prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Netto, mUj. MeUan1989 och 1991 har bingospelet ökat omsättningen med ilöpande priser. innebär en real ökning med . Även för dennaspelform har dock nettobehållningen minskat. Utredningenkonsteterar att lagändringar inte har medfört att folkrörelsemasnettointäkter av lotterier och spel kunnat öka. Allmänna utgångspunkter för utredningens förslag 9.1 Lotteri- och spelmarknaden bör alltjämt i princip vara förhehållcnfölkrörelsema och staten Utredningen anseratt den nuvarande gmndläggande principen om att lotteri- och spelmarknadenskall vara förbehållen folkrörelsema och steten aUtjämt skall gälla. Marknadenbör vara reglerad och uppdelad meUan anordnare som tiUgodoser allmännyttigaändamål eller det allmänna. Endast i undantegsfåU kan accepteras attallmänhetens spelbenägenhet cmvänds för att gynna privata vinstintressen.Kommersiella intressen kan tolereras inom vissa väl avgränsade områden somt.ex. resteurangkasino och marknads- och tivolinöjen. Kommersiella serviceföretagsom biträder lotteri - och spelanordnare är ofte nödvändiga för attverksamheten skall kunna genomföras. 9.2 Samhället bör alltjämt utöva en effektiv tillsyn och kontroU över lotteri- ochspelmarknaden Lotteri-och spelverksamhet fordrar lUcsom bank och försäkringsverksamhet en noggranntiUsyn och kontroll. Förklaringen till detta är helt enkelt de storapenningsummor som omsätts i verksamheten. Såväl den egna personalen som kundemautsätts ofte för frestelser. En effektiv tiUsyn och kontroll är nödvändig bådeför att skydda verksamheten mot förluster och för att bevara allmänhetensförtroende för marknaden som De aktörer somverkar på lotteri- och spelmarknaden måste Prop. 1993/94:182 därför fiima sig i vissa begränsningar av handUngsutrymmet. Lotteri-och spehnarknadens ökade omfattning har i sig ökat behovet av en tiUsyn ochkontroU. Utredningens förslag i liberaliserande rikming får inte innebära attsamhäUet förlorar sina möjligheter att gripa in mot oseriösa marknadsaktörer.Den moderna dafateknUcens "aktiva kort" gör det möjUgt att delte ion-linespel som anordnas utomlands eUer av inhemska företag ellerprivatpersoner som inte uppfyller kraven för tillstånd. Bostaden ocharbetsplatsen kan komma att förvandlas till okont-roUerade spelplatser medsociala skador som följd. De legala spelanordnama riskerar dessutom att bUutsatta för otiUbörlig kotikurrens. Utredningensförslag innebär i flera avseenden skärpningar av kraven på hur lotterier ochspel skaU anordnas. En uppstramning av lotterilagstiftningen utgör i viss månen anpassning till de regelverk som är förhärskande bl.a. i ochUSA. Enligt utredningens mening är det nödvändigt att balansera vidgadeintäktsmöjligheter med ökade möjUgheter för samhället att gripa in där detbehövs. 9.3 Folkrörelsema bör ges ökade möjUgheter att finansiera sin verksamhet medintäkter av egna lotterier och spel Folkrörelsemasverksamhet har varit betydelsefull för demokratin och den mcxlemavälfärdsstatens utveckling. De ideella organisationema kommer av allt att dömaspela en vUctig samhällsnyttig roll även . Människor sluter sigsamman i föreningar för att lösa gemensamma frågor och odla sina intressen.Bam och ungdom får inom foUcrörelsemas ram en vettig sysselsätming och enovärderlig skolning i demokratins arbetsformer. I många fall kanföreningsdriven verksamhet vara ett vUctigt komplement till det offentiigahuvudmannaskapet. Utredningenanser att olUca former av stöd från staten, landstingen och kommunema ärbetydelsefiillt för att finansiera foUcrörelsemas verksamhet. Krympningen avden offentiiga sektom kan dock påverka utrymmet för direkte bidrag tiUfoUcrörelsema. Intäkter från reklam och sponsring, som minskat som en följd avlågkonjunkturen, kan inte ersätta ett eventueUt bortfall från den offentiigasektom. FoUcrörelsemamåste därför i högre utsträckning än förUte sig på altemativafinansieringsformer såsom lotterier och spel. Ökade intäkter av lotterier ochspel kan åstedkommas