prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I takt med att de av beslutede investeringama i vägar CKh jämvägar slutförs kommer också, ett ekonomiskt utrymme att skapas for uthåUiga under hållsåtgärder. Regeringen bedömer att det (Kkså finns stora möjUgheter tiU effektivisering och rationaUsering av drift och underhåU vid Väg verket och . Genom bofegisering, (Kh ett tydUgt köp/sälj för hållande vid upphandlingen av drift (Kh underhåUsverksamhet kommer resurser att frigöras. Mot bakgmnd av den betydelse som det samfede väg-och järnvägs- Prop. 1993/94:1(X) kapitalet har for landets välstånd anserregeringen att en gmndläggande BUaga 7 princip bör vara att väg- (Khjämvägskapitalet skaU förvaltas på såcfent sätt att inte värdet urhoUcas genomeftersatt underhåU. Vad tidigare generationer byggt upp måste vidmaktiiålfestiU kommande generationer. För att kunna upprätthåUa en sådan princip krävs enlångsiktig strategi för drift och underhåUsåtgärder. En sådan strategi börgmndas på ett stabiU (Kh väl underbyggt underfegsmaterial såväl vad gäUerbehoven som möjUgheten att rationaUsera verksamheten vid (Kh Banverket.Regeringen kommer därför att uppdra åt de båda verken att när-nuue analysera defiramtida behoven av drift och underhåU på väg- och järnvägsnäten. Regeringen avser att återkomma tiU rikscfegen meden analys (Kh förslag tiU strategi för drift och underhåU i ett långsUctigtperspektiv i samband med att de långsUctiga investeringsplanerna skaU reviderasom . Sammanfattningav regeringens överväganden: Övergripande mål - beslut om investeringar i trafikensinfirastmktur och de övergripande målen for bör Ugga fest. Vägverkethar ett samfet ansvar för att åstadkomma ett effektivt vägtransportsystem somuppfyUer högt stäUda krav pä trafiksäkerhet med hänsyn fegen tiU mUjö ochregional balans. - I avvaktan på regeringens överväganden om enbofegisering av produktionsverksamhet finns det inte skäl att ändrapå målen om konkurrensutsättning vid upphandling. - Ansfeget tUl drift och underhåU bör långsiktigtläggas fest på en nivå där det samfede vägkapitalet bibehåUs. En långsiktigstrategi för drift och underhåU bör därför utarbetas. - Nivån på investeringsansfegen bör beräknas ienUghet med rikscfegens tidigare beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur. - bör fä överlåte viss överskottsmaterieltiU sitt dotter- bofeg SweRoad för att stäUas tiU de baltiska vägmyndighetemas förfogande. Prop.1993/94:100 BUaga 7 Vägverketär central förvaltningsmyndighet for fiågor om väghållning. Verket har ettsamfet ansvar för den stetUga väghållningen med ansvar för trafiksäkerhet ochmUjö vUket i huvudsak inkluderar planering, byggande och drift av det sfetUgavägnätet samt fordelning av vissa sfetsbidrag. Vidare förvaltar Vägverketstetens aktier i ett antal bofeg. Investerings Aktiebofeg Väginvest() svarar för ägarfunktion for avgiftsfinansieradevägobjekt. Svensk-Danska Broförbindelsen Aktiebofeg () svarar forbl.a. drift, byggande och finansiering av de svenska anslutningarna tUl denplanerade Öresundsförbindelsen. För investeringsverksamhet fetfederikscfegen ett beslut om treåriga ramar (prop. 1992/93:176, bet.1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). För verkets övriga verksamhet fettades ettettårigt beslut (prop. 1992/93:100 bU. 7, bet. 1992/93:TU24, rskr.1992/93:272). övergripande mål är att bidra tiU attuppfyUa de väg- och Prop. 1993/94:1(X) trafilqx)Utiska