prop · GH03168 · 1993-12-31 00:00:00 — vissa bestämmelser i trafikfegstiftningen, motnarkotikastrafiSagen (1968:64) eUer mot fegen (1960:418) om straff forvamsmuggling i fråga om narkotUca. Underrättelseskyldighet fbreUgger också omvissa grövre brott enUgt forottsfoaUcen. kan under vissafbmtsättningar också själv begära underrättelse från RikspoUsstyrelsen. När fär enunderrättelse från RikspoUsstyrelsen skaU verket enUgt 86 §kbrkortsfbrordningen framstäUa ett registerbfed. På detto blad skaU anges de iunderrättelserna och i kbrkortsregistret upptogna registemppgiftema.Registerbladet skaU sändas tiU den länsstyrelse som har meddefetkbrkortstiUståndet. Ettliknande fbrferande foör tiUämpas vid den fortlöpande prbvningen av sådanamnehavare av tUlstånd tiU yrkesmässig trafik som har körkort. Det foör kunnaske genom ett tiUägg i 86 § kbrkortsfbrordningen vari fobr anges attregisterbfed om befestningsuppgifter skaU, om kbr-kortshavaren har tiUstånd tiUyrkesmässig trafik, sändas tiU den länsstyrelse som meddelat tiUståndet. Detsamma bör gälfe för den trafikansvarige om det är en juridisk person som hartrafiktiUståndet. Försfeget fbranleder vissa fbljdändringar ikbrkortsfbrordningen angående uppgift om yrkesttafiktUlstånd. Samma fbrfarande bbrtiUämpas fbr att mbjUggbra en uppfbljning också av vandelsprbvningen fbrtaxifbrare. Registerbfed med befestningsuppgifter bbr aUtså bversändas tiU denlänsstyrelse som beslutot om en legitimation fbr taxiförare. Härigenom färlänsstyrelsen underfeg fbr sina bverväganden bettäffande en eventaeUåterkaUelse av legitimationen. 9.6 Polisens tillsyn över den yrkesmässiga trafiken Regeringens bedömning:RikspoUsstyrelsen och bbr få i uppdrag att gemensamt bverväga formemafbr övervakningen av yrkestrafiken. Statskontorets fbrslag:Överensstämmer med regeringens med undanteg av att uppdraget enbart skaU riktesig tiU RikspoUsstyrelsen. Remissinstanserna:Förslaget tiUstyrks av samtUga som ytttat sig i frågan. Skälen tiU regeringensbedömning: Flera remissinstanser påpekar att poUsen prioriterar yrkestrafikenfbr fegt i sitt inspektionsarbete. Om så skuUe vara fåUet Ugger detta mte ilinje med vad som uttalas i rege- ringensproposition (1992/93:161) om trafiksäkerheten pä vägama infbr . Idenna proposition fbmtser regeringen en väsentUg bkning av den flygandemspektionen, däribland utbkad kontroU av taxitrafiken. RikspoUsstyrelsenhar regeringens uppdrag att inom ramen for styrelsens uppgifter i fråga ommetcxlutveckling ckU tiUsyn överpolisen m.m. SärskUt verka fbr en reformering av poUsens trafikbvervakning. Iuppdraget ingår att i samverkan med länsstyrelsema utveckfe former fbrsamverkan mellan poUs och väghållare samt system fbr uppfbljning avtrafikövervakningen. Redovisningav feget foeträffande reformarfoetet skaU ske fbre utgången av febmari 1994.Från och med /95 skaU uppfbljning av trafikbvervakningen ske momramen fbr RikspoUsstyrelsens orduiarie verksamhetsredovisning, dvs. i fbrstohand i årsredovisningen. Detkan vara lämpUgt att inom ramen fbr denna löpande uppfbljning CKkså foeakto hurkonfroUen över den yrkesmässiga trafiken skaU kunna skärpas. Regeringen kommerdärfbr att ge RikspoUsstyrelsen och i uppdrag att gemensamt övervägaformema för en sådan skärpt konttoU. Även om en sådan verksamhet sker inomramen fbr de resurser som hittiUs avsatts fbr trafikbvervakningen i allmänhetfinns med aU säkerhet mycket att gbra fbr att effektivisera