enligt följande: *fömtsättningama för att anordna attraktivare traditionella lotterier förbättrasgenom att folkrörelsema ges möjlighet att anordna lotterier med en större andelpenningvinster * nyaspelformer tUlåts inom ramen för ett foUcrörelsedominerat spel- Prop.1993/94:182 företeg Bilaga 1 * reglernaförenklas så att det blir möjligt att göra befintiiga spel attraktivare och minska kostnadema * samaibetsformermed stetiiga spelföretag underlättas Uo-edningenanser i Ukhet med och lotteriutiedningar att det är otiUfredsstäUandeatt de statUga spelföretagens och ATG:s lotterier har brett ut sig på bekostoadav de ideella organisationemas spel. Denna utveckling måste nu brytas genom attfoUcrörelsema i första hand ges större utrymme och bättre fömtsätmingar försjälvfinansiering genom egen lotteri - och spel verksamhet. ÖkademöjUgheter tUl självfinansiering medför inte endast ökade intäkter utan ocksåett minskat bidragsberoende och ett ökat utrymme för det enskUda initfativet isamhället. Stadig företagsamhet på lotte-riområdet kan motiveras med behovet aven effektiv samhällskontroll av verksamheten. Det finns dock inget som tyder påatt foUcrörelsemas verksamhet skuUe vara mindre effektiv än den stadiga omsärbehandlingen minskade. Destetiiga företagens och ATG:s dominerande stellning på spelmarknaden kommersannolikt att beste även om förslag i UberaUseranderikming genomförs. Det finns därför ett behov av att fördjupa det samarbetemellan foUcrörelsema och spelföretegen som redan äger mm. Samarbetet kan bl.a.beste i gemensam teknUc - och prcxluktutveckling, samutnyttjande av on-lineterminaler m.m. 9.4Folkrörelselotteriema bör ges möjUghet att anordna attraktivare traditioneUalotterier med en större andel penningvinster Ikonkurrensen med det stora utbudet av stetiiga lotterier kommer foUc rörelsemas lotterier oftast tiU korta. De begränsade möjligheterna att anordna lotterier med penningvinster har av ett flertal foUcrörelser an- getts vara huvudorsaken tiU att det blivit allt svårare att få avsätming för egna lotterier. Anledningen tiU detta kan vara ett ändrat tionsmönster hos den lottköpande allmänheten. Allt färre konsumenter köper lotter endast av det skälet att de vill stödja en viss förening eller en viss verksamhet. MöjUgheten att vinna en vara eller ett presentkort upplevs ofta som mindre lockande av konsumenterna. Varor som inte behövs eller passar den enskildes krav kan undvaras. Presenticort ger visserUgen större valfrihet att handla varor i en viss butik eller butiks kedja men en möjlighet att t.ex. betala av skulder skulle för många 100 motsvara ett meraangeläget behov. En vinst i form av pengar ger frihet Prop. 1993/94:182 att använda vinsten där den bäst behövs. Förlotterianordnaren har vamvinster den fördelen att inköpsrabatter bidrar tiUlotteriets lönsamhet genom att vinstvärdet i allmänhet är högre äninköpsvärdet. Marknadsföringen av lotteriet kan också under-fattas om denfokuseras tUl verkligt attraktiva vinster som t.ex. "dröm-bUen" och"drömresan". har dock kostnadema för hanteringen ochdistributionen av vamvinster ökat betydUgt genom aUt större personal-, frakt-och portokostnader. Utredningenföreslår att foUcrörelsema i större utstiäckning än gesmöjUghet att anordna traditionella lotterier med en större andel penningvinsteri vinstplanema. För de som önskar kvarster givetvis möjligheten att endasterbjuda vamvinster. Utredningenanser att andelen penningvinster i foUcrörelsemas lotterier inte får vara såstor att fömtsätmingama för nuvarande marknadsuppdelning bUr väsentiigtändrade. En fijllstendig frihet kan vara svårfören-Ug med nuvarande regler omskattebefrielse för foUcrörelsemas traditioneUa lotterier. Omlotteriskattelagen skulle vara tillämplig skulle omsätmingen behöva ökamarkant för att inte nettobehållningen skall minska. Utredningen anser att ensådan omsätmingsökning är osannolik endast tiU följd av att penningvinstemasläpps fria. 9.5.Folkrörelsema bör tillåtas anordna nya spel inom ramen