prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Det andra stycket innebär att stämman får hällas tidigasten månad - eller, om samtliga fusionerande bolag är privata aktiebolag, tvåveckor - efter kungörandet och att fusionsplanen skall hällas tillgänglig föraktieägarna . Vidare Innebär bestämmelserna i andra stycket attfusionen kan genomföras endast om stämman med två tredjedels majoritet - ellerden högre majoritet som bolagsordningen föreskriver - godkänner fusionsplanen idess helhet. Däremot finns inte något krav på att fusionsplanen skallgodkännas av bolagsstämman i dotterbolaget. Detta sammanhänger givetvis medatt dotterbolaget i dessa fall helt och hållet ägs av moderbolaget. 14 kap. 26 § SkaU fusionsplanen inte underställas bolagsstämman imoderbolaget enligt 25 § eller kar planen godkänts av stämman åligger det vartock ett av bolagen att skriftligen underrätta sina kända borgenärer om attplanen blivit gällande. Därvid tillämpas bestämmebema i 13 §. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag) Paragrafen, som utformats I enlighet med Lagrådetsförslag, innehåller bestämmelser om skyldighet för bolagen att underrätta sinaborgenärer om fusionen. 14 kap. 27 § Tidigast en ock senast efter det att uppgiftom fusionsplanens registrering kar kungjorts skall moderbolaget ansöka omtillstånd att verkställa planen. Ansökan skall göras kosregistreringsmyndigketen. Till ansökan skall fogas 1.en kopiaav fusionsplanen, 2.intygfrån bolagens styrelser eller verkställande direktörer om att bolagens kändaborgenärer underrättats enligt 13 §. Vid handläggningen av tillståndsärendet gällerbestämmelsema i 14 § tredje stycket samt 16 -18 §§. Därvid skall vad som sägsom överlåtande bolag avse dotterbolag ock vad som sägs om övertagande bolagavse moderbolag. (Jfr 14 kap, 24 § i kommitténs förslag) Redan enligt gällande rätt har det varit attnödvändigt att söka rättens tillstånd för fusion mellan moderbolag ochdotterbolag (se 14 kap, 8 § andra meningen i dess gällande lydelse).Även de nya fusionsreglerna föreskriver att tillstånd till fusionen måsteinhämtas. Bestämmelserna är föranledda av fusionsdirektivets bestämmelser omborgenärsskydd (se artikel 13 jämförd med artikel 24). I förevarande paragraf föreskrivs därför att moderbolagetskall ansöka om tillstånd hos registreringsmyndigheten tidigast en månad och senast tvä må nader frän det att uppgift om fusionsplanens registrering har kungjorts I Post- och . Att ansökan får ges in tidigast gör det möjligt för en aktleägarminoritet i moderbolaget att med stöd av25§ g-j begära bolagsstämmans prövning av fusionsplanen innanbolaget kan ansöka Prop. 1993/94:196 om tillstånd att verkställa fusionen.Paragrafen innehåller också bestämmelser om de handlingar som skall bifogasansökan. I fråga om registreringsmyndighetens och rättenshandläggning och förutsättningarna för bifall till ansökan gäller i huvudsaksamma regler som vid en normal fusion, se 14 § tredje stycket och 16 - 18§§.Vid detta slag av fu-.sion gäller däremot inte - lika lite som i hittillsgällande rätt - de särskilda villkor för fusion som anges i 15 §. 14 kap. 28 § Når regbtreringsmyndigketen kar regbtrerat beslutet omtillstånd att verkställa fusionsplanen, är dotterbolaget upplöst. (Jfr 14 kap. 25 § I kommitténs förslag) När det är fräga om fusion genom absorption av helägtdotterbolag skall - I motsats till vad som ärfallet vid vanlig fusion - självmant låta registrera tillståndsbeslutet.Bestämmelserna om särskild anmälan i 19 § saknar således motsvarighet viddetta slag av fusion. Om det inte är själv utanen domstol som har meddelat tillståndsbeslutet, bör det åligga domstolen attunderrätta verket om beslutet. En bestämmelse om detta bör tas in iaktiebolagsförordningen. När beslutet har registrerats, är dotterbolagetomedelbart upplöst. 