målen.Investeringarna i vägsystemet bör inriktas mot en BUaga 7 ökadtrafiksäkerhet med hänsyn tegen tiU nuljö och regional balans. Vägvericet harbeträffande måluppfyUelsen redovisat följande. - Trafiksäkerhet: Antalet döda och skadade minskarårUgen . dödades eUer skadades 12 615 personer och år 199211 223 personer. - Effektivitet: Den totafe restidsminskningen påriksvägnätet uppgick tiU per fordon varav var ettresulfet av satsade extramedel. - Miljö: Det övergripande målet för utsläppen avkoldioxid är att de inte skaU överstiga nivå. Detta mål uppnåsinte utan ytterUgare åtgärder. Antalet buUerstörda lägenheter har minskat med800 stycken. Det återstående antalet buUerstörda lägenheter med en buUemivåöver är ca 13 000. - Regional balans: Mellan och av länsvägamai skogslänen har brister beträffande bärighet och ytstandard. I södra motsvarande siffiror mellan 5 cKh . För vägkapaciteten är förhållandetnärmast det motsatte med den störste kapaciteten i skogslänen och den minste istorstedsregionema. - Vägstandard: Andelen riksvägar som uppfyUereftersträvad standard har ökat . Bärigheten har förbättrats under desenaste fem åren med en stigande andel vägar som klarar de högstebärighetskraven. TjäUossningen var besvärUgare än under denärmast föregående åren, vilket innebar fier bärighetsrestriktioner ännormalt. Ytstandarden har förbättrats bl.a. genom att längden gmsvägar minskatmed . För produktionsverksamhet godkänderikscfegen följande mål. AU produktion i skaUmarknadsanpassas CKh utsättas för fliU konkurrens och föras tiU en annanhuvudman. skaU av nyinvesteringarupphandlas i konkurrens av väghållningsdivisionen. skaU 100 %av nyinvesteringar upphandlas av väghåUningscUvisionen påaffärsmässiga gmnder (Kh under konkurrens. Motsvarande siffra for drift- (KhunderhåUsverksamheten skaU vara minst 50 1994. Vidare skaU Vägverketspr(xluktioiisverksamhet bofegiseras med in-rikttung mot . Bofeget skaUvara ett självständigt bofeg duekt ägt av steten. har överlämnat sin årsredovisning för år1992. (RW:s) revisionsberättelse årsårsredovisning innehåUer inga invändningar. I årsredovisningen redcivisas bl.a.ett arbete med att utveckla en effektivare och mera kompetent bestallarorganisation.Är 1992 var det förste året som var uppdefet i en bestälferdel - väg-och trafikdivisionen - (Kh en produktionsdel - pro-duktionscUvisionen. Under år1992 utfördes produktion för totalt 9 186 mUjoner kronor. Av den produktion sombestäUdes utsattes av upphandlingen för konkurrens. Konkurrensutsättnmgenav olika verksamheter fördefede sig på följan- Prop. 1993/94:1(X) de vis: BUaga 7 - drift- och underhåU (varav underhåU ) De upphandlingar som gjordes hargivit i genomsnitt lägre priser jämfört med med anledning avden hårdnande konkurrensen inom entreprenadbranschen. Övriga större händelser inom vartillskapandet av en bofegsenhet med uppgift att svara för verksamheten iVägverkets dotterbofeg. Året prägfedes cKkså av de stora satsningar påinfrastrukturen som rikscfeg och regering beslufet om samt förberedelser medanledning av beslut om att överfora Trafiksäkerhetsverketsuppgifter tiU fr.o.m. . har i sin ansfegsframställning redovisatforsfeg tUl inriktning av verksamheten för pericxlen 1994/95-1996/97.Ansfegsfram-ställningen redovisar i förste hand ansfegsbehoven för den kommandetreårsperi(xlen, vilka behandlas nedan under mbriken Ansfeg. Dessutom hemstäUerVägverket att de forsfeg om en framtida