för ettfolkrörelsedominerat spelföretag Ävenom penningvinster tiUåts i högre utsträckning än gör utredningenden bedömningen att de stetiigt dominerade spelbolagen aUtjämt kommer att haett försteg på lotterimarknaden. Decennier av upparbeted kompetens, inarbetedeprodukter, lyhördhet för marknadssignaler och inte minst en väl fungerandeförsäljningsorganisation gör att marknaden för traditionella lotterier intekommer att undergå några dramatiska förändringar till folkrörelsemas fromma. Utredningenanser att foUcrörelsemas intäkter av egna lotterier och spel inte kan ökaväsentiigt med mindre än att folkrörelsema ges fömtsättningar att introduceranya spelformer som i större utsträckning motsvarar konsumentemas ändradespelvanor och önskemål. SOU 1992:33 lämnat en utförlig redogörelse för hur en svenskkasinospelsverksamhet skulle kunna utformas. En sammanfattning av utredningensöverväganden i denna fråga och en organisationsskiss finns i bilaga 2. I rapporten övervägs bl.a.att det bUdas en fristående stiftelse där foUc- Prop. 1993/94:182 rörelsemaoch steten finns representerade i styrelsen. Stiftelsen skall ha Bilaga 1tiU ändamål att främja folkrörelsemas lokala bam- och ungdomsverksamhet genomatt fördela överskottet från ett av stiftelsen majoritetsägt spelföreteg. Medhänsyn tUl att regeringen valt att tillkaUa en särskild utredare med uppdragatt föreslå regler för en eventueU svensk kasinospelsverksamhet avstårutredningen från vidare överväganden och förslag om sådan spelverksamhet. Denya spelformer som då kan komma i fråga är olika former av automatspel somidag är förbjudna i . Med hänsyn till den debatt och opinion som föregick1979 års förbud mot utbetelningsautomater är utredningen inte beredd attföreslå ett generellt upphävande av förbudet mot utbetalningsautomater. Dennuvarande utformningen av förbudet har dock gjort det omöjUgt för folkrörelsemaatt utoyttja sig av modem lättkontroUerad teknik för försäljning av sinalotteriprodukter. Den nuvarande regleringen har också lämnat utrymme för ensnabbt växande iUegal spelverksamhet. Utredningenföreslår därför att nuvarande förbud endast skall gälla sådana spelautomater somär konstmerade för att betala ut vinst uteslutande i form av pengar och därvinstmöjligheten uteslutande beror av slumpen (penningautomater). Detta innebäratt utredningen föreslår att spelautomater som är konstmerade för att betala utvinst huvudsakligen i form av värdebevis, spelpoletter eller liknande skalltillåtas (väideau-tomater). Kravet på lottsedel som bevis för deltagande ilotteriet slopas. Vinst skaU kurma användas för återspel. Smärre vinster upptill skaU av hanteringstekniska skäl kunna utbetalas frånautomaten. TiUstånd kommer därmed att kunna ges för spel på t.ex.videolotterier. Vidareföreslås att foUcrörelsema skall ges rätt att anordna spel på sådanaspelautomater som är konstmerade för att betela ut vinst i form av pengar ochdär vinstmöjligheten huvudsakligen beror av deltegarens skickUghet(skicklighetsautomater). Tillstånd kommer därmed att kunna ges för spel påt.ex. Utredningenföreslår att för väideautomater skall insatsen vara begränsad tiU 1/6000basbelopp (c:a ). Högste vinsten får inte överstiga 1/15 basbelopp(c:a 2CX)) varav I/3CK) basbelopp (c:a ) får utbetalas i pengar. Utredningenföreslår vidare att för skickUghetsautomater skall insatsen vara begränsad tUl1/6CX)0 basbelopp (c:a ). Högste vinsten får inte överstiga 1/3(X)basbelopp (c:a ). Överskottetföreslås oavkortat tillföras det lokala föreningslivets bam - 102 TUlstånd tiU spel på dessaspelformer får endast ges till ett foUcrörelse- Prop. 1993/94:182 dominerat spelföretag med lokal förankring. Utredningenhar erbjudit sex av spelmarknadens aktörer att lämna försfag tiU hur ettsådant företeg skuUe kunna organiseras. , Knutssonbolagen ABoch FoUcrörelsemas Spel och , , har inkommit med utförUgaberäkningar och organisationsför-sfag. Utredningen har med utgångspunkt fråndessa uppgifter låtit utföra en investeringsbedömning och analys av kosmads-ochintäktsposter. Se bifaga 7. FuUtutbyggt kan spel på dessa slags spelautomater beräknas tillföra foUcrörelsemaminst 600 mUjoner kronor . 