övervakningen avden yrkesmässiga trafiken. Ettfbrsto steg i den riktningen är att trafikpoUsens uppgifter preciseras. RRVanser exempelvis att poUsens omttesse fbr yrkestrafikfrågoma kan bero på attden är osäker på sin roU, på vilka regler som gäUer för taxi, på vad som skaUrapporteras tiU ete. Stotskontorets fbrsfeg om att utbUcfepoUsema i yrkestrafikfrågor bör därfbr genomfbras. En särskUd sammanfettningav de fegregler som rör den yrkesmässiga trafiken bbr enUgt Stotskontoretupprättas som en handledning vid poUsens fiygande mspektion. Denna fobrinnehålfe en ÖversUctUg redovisning av sådana missfbrhåUanden som mer eUermindre regelmässigt medför åtgärder frän länsstyrelsernas sida i form avvaming tiU tiUståndshavaren eUer återkaUelse av tiUståndet tiU yrkesmässigttafik. KonfroUav taxametrarna är enUgt regeringens mening ett av de vUctigaste momenten vidkontroU av taxi. har som tidigare nämnts (avsnitt 9.3) befogenhet attutfärda fbreskrifter om användningen av taxametrar. I uppdraget bbr därfbr ingåatt i samarfoete med RikspoUsstyrelsen utarbetar ett program fbrutbUdning av såväl trafikpoUser som länsstyrelsepersonal i taxametrarnasfiinktion och hur redovisningen skaU ske såväl tiU kund som tiU fbretogetsbokföring. RegeringenviU i sammanhanget hänvisa tiU vad som i avsnitt 9.3 nämns om foehovet av attgbra taxametrarna säkrare och fettare att konttoUera fbr poUsen. 9.7 Återkallelse av trafiktillstånd med omedelbar verkan Regeringens bedömning: Ettfoeslut om återkaUelse av ett ttafiktiUstånd fobr gäUa omedelfoart. OmsärskUda skäl finns fobr åter-kaUelsen ske fbrst när beslutet därom vunnit fegakraft. 3 1993/94. SkälentUl regermgens bedömnmg: EnUgt 18 § yrkesttafikförord- Prop. 1993/94:168ningen gäUer ett beslut enUgt yrkestrafiklagen cKh denna förordning omedelbart.Ett undantog finns emeUertid fbr beslut om återkaUelse av trafiktiUstånd. Ettsådant beslut gäUer inte fbrrän det vunnit fega kraft, om det inte fbreUggersärskUda skäl att bestämma annat. Vadregeringen nu fbreslår är en återgång tiU vad som gäUde fbre april 1984.Huvudregeln var dä att ett beslut om återkaUelse av trafiktiUstånd folevgällande omedelfoart efter det att foeslutet delgetts ttafikutö-varen. Sommotiv fbr ändringen anfbrdes i proposition 1983/84:65 om vissayrkesfrafikfrågor m.m. att bverinstansemas prbvning i extrema sitaationer kundeframstå som Ulusorisk; ett fbr trafikutbvaren positivt foeslut i högsfe instansfolev meningslbst om rbrelsen hade aweckfets avekonomiska skäl. Sitaationeninom yrkestrafiken, framfbr aUt mom taxitrafiken CKh godsttansportema, gör detemeUertid motiverat att låto huvudregehi vara att foeslutet om återkaUelse fobrgälfe omedelfoart. I annat feU är det risk fbr att verksamheten fortsätterunder firambver medan överprbvning pågår i hbgre instans. Under tidenkan missfbrhåUandena fortsätto, ifoland under loppet av , samt ocksåfbrvärras. De vanUgaste forott som Ugger tiU gmnd för foeslut om återkaUelse avtrafiktiUstånd är skatteforott, fookföringsforott, uppfoördsbrott samt brottmot den enskUda passageraren. DenbrottsUghet som nämnts är svår att komma tiU rätto med men skuUe dock imånga faU kunna minska i omfattaing genom en foestämmelse om att ett foeslutom återkaUelse av ett ttafiktUlstånd skaU gälfe omedelfoart. I annat fåU finnsrisk fbr långvariga foofegskamseUer eUer foulvanverksamhet. Åtgärden fbrhindraratt trafikfbrefag systematiskt plundras på sina tiUgångar