknas hushållens realinkomsterstiga med 1994. medför den förväntade ekonomiskatillväxten att sysselsättningen ökar och arbetslösheten går ned. Fortsatt låginflation leder till reallöneökningar. Helårseffekten av höjda ersättningar iarbetslöshetsförsäkringen får genomslag 1995. Egenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen höjs till . Budgetförstärkningar i den offenfligasektom, inom ramen för saneringsprogrammet, föratses medföra en indragning frånhushållen på ytterligare , viUcet begränsar inkomstökningen tilldrygt 1995. En orsak till den positiva inkomstutvecklingen förde närmaste åren är att det höga sparandet innebär en successiv förbättring avhushållens nettoinkomster av räntor och utdelningar. , närunderskottet i räntenettot var som störst, till 1995 beräknas räntenettotförbättras med ca . Denna förändring motsvarar avdisponibel inkomst 1995. Det svenska socialförsäkrings- och bidragssystemenär en viktig förklaring till att hushållens inkomster ökade , trotsatt sysselsättningen föll med . En betydande del av inkomsteraa utgörsav pensioner, som indexeras med prisutvecklingen. Inkomstbortfellet vidarbetslöshet kompenserades till av den offenfliga sektora 1992. Avtabell 7.2 framgår att 1992 gav den minskade sysselsättningen ett negativtbidrag på till realinkomstutvecklingen, vilket motverkadesav ett positivt bidrag på av ökade arbetslöshetsbidrag m.m. Genom de sänkta ersättningsnivåema i socialförsäkringaraa 1993 fick det fortsatta sysselsättningsfellet större genomslag irealinkomstutvecklingen. Ökningen av den offentliga sektoms totalainkomstöverföringar till hushållen bromsades upp meUan 1992 och 1993, se tabell7.3. Det ökade antalet pensionärer med full ATP medföratt pensionsinkomsteraa äter ökar realt , trots attdeprecieringseffekten på KPI ska avräknas vid beräkning av pensionema för 1994och 1995. Pensionsinkomsteraa dras också upp genom att förtidspensioneringtenderar att stiga när arbetsmarknadsläget försämras. Utgiftema inom sjukförsäkringen sjönk realt medöver 1992 när arbetsgivama övertog ansvaret för de första 14 dagama i ensjukperiod.