finansiering och avgiftssystem somVägverket redovisat for regeringen genomförs. Dessa forsfeg innebär att denstetUga väghållningen finansieras direkt med genereUa vägavgifter som börutformas enUgt särskUcfe villkor samt att i (Kh med införandet av ensådan finansieringsform ombUdas tiU affärsverk. Vägverketsårsredovisning visar i vilken omfettning bidrar tiU att uppnå detrafikpoUtiska målen. Verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att välbidrar tiU denna n\åluppfyUelse. Regeringen konsteterar också att RRV intehaft några invändningar i revisionsberättelsen för . Sammansfegningen av ochTiafiksäkerhetsverket har genomförts fuUt ut. har ett samfet ansvar, utöver väg- hållningsuppgiftema, även för övergripande frågor som rör trafiksäker heten. Verket har ett sektorsansvar för ett mUjöanpassat vägtrafiksystem. Dessutom är sfetens företrädare i frågor som rör koUektivtrafik på väg, verket har ett samordningsansvar för handikappanpassning av koUektiva färdmedel, liksom föreskriftsansvar för handikappanpassning av vägfordon, samt ansvar för frågor om yrkestrafik och intemationeUa tiiansporter. har därmed ett samfet ansvar for att åstedkomma ett effektivt vägtransportsystem som uppfyUer högt stäUda krav på trafiksäkerhet med hänsyn tegen tiU mUjö och regional balans. VägverketskaU tiU regeringen redovisa ett Prop.1993/94:1(X) forsfeg tiU en nationeU väghåUningsplan för perioden 1994-2003.Rege- BUaga 7 ringen skaU efter gcxlkännande redovisa försfeget forrikscfegen. De ökade kraven på resulfetsfyming isfetsforvaltningen har initierat ett arbete även i med att utveckferesulfetmått for att mäfe i' vilken mån verket kan uppfyUa av sfetsmaktemauppstäUcfe mål. I regleringsbrevet tiU för innevarande budgetårangavs ett antal resultetmått som refeterar tiU de väg- och trafilqxiUtiskamålen. En utförlig redovisning av hur väl har bidragit tiU attuppfyUa nämnda mål mätt med dessa mått forväntas i årsredovisningen för verksamhetsåret1993. Regeringen viU understryka vikten av att aibetet med resulfetstymingen(Kh utvecklingen av relevanfe resulfetmått för veik-samheten fortsätter. Detsamma gäUer målen for konkurrensutsättning avupphandlingen av produktionen där en fuUständig redovisning också forväntas i kommande årsredovisning. Frågor som rör Vägverketspnxluktionsverksamhet i övrigt utreds av den kommitté (K 1993:05) som förnärvarande arbetar med att föreslå åtgärder infor en bofegisering av Vägverketspnxluktionsverksamhet (dir. 1993:66). Regeringen planerar att tiU vårenåterkomma med försfeg tiU rikscfegen om nödvändiga åtgärder inför enbofegisering. Mot bakgmnd härav Ugger tiUs vidare uppsatta mål för Vägverketsverksamhet fest. har hemstäUt om att ombUdas tiU afSrsverkCKh finansieras direkt med generelfe vägavgifter. Regeringen är inte bereddatt behandfe den firågan innan regeringen har fettat beslut med anledning avvad som anförts i finansutskottets betänkande (bet. 1992/93 :FiU30) angåendeutredrung av sfetsbudgetens omfettning (Kh uppdelning av sfetens utgifter i endrift- och en kapitalbudget. Regeringenhar fettet beslut om en ändring av bofegsord-ningen för VäginvestAB. Beslutet gmndar sig på rikscfegens bemyncUgande med anledning av försfeg i1993 års budgeroposition om att Väginvest bör äga (Khforvalte aktier i samtUga hel- och delägda bofeg med undanteg förSVEDAB. YtterUgare överväganden beträffande dotterbofeg avseendebl.a. ägarfunktionen görs i