fram tUl en konkurs. I den måntiUståndsmyndigheten känner tveksamhet tUl om missfbrhåUandena är av såaUvarUg foeskaffenhet att tiUståndet fobr återkallas, finns mbjUghet liksom nuatt i stäUet foesluto om vaming. Om tiUståndsmyndigheten å andra sidanfoedbmer att det kan finnas särskUda skäl av betydelse i sammanhanget, börmyndigheten altemativt kunna besluto om att återkaUelsen skaU ske först närbeslutet därom har vunnit fega kraft. Idet fbljande redovisas regeringens stäUningstoganden tiU sådana fbrsfeg,lämnade av Stotskontoret, som av olika anledningar inte nu bör föranledanärmare åtgärden Det kan också nämnas att en del av förslagen redangenomfbrts. TiU sådana fbrslag hör att kravet på ett obligatoriskt förarskyddi taxifordon bör upphöra. Genom ändring i fordonskungbrelsen hbsten 1993 hardetto krav redan avskaffats. Stotskontoret har vidarefbresfegit att länsstyrelsema fobr bverväga att organisatoriskt samordnayrkestrcfik-, bil- och körkortsfönktionema i syfte att bka den nödvändigaintema samverkan och informationsutbytet samtatt minska yrkestrafikftmktionens sårfoarhet pi gmnd av Uten Prop.1993/94:168 personalnumerär. IDennaorganisationsfråga utreds fbr närvarande genom ett regeringsuppdrag tiURiksrevisionsverket, Stotskontoret, och några länsstyrelser som haratt överväga hur den firamticfe foU- (kUkbrkorts-registreringen bör organiseras. Stotskontorethar cxkså lämnat fbrsfeg tiU hur en ansökan om trofik-tilbtånd bbr utformas.Etet är givetvis lämpUgt att en ansbkan är sä komplett som mbjUgt men fbrsfegetär knappast en riksdagsfråga. Försfegetom hur examinationen av blivande tilbtåndshavcwe och trcfikansvariga bbr ske ärdäremot vUctigt. Flera remissinstanser framhåUer att nuvarande ordning medaUtfbr många anordnare av udiUdning är otiUfredsstäUande. bör därfbrenUgt dessa remissyttranden bverväga att återkaUa nuvarande tiUstånd attanordna utfoUdning om yrkeskunnande. EnUgtregeringens mening finns det fog fbr kritUcen. Regeringen har den 16 decemfoer1993 därfbr beslutot om en ändring i yrkestrafikfbrordningen som innefoär attdet är som skaU svara fbr skriftUgt prov om yrkeskunnande fbrutbvare av yrkesmässig trafik inom cxh utom . Det iimebär att nuvarandetiUstånd att svara för examination av yrkeskunnandet bör återkaUas genomVägverkets försorg. Närmare föreskrifter om själva utfoUdningen infbr denexamination som skaU ske enUgt den nya ordningen fobr också meddelas avVägverket. kommer vissa övergångsregler att gälfe. Regeringentar mte ställning i detto sammanhang tiU Stotskontorets fbrsfeg om en översynav olika sanktioner vid bverträdelser inom den yrkesmässiga trafiken. Fbrsfegetär aUtfbr oklart formulerat. Regeringen kan dock ansluto sig tiU vad som sägs irapporten om att fortsätto fbrändringar av påfbljdssystemet i riktning motdels avkriminaUsering (depenaUsering), dels fbrenklingar av annat sfeg ärbnskvärd eftersom sådana leder tiU snafofoare och mera effektiva ingripanden.En ökad användning av penningböter fär liknande effekt. Stotskontoretfbreslår att taxlreglemerUen fobr kunna foeslutas av länsstyrelserna.Remissinstanserna stäUer sig överfeg avvisande tiU att sådana reglementenkommer i tiUämpning. Förslaget Ugger inte i linje med den strävan som finns attfeto taxifbretogen fritt konkurrera med hjälp av kvaUtetsåtgärden Regeringendelar denna uppfettaing. Regeringenkan heUer inte ansluto sig tiU förslaget om att hållplats-telefoner för taxiskaU