9.6 Vissa regler som försvårar utvecklandet av befintUga lotterier och spel börslopas Lotterilagenoch Lotterinämndens föreskrifter och allmänna råd innehåller vissa regler somonödigtvis försvårar utvecklandet av de befintiiga lotteri- och spelformerna.Regler om skälig avkastiiing och minsta andel vinster i ett lotteri har kommittill för att motverka att en för stor del av omsätmingen tas om hand avkonsultföretag och att olönsamma lotterier inte skall lägga beslag påmarknadsutrymmet för lönsamma lotterier samt att konsumenterna skaU ha enrimlig vinstchans. Utredningen anser det vara befogat att ge marknaden ettstörre utrymme i dessa frågor. Bedömningen av om det är meningsfullt attanordna ett lotteri bör normalt inte Ugga på tillståndsmyndigheten. När detgäller bingospelet bör tiUstendsmyndigheten emellertid ha ett lagligt stöd föratt motverka överetablering. Särskilt i tetorter kan ett för stort antelspelplatser medföra att kosmadema för att anordna spelet blir oacceptabla.Utredningen föreslår därför att kravet på skälig avkasming modifieras pä såsätt att tiUstendsmyndigheten får avslå en ansökan på denna gmnd endast om detföreUgger särskilda skäl för det. Ivissa faU är konsumentens beslut att köpa en lott inte i första hand motiveratav att vinna utan av att stödja en viss verksamhet. Vetskapen om att lotterietsbehållning går oavkortat till ett allmännyttigt ändamål av något slag kan varaett bättre försäljningsargument än en attraktiv vinstplan. I sådana fall böranordnaren få bestemma andelen vinster i förhåUande till insatsema. I lagen bördock finnas ett krav på att av insatsema skall användas för vinster samtatt anordnaren,som konsumentupplysning, skall ange insatsemas fördelning på etttydligt sätt. kan göras genom att uppgiftema trycks på en lottsedel elleranslås i speUokal. SamarbetsförmermellanföUirörelsema och statens spelföretag . Bilaga1 har bemyndigat ombud till AB Tipstjänst bolagsstämmaatt godta ett stöd tiU idrotten med . Stödet tiUidrotten motsvarar något mer än en procent av statens intäkter av lotterier ochspel. får enligt regeringsbeslut anordna ettändamålslotteri vars behållning oavkortat går till konst, teater ochandra kultureUa ändamål. Utredningen har övervägt om en viss andel av destadiga spelföretagens behållning bör öron-märkas för utbetalning tUlfoUcrörelsema. I andra länder är det vanligt att en viss bestämd procentsats avett stadigt spelföretags behållning avsätts för t.ex. idrottsändamål. Fram tiUoch med 1949 avsatte både AB Tipstjänst och bestemda delarav sin behållning tiU idrottens främjande respektive allmännyttiga ändamål. Utredningenanser att användningen av stetens intäkter av lotterier och spel som regelskall bestämmas på samma sätt som andra intäkter i stetsbudgeten. börinte frånhändas rätten att väga olika behov mot varandra. Stödet tillfoUcrörelsema bör ej heller göras beroende av om spelverksamheten går bra ellerdåligt. Utredningen fömtsätter dock att överskottet från en eventuellkasinospelsverksamhet med intemationeUa regler tillförs folkrörelsema. Utredningenfömtsätter vidare att det samarbete som förekommer mellan foUcrörelsema ochde stetiiga spelföretagen kommer att beste . Utredningenanser dessutom att de stetiiga spelföretegen och ATG i sin planering skaU tehänsyn till foUcrörelsemas behov av intäkter av lotterier och spel. 10.1 Den lagtekniska utformningen Utredningenanser att lotterilagen bör bli enklare att förstå och tillämpa genom att flera materiella regler tes in i lagen. För att få en större flexibiUtet bör beloppsgränser knytes till förändringar av basbeloppet. För att öka läsbarheten bör lagen delas in så att lagen inleds med att tiUämpningsområde och definitioner redovisas. Otillåma lotterier och förfaranden med en s.k. förbudskatelog följs av ett avsnitt med allmän na fömtsätmingar för tUlstend. För