konunittén om bofegiseringen avVägverkets produktionsverksamhet. har i en skrivelse tiU regeringeninformerat om ett samar bete med dåvarande , numera , om att vidareutveck fe (Kh marknadsföra vägsvarstjänsten, att på försök etablera och driva en rikstäckande trafikantinformationscentral samt att utrecfe vissa frågor rörande bl.a. finansieringen av RDS/TMC (traffic management channel). Om projekten feUer väl ut är det avsikt att fort satte (Kh fördjupa arbetet, bl.a. genom att gå in som majoritetsägare i ett gemensamt bolag. Om denna senare firåga blir aktueU avser Väg verket att återkomma tiU regeringen. Regeringen fömtsätter att dette ' blir aktueUt först närde firamtida formema för Vägveikets dotteibolag . 1993/94:100 har lagts hst. Riksdagenhar uttafet att det är väsentUgt att göra en tydUg organisatorisk åtskUlnadmellan uppgifter av föreskrivande resp. tillämpande karaktär. Med anlechiinghärav beslutade (bet. 1992/93 :TU4, rskr. 1992/93:58) attföraiprövningen skaU flyttas ut från cKh att regeringen bör övervägavem som bÖr svara för denna verksamhet i firamtiden. En särskUd utredare har lämnat forslag tiU hurfiigan om förarprövarverksamheten bör lösas. I avvaktan på regeringensställningstegande tiU utredarens försfeg har regeringen uppdragit åt Vägverketatt organisera förarprövarverksamheten så att den operativa delen organisatoriskthänförs tiU Produktionsdivisionen. RUcsdagen har vidare beslutet (bet. 1992/93 :TU29,rskr. 1992/93:426) att regeringen skaU redovisa åtgärder som leder tiU attskolbarn kan & sittpfets vid skolskjutsning i buss. På regeruigens uppdrag har kartfegtfrågan om omfettningen av persontransporter med bussar där skolungdomen Gidasstående tiU eUer från skolan. Verket har i sin rapport redovisat att såvälstadsbussar som bussar för annan linjetrafik används för skolskjutsar.TiUgängUg sfetistik är otillräckUg som underfeg for bedömning av eventueUaåtgärder inom området. Ca 250 (XX) elever ubiyttjarskolskjuts i buss under huvudmännens ansvar. har genom sticksprovsundersökningarfunnit att i de feU bussar används uteslutande för skolskjutsning ärhuvudprincipen att aUa skaU ha sittpfets. En stor del av skolskjutsarna görsdock med ordinarie linjeb-afik. Att i dessa feU särskUja vilka kategorier sominte kan beredas sittpfets är enUgt verket inte möjUgt. För att undvUca stående i bussar krävs betydandeinvesteringar i fler bussar samt fler bussförare. Den totafe årUgakostnadsökningen beräknas tiU ca 300 mUjoner kronor. Den olycksstetistik somfinns ckU den riskanalys som hargjorts pekar dock enfydigt på att det inte finns något säkrare sätt atttransporteras på än att åka buss. Transporter med är inte att betrakte somskolskjuts. Ett krav på att alfe skolungdomar skaU beredas sittpfets skuUedärför sannolikt lecfe tiU att fler skolskjutsturer Unjefeggs. En effekt kan dåbU att fler skolungdomar i stäUet kommer att gå eUer cykfe ute på vägama (Khdärmed utsättas för en ökad olycksrisk. Mot denna bakgnmd är regeringen inteberedd att verka för ett förbud for passagerare i skolskjutsar att färdasstående. Regeringen utgår d(Kk från att verkar för att säkerheten vidskolskjutsning är så god som möjUgt. Internationellt samarbete Prop. BUa&a 7 bedriver ett omfettande intemationeUt arbete, i huvudsak avseendekonsult- och utbUdningsverksamhet. Denna verksamhet riktar sig bl.a. tiU debaltiska sfetema. Finansieringen av denna verksamhet sker inom ramen förverkets