vara tiUgängUga fbr alfe yrkesverksamma förare. Skälet härtiU är attkunden då fär svårigheter att själv välja det fbretog som bnskas. SåsomStotskontorets fbrslag är utformat är det dessutom tveksamt ut rättsUgsynpunkt. Sfatskontoretsfbrsfeg om att tiUsynsmyndigheten fobr utfbra operativ tillsyn av den yrkesmässiga trafiken har sina fbrdelar genom att perso nalen hos myndigheten då kan fä förbättrad och vidgad verkUghetskon- takt med trafikutövama. Det är natarUgtvis också bra med ett nära sam arfoete meUan och andra myndigheter, i detto feU poUsen. Regeringen har i avsnitt 9.6 framhåUit vUcten av att både trafikpoUsen 35 och länsstyrelsepersonalenfär bättre kunskaper om t.ex. taxametrars Det är däremot ett stort steg att fbre- Prop.1993/94:168 skriva att länsstyrelsepersonal skall ägna sig åt operativ tiUsynav poUsiär karaktär. Sådana uppgifter fobr handhas enfoart av poUsen. Ingethindrar dock att länsstyrelsepersonal foiträder vid poUsens operativa tiUsyn,något som sker i en del län. Stotskontoretfbreslår också att mbjUgheten att med viss pericxlicitet ompröva foefintUgatiUstånd, s.k. tidsbegränscule tilbtånd, i hbgre grad bbr utayttjas. Såsomflera remissinstanser påpekar måste i så faU 10 § yrkestrafikfegen ändraseftersom det nu krävs särskUcfe skäl for att meddefe sådana tiUstånd. Det gåraUtså inte, som Stotskontoret fbreslår, att meddefe tidsbegränsade tiUståndsåsom en genereU åtgärd. EnUgtregeringens mening bbr nuvarande mbjUghet att bevUja tidsfoegränsade tiUståndbibehåUas om det finns särskUda skäl fbr ett sådant foeslut. Hämtbver gäUer attdet enUgt EG-foestämmelser skaU finnas tidsfoegränsade tiUstånd fbrintemationeU trafik, såväl fbr godstransporter som fbr persontransportenHumvida en sådan ordning fobr infbras också fbr inrikes trafik i färnärmare övervägas. Stotskontoretfbreslår en förstärkt ägarkontroU av taxifordon. Regeringen mstämmer iStotskontorets foedbmning att man bör avvakte en utvärdering av effektema av denyUgen vidtogna ändringama i 12 § yrkestrafikfbrordningen avseende konfroU avägare tiU taxifordon. Ändringama innebär att tiUståndsmyndigheten i fbrväg skaUgcxlkänna fordonet och dess ägarfbrhåUanden mnan det sätts i trafik. Vidprövnmgen bör bl.a. också konttoUeras att registrering har skett fbrmervärdesskatt CKh arbetsgivaravgiften Det kan CKkså vara lämpUgt attkonttoUera om den mervärdesskatt och de avgifter som erfegts står i rimUg proportiontiU det antal fordon som anmälts i trafik. Stotskontorettar också upp vUcten av att personkretsförändringar anmäls tiUtiUståndsmyndigheten vad avser trafikfbretog som bedrivs i aktiebolagsform. Detär enUgt Stotskontoret säUan som anmälningsplikten enUgt 8 §yrkestrafikfbrordningen fiiUfbljs av fbretogen. Uppgifter om personfbrändringari ledningen av företogen är enUgt Stotskontoret så väsentUga i prövnings- ochtiUsynsarbetet att foör utrecfe mbjUghetema att tiUstäUatiUsynsmyndighetema aviseringar om ändringar i aktiefoolagsregistret och påsikt även i handels- och fbreningsregist-ren. Regeringenansluter sig tiU Stotskontorets åsUct att anmälningsplikten är vUctig förlänsstyrelsemas möjUghet att utöva en effektiv tiUsyn av trafikfbretogen ckU förhindra att olämpUga personer tarsig in i fbretogen och därmed fär ett avgörande mflytande på verksamheten. Genomupplysningar från Patent- CKh registreringsverket (PRV) har länsstyrelsema mbjUghet att fblja de personkretsfbrändringar som an mäls tiU