förste gången införs åldersgräns för deltegande i vissa spel samt begränsningar för ansteUda och funktionä rer att delte i det "egna" lotteriet. Marknadsuppdelningen avspeglas därefter i speciella bestämmelser för foUcrörelsema, stetiiga spelbolag, , banklotterier och kommersiella spelanordnare. Utredningen anser attnuvarande ordning med en särskild lag om visst Prop. 1993/94:182 automatspel(förströelseautomater) har medverkat tiU att det Ulegala Bilaga 1 spelet pådessa automater utvecklats okontrollerat. Den kartläggning av det iUegalaspelet som utredningen genomfört i samarbete med Riks-poUsstyrelsen och SCBvisar att förströelseautomater ofta missbmkas för iUegalt spel. Utredningenföreslår därför att automatspelslagen arbetas in i lotterilagen och attLotterunspektionen skall utfärda typgodkännande även för förströelseautomater.Detta gör det möjligt att för-bjucfa s.k. pokermaskiner som är tiUåtoa somförströelseautomater. En annan konsekvens blir att lotterUagensstraffbestämmelser görs tiUämpUga även vid överträdelser mot bestämmelser omförsti-öelseauto-mater. Lotterinämndensmöjligheter att styra och kontrollera lotteri - och spelmarknaden försterksgenom att nämndens "uppgraderas" till en Lotteriinspektion medrejält utökade befogenheter. 10.2 Lotterier och spel som förutsätter att bostaden eller arbetsplatsen användssom spelplats förbjuds Dateteknikengör det möjligt att anordna lotterier och spel som fömtsätter att hosteden ocharbetsplatsen används som spelplats. En gmndläggande utgångspunkt förlotteriregleringen är att motverka socialt oacceptebla spelformer. Utredningenföreslår att insatser i ett lotteri som anordnas för aUmänheten inte skall fåerläggas på sådant sätt att lotteriet kommer att bedrivas med hosteden ellerarbetsplatsen som spelplats. Förbudet omfattar insatser som erläggs i omedelbaransluming tUl dragningen genom överföring av medel på konto i bank, annat kreditinstituteUer genom ianspråktagande av tillgodohavande hos spelföretag. Genom dennaregel förbjuds användningen av s.k. smarta kort som är konstmerade för att helteller delvis kunna användas för att erlägga insats i spel. Omförbudet skall kunna få effekt krävs att främjandereglema byggs ut så attansvar kan komma att uticrävas av den som i yrkesmässig verksamhet eUer annarsi förvärvssyfte tele - eller datebaserad kommunikationsanordning tiUförfogande för eller förmedlar betelning till sådana lotterier. Utredningenföreslår att det skall vara tillåtet för folkrörelsema att anordna egentiiga lotterier med penningvinster uppgående till högst ett basbelopp per vinst om det är fråga om ett lokalt eller regionalt tillstånds- eUer registreringslotteri och annars tio basbelopp. Några bärande motiv för att inte tilläte värdepapper som vinster i lokala och regionala lotteri- 105 er finns inte och bördärför tillåtas. Uti-ednmgens förslaginnebär ingen principieU förändring när det gäller Prop. 1993/94:182gränsdragningen mellan folkrörelsemas och statens lotterier. Vamvins- Bilaga1 ter kommer även i fortsättningen att dominera foUcrörelselotteriemasvinstplaner. FörtraditioneUa lotterier föreslås att lotteriet skall betala ut minst 35 procentav insatsema som vinster. Ett obligatoriskt krav är att lotterianordnaren pålottsedeln anger hur insatsema fördelas. Registreringslotteriemaomsätter betydUgt mer än de lokala tillstendslot-teriema. Utredningen föreslåratt utrymmet för registreringslotterier utvidgas. Registreringslotteriemakommer dock att benämnas treårstills-tåndslotterier som är en mera adekvatbenämning. Den sammanlagda omslumingen under en treårspericxl utökas till högst20 basbelopp. får föreningar anordna egentiiga lotterieruten särskUt tiUstånd för varje lotteri. Vinst får utgöras av värdepapper ochvinst som utgörs av pengar får uppgå tiU högst ett basbelopp. Kravet påobUgatoriska kontrollanter behålls men ansvaret för information till kommunenom insatsemas sammanlagda belopp och vid periodens slut överförs påkontrollanten. Utredningenkonsteterar