ordinarie verksamhet. genomgår en omorganisation ochi samband med denna har ett överskott uppstått av bl.a. vägmaskiner ochfestbilar. Överflödiga maskiner säljs ut men för viss äldre materiel är dcKkdette inte möjligt eftersom värdet på maskinerna är for lågt. Inom de baltiskastetemas vägmyndigheter råder stor brist på denna typ av materiel.Det är därför rinUigt att Sh överlåte sådan överskottsmateriel, somefterfirågas av de baltiska vägmyncUghetema och som inte kan säljas, tUl sittdotterbofeg SweRoad for att SweRoad skaU kunna stälfe maskiner tiU de baltiskavägmyndighetemas förfogande. De kostnader som uppstår for transporter CKhadministrativ hantering fömtsätts svara for. 1.gcxlkänner vad regeringen förordar ominriktningen av verksamhet, 2.godkänner att utanersättning överfeter viss överskottsmateriel tiU sitt dotterbofeg SweRoad föratt ställas tUl de baltiska vägmyndighetemas förfogande. Anslag for /95 1993/94 Ansfeg* 458 540 000 1994/95 Försfeg 475 055 000 *Anslaget benämnes /94 B 1. Från ansfeget betalas kostnader for Vägverketsadministration inom verkets huvudkontor och väghåUningsenhet. Vägverketberäknar ett ansfeg på 511 mUjoner kronor for /95 avseendeverksamheten . Regeruigens överväganden Prop. Riksaridvet(RA) tar emot arkiv for slutUg förvaring från sfetUg verksamhet. RA tar betaltdefe i form av en direkt ersättning för engångskostnader vid mottegandet CKhdefe i form av en nivåhöjning av RA:s anslag CKh en motsvarande sänkning avöverlämnande myndighefe anslag fät löpande driftskostnader. harslutit avtal med RA om överlämnande av arkiv vilket innebär minskade ansfeg förVägverket om . Vägverkefe ansfeg skaU dessutom minskas med 40 000kronor tiU följd av rikscfegens beslut om nettobudgetering avförvaltningsanslag med anledning av införande av avgifter för posdiefordran. För att skapa incitament for att hålfeadmmistrationskosbiadema på en feg nivå bör det vara möjUgt fÖr regeringen attmed medel från detfe anslag fete bestrida kostnader som annars skulle befesteansfeget A 2. Drift (Kh underhåU av stetUga vägar. Detfe bemyn(Ugande bör gälfeäven for efterföljande år utan att regeringen återkommer tiU . Regeringen beräknar medefebehovet för budgetåret1994/95 tiU . Fr.o.m. innevarande budgetår tillämpas en modeUmed genereU räntebeläggning av stetiiga medelsflöden. har medanledning härav tiUdefets ett räntekonto med kredit i Riksgäldskontoret.Medlen under dette ansfeg skaU föras tiU dette konto. 1.bemyndigar regeringen att med medelfrån detfe ansfeg fefe bestricfe kostnader som annars skuUe befeste ansfeget A2. Drift (Kh underhåU av stetUga vägar, 2.tiU Vägverket:Administrationskostnader for /95 anvisar ett ramansfeg på . Drift och underhåll av statliga vägar 1992/93Utgift 5 477 390 432 Reservation 3 196 958 839 1993/94Ansfeg* 5 581 728 000 1994/95Försfeg 5 762 055 000 Anslaget benämnes /94 B 2. Drift och underhåll av statliga Från ansfeget betalas vissa kostnader för drift ochunderhåU (Kh förbättringsarbeten av StetUga vägar samt verkets räntekostnaderfor kredit i för köp av vissa omsättningstiUgångar ckU för inköp av aiUäggningstiUgångar. VägverkethemstäUer om ett ansfeg på 9 886 nuljoner kronor for bud- ° getåret1994/95 avseende verksamheten . har dessutom redovisatinriktningen av olika ansfegsnivåer enUgt följande (nuljoner kronor): - vägmUjötjänster (skötsel av - öafikledmng, rastpfetser, färjor - taafiksäkerhetsåtgärder på väg - åtgärder for