PRV. EnUgt regeringens bedbmning behbver frågan om tiU gång tiU fbrändringar i aktiebolagsregistret inte utredas på det sätt som Stotskontoret föreslår. EnUgt vad regeringen erfarit har länsstyrelserna numera mbjUghet att tUl en feg kostaad kunna genom datobverfbring få upplysningar firån PRV om sådana personkretsfbrändringar som anmäls tUl myndigheten. Stotskontorettar upp som ett särskUt fbrsfeg att det bör ske en orga- Prop. 1993/94:168niserad samverkan mellan länsstyrebema och skattemyndigheterna. Fbrslaget avseratt kontroUuppgift bör med angivande av antal registrerade fordon tas fram fbrenskUcfe skattemyndigheters riktode konttoUer Fbrslaget bedbms enUgtStotskontoret ge mer långtgående effekter än vad som kan uppnäs med enbart ofoUgatoriskmervärdesskatteregistrering fbr samtUga innehavare av yrkestrafiktiUstånd. Fbrslagetavvisas foestämt av . Regeringen gör samma foedbnming.Regeringen kan konstotera att systematiskt arfoetar med s.k. foranschkartfeggningari syfte att ge granskare och revisorer bkade kunskaper så att de är fbrfrognamed fbrhåUandena inom resp. bransch. Kartläggningarna syftar fol.a. tiU attstandardisera räkenskapsscheman och deklarationsuppgifter så att värdet av olikanyckeltal för foranschen kan foedbmas på ett nyanserat sätt. skaUforanschkartiäggningar gbras av fol.a. åkerinäringen CKh taxi. RegeringenviU också hänvisa tiU den i avsnitt 8.2 fbreslagna ändringen i utsbkningsregisterfegensom gbr det mbjUgt att samfoearfoeto uppgifter i utsbkningsregistret meduppgifter i centrafe yrkestrafikregister Härigenom kanlänsstyrelserna fol.a. konttoUera i vad mån tiUständshavama och de ttafikansvarigasläpar efter med inbetalning av skulder CKh avgiften Stotskontoretföreslår att beslutsrätten i frågor om körkortsingripande bör fbras tiU denlänsstyrelse där kbrkortshavaren är folkfookförd från det län där körkortetutfärdats. EnUgtregeringens mening har fbrslaget sina fbrdelar men (Kkså en del nackdelar.Många remissmstanser, däribland Fbreningen för aUmänna ombud i kbrkortsfrågor,avstyrker fbrslaget. EnUgt fbreningen innebär fbrslaget att villkorsakter, återkaUelseakterm.m. som innehåUer känsUga uppgifter i t.ex. läkarintyg skaU skickas mnt melfenlänsstyrelsema. Portokostnadema och administrationskostnaderna bkar cKh handläggningstidemafbr ärendena blir längre. Detär, som regeringen ser det, bärande motiv som fbreningen fbr fram. Regeringen viUockså hänvisa tiU remissyttrandet från Styrelsen fbr riksfärdtjänst vari framhåUsatt frågan är av övergripande karaktär inom hela körkortslagstiftningen CKh ejnågot som specieUt rör yrkestrafiken som har förhåUandevis få tiUståndshavare,jämfbrt med den stora mängden kbrkortshavare i landet. Fråganbör emeUertid utredas närmare på gmnd av det samfoand som finns meUankörkortslagens foestämmelser om återkaUelse av sådant körkort som omfattartaxibehörighet och de i avsnitt 8.3 fbresfegna mbjUghetema tiU återkaUelse av taxifbrarlegitimationenUgt yrkestrafiklagen. En tänkbar lösning skuUe kurma vara att det finnsendast en förarfoehörighet fbr taxitrafik. Omen sådan ordning mfbrs undvUcer man det problem som i en del faU kan uppstå då en taxifbrares körkort för taxi återkallas av den läns styrelse som har utfärdat körkortet, utan att taxifbrarlegitimationen återkaUas, på gmnd av att beslutsrätten i detto faU finns hos en annan länsstyrelse, nämUgen i det län där fbraren är foUcbokförd. Problemet bör tiUs vidarelösas