att bingospelet, som är störste enskilda spel, fick enrejäl omsätmingsökning när det blev tillåtet med j)en-ningvinster. Utredningenanser att vinstema bör få utgöras av värdepapper och om särskilda skälföreligger, t.ex. om man vill stimulera till ett ökat intresse för bingospeletgenom ett enstaka riksomfattende bingospel, bör värdet av högste vinsten fåuppgå till 10 basbelopp. Utredningenanser att handikapporganisationer bör ges vidgade tillstånd smöjUgheter genomatt i lagen införa en bestemmelse om att vid prövning av ansökningar ombingotillstend från handikapporganisationer skaU även beakteverksamhet som främjar försteelsen för och underlättar anpassningen avhandUcappade bam och ungdomar i samhäUet. Utredningenföreslår vidare att bingoallianser skall kunna bli tillstends-havare. fömtsätteratt aUiansen är en juridisk person. Bingoalliansen fördelar nettobehållningenbland alUansens medlemmar och besluter om inträde av nya medlemmar. Vidfördelningen skall med undanteg av vad som sagts ovan omhandikapporganisationer, hänsyn främst tes till ungdomsverksamhet. En föreningsom anordnar lotterier eller kvällsbingo skall inte missgynnas vidfördelningen av alliansens överskott. TUlståndstidenföreslås bli förlängd till uten någon begränsning av 10.5 Den fiia sektom Prop. Bilaga1 Regleringen av den fria sektom har blivit allt mer invecklad.Uppdelningen på tre olika lagmm (17, 17a, 17b) gör att bestemmelsema är svåraatt förste och tUlämpa. Utredningen anser att reglema kan förenklas betydUgtsamtidigt som foUcrörelsema bör ges ett ökat utrymme för lotterier som varkenkräver tiUstånd eller registrering. Utredningenförslår att reglema om foUcrörelsemas frisektorslotterier samlas i ett fagmmunder mbriken folkrörelsemas lotterier. Den kommersieUa fria sektom flyttestUI ett lagmm under mbriken konmiersieUa lotterier. Insatsenfår vara högst 1/6 OCX) basbelopp (). Värdet av högste vinstenfår i foUcrörelsemas fria sektor uppgå till högst 1/6 basbelopp (cu-ka 5 CXX)kronor). Kravetpå samband med tiUstäUning uppmjukas på så sätt att försäljning med lottiistorfår äga mm före tillstellningen. Bmket att anordna utiottning påentrébiljett, programblad eller deltegarbevis i t.ex. motionslopp legaliserasinom ramen för den fria sektom. TiUstendsgivningenär enUgt nuvarande ordning uppdelad på fyra myndigheter; regeringen,lotterinämnden, länsstyrelserna och kommunema. Utredningen anser atttiUstendgivningens organisation bör underlätte kravet på likformiga bedömningarav lokala, regionala och rUcsomfat-tande lotterier och spel. Utredningen anserdet vara principiellt felaktigt att regeringen dels har att te till vara ettägarintresse i förhållande till de stetiiga spelbolagen dels besluter omtillstend för dessa bolag. Utredningen föreslår därför att tillståndsgivningenför samtiiga riksomfattende lotterier och spel överförs till en centraloberoende myndighet; Lotteriinspektionen. TUlstendsgivningenför resteurangkasinospel och spel på vamautomater är kopplad tiUtillståndsgivningen för servering av aUcoholdrycker. 1 direktiven (Dir 1992:68)till utredningen om översyn av tillstendsgivning enUgt fagen om handel meddrycker (LHD) och handläggning enUgt lagen om vård av missbmkare i vissa fall(LVM) anges att utredaren skall göra en analys av fömtsätmingama för ochkonsekvenserna av att tiUstendsgivningen enligt LHD överförs till kommunerna. Lotteriutredningenhar övervägt om det finns fömtsättningar att överföra tiUståndsgivning förrestaurangkasinospel och spel på vamautomater till kommunema. Motivet för atttiUståndsgivningen för lokala egentiiga lotterier lades Prop. 1993/94:182 överpå kommunema 1989 var kommunemas förtrogenhet med det Bilaga 1 lokalaföreningsUvet (prop. 1987/88:141 s. 23). Kommunens handläggare kan ävenfömtsättas ha fattare att skaffa sig kännedom om de spellokaler som finns inomkommunens gränser än regionalt eller centralt placerade handläggare. Omspeltillstånd meddelas spelanordnaren får dock lokalkännedomen en underordnadbetydelse.