ökad bärighet, befeggning och ytstandard på länsvägama Ansfegsframställningen har också kompletterats meden skrivelse firån där man särskUt redogör för konsekvensema av olikanivåer på drift- och underhåUsansfeget. Sfetenhar ett samfet ansvar for trafikens infrastruktur CKh har, inom ramen för detteansvar, i förste hand att vidmakthålfe det samfede väg-(Kh jämvägskapitalet. Depositiva effektema av satsningen på investeringama i infrastrukturen gårförlorade om det väg- (Kh jämvägskapital de skaU komplettera inte motsvararhögt stäUcfe kvaUtetskrav. För att uppnå detfe krävs att medlen för drift ochunderhåll av infrastnUcturen feggs fest på en nivå där man bibehåUer denuppnådda standarden på väg- (Kh järnvägsnäten. Det bör understrykas att stetenhar ett samfet ansvar for infrastrukturen både vad avser investeringar ochdrift och imderhåU. Att regeringen, mot bakgrund av sfetens ansvar för infrastrukturen,finner skäl för ytterUgare resurser tiU drift (Kh underhåUsverksamheten harsin gmnd i att regeringen anser att effektiviseringen i utnyttjandet av denuvarande resursema måste fullföljas. Regeringen utgår från följande resonemang. Sfetenhar över tiden en viss kostnad, på gmnd av att väg- och jämvägssystemet över huvud teget finns tiU, avseende firamkomUghet, säkerhet, nuljö (Kh regional balans. Denna kostnad är antingen indirekt i form av många trafik olyckor, mycket utsläpp, lång restid m.m. Den finns också som en 33 direkt kostnad i form av utgifter for investeringar i och drift och under- 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 håU av väg- ochjämvägsnätet. De indirekfe kostnadema är svåra att Prop. 1993/94:1(X) beräkna och fördefede överhefe samhällsekonomin. De direkte kost- BUaga 7 naderna däremot är öppetoch samfet redovisade på stetsbudgeten med en avsevärt störremöjUghet tiU kontroU (Kh uppföljning. de indirekta kostnademakrävs att steten direkt betalar tmderhåU av vägsystemet CKh avvägerinvesterings- (Kh underhållsnivån så att den totafe kostnaden församhäUet av väg- och jämvägssystemet blir så feg som möjligt Detferesonemang har sin utgångspunkt i principen om att ett ökat underhåU börbetafes av brukarna. Eftersom ansfegen tiU drift (Kh underhåU av de stetUgaväg- (Kh järnvägsnäten under en lång rad av år har varit kraftigteftersatte är läget for närvarande sådant att, om de direkte kostnadema förunderhåU ökades, skulle samhäUets totafe kostnader for väg- (Khjämvägssystemet minska i form av minskat antal olyckor, minskade utsläpp,kortare restid m.m. Det är därför av stor vUct att nivån på drift- ochunderhållsansfegen långsiktigt anpassas så att resursema kan utnyttjas påeffektivast möjUga sätt. En anpassning av ansfeget kan därför göras när etttillräckUgt underlag finns för bedömning av hur stora drift- cKhunderhållsansfegen egentUgen bör vara samt hur användningen av medlen börinriktas. skaU den nationelfe planen for trafikensinfiBstrukturin-vesteringar för feggas fest. Denna plan skaUgenomgå en teknisk revidering . I samband med denna revidering bör enlångsiktig plan för drift- (kU underhåUsverksamhetenläggas fest för den återstående delen av pfenperioden. bör ges iuppdrag att redovisa ett underfeg med försfeg tiU en sådan plan. Syftet är att& fram ett bra och heltäckande underfeg infor ett beslut om en långsiktigstrategi for drift- och underhållsverksamheten. Verkets försfeg tiU plan börredovisa altemativa strategier (Kh deras