genom att det i yrkestrafikfbrord-niiigen fbreskrivs att den länsstyrelsesom återkaUat en taxifbrarlegitimation skaU underrätto den länsstyrelse som utfärdatkbrkortet om återkaUelsen. Motsvarande bestämmelse bbr tos i kbrkortsfbrordningen,innefoärande en skyldighet fbr den länsstyrelse som återkaUat ett kbrkort med taxifbrarfoehbrighetatt underrätto den länsstyrelse som beslutet om taxifbrarlegitimation. Regeringensbedömning: fobr stödja tiUsynsmyndighetema genom fbreskrifter ochallmänna råd, genom utfoUdning och information rbrande fol.a. rättstillämpningsamt allmänt fblja upp tiUsynen bver den yrkesmässiga trafiken. Remissinstanserna:Förslaget tiUstyrks överlag cxh i många faU med stort eftertryck. Många instonserunderstryker foehovet av en central myndighet med kunskap om och mtresse fbrolika yrkestrafikfrågon Även samordningen meUan olika myndigheter, t.ex.länsstyrelser, poUsmyndigheter och skattemyndigheter är av stor foetydelse. Länsstyrelsema framhåUeratt de saknar en central myndighet med intresse fbr yrkestrafikfrågon Även foranschorganisationemainstämmer i Stotskontorets fbrsfeg. Skälen tUl regeringensbedömning: EnUgt fbrordningen (1992:1467) med instmktion fbr skaUverket svara fbr frågor om yrkestrafik och UitemationeUa transporter samt handUcappanpassningav koUektiva färdmedel och terminalen I 1 § punkt 5 preciseras verketsuppgifter inom koUektivtrafiken. I propositionen(1992/93:106) om åtgärder rbrande taxitrafiken anges att är central tiUsynsmyndighetfbr den yrkesmässiga trafiken. har lämnat utan erinran vad som anfbrtsi propositionen om som centtal myndighet fbr yrkestrafikfrågor (foet.1992/93:TU26, rskr. 1992/93:278). RUcsdagen har också steUt sig foakom vadregeringen anfört om årUga rapport tiU regeringen om yrkestrafikfrågon har genom en avregeringen foeslutod ändring i 17 § yrkestrafikfbrordnmgengivits rätt att meddefe fbreskrifter för verkstäUigheten av fbrordrungen samtfått mandat att fungera som central tiUsynsmyndighet fbr yrkestrafikfrågon Deförvänbiingar länsstyrelsema har på som central tiUsynsmyndighet kangmpperas i fyra kategorien UtbUdnmg,mformationsförmedling och kunskapsuppbyggnad Prop. LänsstyrelsemafiramhåUer att bbr agera som kunskapsförmedlare genom att hålferegelbundna kurser och bverfeggningar, aktivt arbete fbr ett kontinuerUgtinformationsutbyte CKh ge utfoUdning tiU handfeggare. Länsstyrelsemaefterlyser CKkså en gedigen kompetens inom yrkestrafikområdet. Nära och tetekontakter med länen foehbvs så att inte foara "Stockholmsfbrhållanden"dominerar synen på yrkestiafik. Länsstyrelsernabuskar att informerar länsstyrelsema om kammarrättsdomar och i bvrigtsprider ny fegstiftning med kommentarer och mformation om rättsfåU som foUdarpraxis. fobr även informera om egna foeslut i foesvärsärenden. Mångalänsstyrelser pekar på foehovet av en omarfoetning av fbreskrifteroch allmänna råd om trafiktiUstånd resp. utfoUdning från januari 1989.Vägverket fobr i samfoand härmed oclcså utveckfe blanketter för ansökan och tiUsyn,en uppgift som tidigare ansvarade fbn Ettflertal länsstyrelser understryker vikten av den bversyn av yrkestrafikregistretsom pågår, ckU att det därigenomblir ett ännu mer praktiskt verktyg fbr tiUståndsgivning och tiUsyn. Övrigauppgifter fbr är enUgt länsstyrelsema att verka fbr samordning i bvergripandefrågor gentemot centtafe verk, branschorgan, intresseorganisationer och tiUsynsmyndigheterbl.a genom yrkes-trafiknämnden. Regeringenkan i aUt väsentUgt uistämma i vad länsstyrelsema framfört foeträffande viktenav msatser från sicfe på yrkestrafikområdet. har stora fbmtsättningarfbr att medverka tiU att länsstyrelsema fär det stöd som Stetskontoret och länsstyrelsemaefterlyser Det är också angefeget att verket vidareutvecklar sin årUga rapporttiU regeringen om tiUståndet i yrkestrafiken i enUghet med vad som sägs i ovannämnda proposition (1992/93:106) om åtgärder rörande taxitrafiken. 