konsekvenser beträffande omfettningenoch inriktningen av drift- (Kh underhåUsverksamheten. Verket bör vidfiramtegandet av planen te hänsyn tiU de effektivitetsvinster som kan uppståmed anledning av den ökade konkurrensutsättningen av verksamheten CKh därmedmöjUga rationaliseringar och besparingar. Planen skaU utgöra en samlad strategifor användningen av medel tiU drift och underhåU t.o.m. . I avvaktan på att en sådan plan utarbetas föreslårregeringen endast marginelfe ökningar av drift- och underhåUsansfeget. Det ärförst när en plan för ansfegets långsUctiga utnyttjande finns och när analyserav nuvarande medelsanvändning har slutforts som rikscfegen kan te stäUning tiUen långsiktig underhåUspfen. Regeringen har inget att erinra mot Vägverketsförsfeg tiU inriktning av drift- och underhåUsansfeget. erhåUeransfeg enUgt nivå feg. Det är rimUgt att medlen, utöver de baskrav som skaUuppfyllas, inriktas så att de kompletterar den inriktning av väginvesteringarnasom (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) har beslutetom. De bör därför mriktas mot bafiksäkerhet och regional balans med hänsyntegen tUl att mUjön långsiktigt förbättras. Det är viktigt att en regelbunden uppföljning avanvändningen av dette ansfeg görs. Regeringen fömtsätter att i årsredovis- 34 ningenfor redovisar användningen av ansfeget, uppdefet på de ansfegspostersom återges ovan under mbriken Vägveikets ansfegsfram- Prop. 1993/94:100 ställning. har i en särskUd rapport redovisat hurvägtrafiksektorn bidrar tiU att uppfyUa rikscfegens mål för mUjön. Verket hardessutom redovisat vilka mUjöåtgärder verket har vidtegit samt presenterat enanalys av tänkbara åtgärder och styrmedel fÖr att ytterUgare uppfyUa kraven påett mUjöanpassat transportsystem. För att klara målen fÖr luftföroreningarkrävs ytterUgare minskningar av utsläppen. Beträffande buUer finns enhandlingsplan mot buUer (SOU 1993:65) som är under beredning. Påverkan pånaburesurser, markanvändning, kemikalieanvändning, avfeUshantering och dagvattenuppmärksammas intensivt inom . Bl.a. har användningen avmUjökonsekvensbeskriv-ningar utökats. YtterUgare åtgärder bör dock vidtes föratt minska vägtrafikens påverkan på mUjön. En rad överväganden beträffandetrafikens mUjöproblem tas upp i SärskUda firågor, avsnitt A. Inriktning motett långsiktigt bärkraftigt transportsystem. I de feU saknar medel under ansfeget A 5.Bidrag tiU drift och byggande av enskUda vägar i samband med att vägar som Vägverkettidigare varit väghållare fÖr övertas av enskUda, bör det under det kommandebudgetåret vara möjUgt för att disponera medel som motsvarar gällandesfetsbidrag under detfe ansfeg för kostnader som annars skuUe befeste ansfeg A5. RUcsdagen anförde (prop. 1992/93:161, bet.1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426) om trafiksäkerheten på vägama inför 2000-taletatt (Kh poUsen bör träffe överenskommelser om i vilken utsträckningautomatisk hastighetsövervakning behövs firån trafiksäkerhetssynpunkt.Myndighetema bör också komma överens om formema för finansieringen avinvesteringar i sådan verksamhet. Kostnader for automatiskhastighetsövervakning, vilka dcKk inte får överstiga de medel som tidigareavsatts för verksamheten om 5 mUjoner kronor , får betalas från detfeansfeg. Regeringen bedömer medefebehovet för budgetåret1994/95 tiU 5 . 1.tiU Drifl och underhåll av statUgavägar för /95 anvisar ett reservationsansfeg på 5 762 055 (XX) kronor,