11 Kommande ändringar i yrkestrafiklagen Prop. 1januari 1994 trädde vissa ändringar i kraft i yrkestrafikfbrordningen(1988:1638) (YTF), som fiämst hänger samman med Ucraftträdandet av EES-avtalet.Ett av de EG-direktiv som mfbrUvades med svensk rätt är 89/438 (EEG) som gäUervissa ekonomiska krav fbr att fä tiUstånd tiU att bedriva yrkesmässig trafik. Denämnda direktiven gäUer fbr gcxlstransporter med fordon som har en totalviktsom bverstiger ckU fbrpersontransporter med fordon som är inrättede fbr flera än nio personer inkl. fbraren.Direktiven gäUer således inte fbr transport med fettare fordon eUer fbrtransporter med personbU, vilket innebär att taxitrafik i princip undantas. EmeUertidhar man i YTF valt att feto bestämmelserna i direktivet omfatfa även den nunämnda trafiken. De nya bestämmelserna innebär fol.a. en skärpning av deekonomiska krav som skaU stäUas på dem som ansöker om yrkestrafiktiUstånd. I fbrordningenfbreskrivs att den som ansöker om trafiktiUstånd skaU ha tiUgång tiU tillräckUgaekonomiska resurser fbr att på ett tiUfobrUgt sätt starto och driva fbretoget.Detsamma skaU gälfe fbr den som utbkar antalet fordon enUgt ett trafiktiUstånd.Bedbmningen av dessa resurser skaU i huvudsak inrikto sig på fbretogetslikviditet och soUditet. Som minsto krav skaU därvid gäUa att den som ansbkerom ett trafiktiUstånd måste fbrfoga bver antingen per fordon eUervid gcxlstransport I 5(X) kronor per ton av fordonets totalvUct resp. vidpersontransport för varje sittplats foeroende på vilket foeloppsom är lägst (5 b §). I det EG-direktiv /438 (EEG) som Ugger tiU gmnd fbrbestämmelsen sägs beträffande kapitalkravet att medlemsstetema får avvika fråndette beträffande fbreteg som bedriver sin verksamhet uteslutande på dennationelfe marknaden. Regeringenbeslutar senare denna dag att ändra yrkestrafikfbrordningen på så sätt att detfömt nämnda kapitalkravet mte skaU gäUa fbr den som enfoart foedriver trafikinom landet. Regeringensavsikt är emeUertid att återkomma med ett fbrslag tiUriksdagen om en ändring i yrkestrafiklagen (1988:263) som fol.a. kommer att umefoäraatt alfe som fått tiUstånd att foedriva yrkesmässig trafik skaU uppfyUade nämnda ekononuska kraven . En foristande uppfyUelse avdessa krav kommer att utgbra en gmnd fbr återkaUelse av trafiktiUståndet. 12 Specialmotivering till förslagen i 14 a och 19 §§ yrkestrafiklagen Fordoni taxitrcfik får eruiast föras av den som har särskikl förarlegitimation.Sådan förarlegitimation får ges till den som innehar föreskriven körkortsbehörighetoch som med hänsyn tiU yrkeskunnande och kiglyd- Prop. 1993/94:168 nadbedöms vam lämpUg a» tjänstgöm som förare i taxitrafik. En förarlegitimation skall återkallas om innehavaren gerwm bmttsUg gämingvisat sig okimpUg att tjänstgöm som förare i taxitrcfik eller om förutsätmingamaför legitimation anrmrs inte längre föreUgger. Frågor om återkallebe prövas avden länsstyrebe som har beslutat om legitimationen.