14 kap. 29 § Om någon ansökan enligt 27§ inte kar gjorts inomföreskriven tid eller om en sådan ansökan har avslagits genom lagakraftvunnetbeslut, skall registreringsmyndigheten förklara frågan om fusion förfallen. (Jfr 14 kap. 25 § tredje meningen i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller en bestämmelse om attregistreringsmyndigheten skall förklara frågan om fusion förfallen om ansökanom verkställighet av fusionsplan inte har skett i rätt tid eller om sädanansökan har blivit avslagen. I lagrådsremissen kom bestämmelsen till uttryckgenom en hänvisning till 21 §, som i sin tur hänvisar till andra paragrafer.Lagrädet, som påpekat att endast en av de i 21 § omnämnda paragraferna har enmotsvarighet vid absorption av helägt dotterbolag, har förordat en hänvisningtill 21 § "i tillämpliga delar". För att göra bestämmelsen sä tydligsom möjligt har propositionens lagtext utformats så att det direkt avparagrafen framgår när en fräga om fusion av detta slag kan förklarasförfallen. 14 kap. 30 § Talan om upphävande av stämmobeslut om godkännande avfusionsplan skall ifall som avses i 9 kap. 17 § tredje stycket väckas inom sexmånader från beslutet. Väcks inte talan , är rätten till talanförlorad. Om rätten genom lagakraftvunnet avgörande bifallit entalan om upphävande av stämmobeslut om godkännande av fusionsplan, skallfusionen gå åter även om överlåtande bolag kar upplösts. För förpliktelser somkar uppkommtt genom någon åtgärd på det övertagande bolagets vägnar sedan överlåtandebolag upplösts men innan rättens avgörande kar kungjorts i Post- ock , svarar de överlåtande bolagen och, vidabsorption, det . övertagande bolaget solidariskt. (Jfr 14kap. 26 § i kommitténs förslag) Prop. I första stycket har upptagits bestämmelser om tiden förklander av bolagsstämmobeslut om fusion. har det gällt samma bestämmelser för avbolagsstämmobeslut om fusion som för av andra bolagsstämmobeslut. Dethar inneburit att den som har önskat klandra ett fusionsbeslut normalt harvarit tvungen att göra det från beslutet (se 9 kap. 17 § andrastycket). Om beslutet har varit på visst sätt kvalificerat ogiltigt, harklandertalan emellertid kunnat väckas även senare (se 9 kap. 17 § tredjestycket). I fusionsdirektivets artikel 22 finns bestämmelser omogiltlghet av fusioner. Där föreskrivs bl.a. att talan om ogiltigförklaring aven fusion Inte får väckas om det har förflutit mer än från det attfusionen kom att gälla mot den som åberopar ogiltigheten (se littera c). Eftersom hhtills gällande rätt på denna punkt inte ärförenlig med direktivets bestämmelser har det i denna paragraf tagits uppsärskilda bestämmelser om mot bolagsstämmobeslut om fusion.Bestämmelserna innebär att talan aldrig fär väckas senare än inom sex månaderfrän beslutet. I det till Lagrådet remitterade förslaget föreslogs enenhetlig klanderfrist för dessa beslut, dvs, även beslut sominte var behäftade med någon kvalificerad ogiltighet skulle få klandras . Lagrådet har ifrågasatt om det finns skäl att förlängatremånadersfristen och'har påpekat att en sädan ändring inte är påkallad avartikel 221 fusionsdirektivet. Lagrädet har därför förklarat sig inte kunnatillstyrka förslaget i denna del. Det kan i och för sig ifrågasättas om det är motiverat atttynga regelsystemet med tvä olika klanderfrister, när skillnaden mellan deminte är större än . Å andra sidan kan långa klanderfrister innebäraen besvärande osäkerhet för verksamheten i de fusionerande bolagen. Den senaresynpunkten bör tillmätas avgörande vikt. Regeringen har därför godtagit Lagrådetsuppfattning. I propositionen föresläs därför inte någon föriängning av dentremänadersfrist som normalt gäller för utan endast att tiden förklander av fusionsbeslut som är behäftade med kvalificerad ogiltighet begränsastill . Fränsett vad som har sagts om tiden för skallbestämmelserna i 9 kap. 17 § gälla även beträffande mot fusionsbeslut. I andra stycket - som i redaktionellt hänseende harutformats i enlighet med Lagrådets förslag - regleras verkan av att en fusionförklaras ogiltig. Någon lagreglering av denna fräga har intefunnits. Artikel 22 i fusionsdirektivet kräver här att lagstiftningen harvisst angivet innehåll. Den föreskrivna regleringen bygger på att fusionen kangå åter även om registrering har skett och fusionen har avslutats. Idirektivet föreskrivs bl.a. att ett avgörande varigenom en fusion förklarasogiltig inte skall i och för sig Inkräkta pä giltigheten av de förpliktelsersom har uppkommit för eller mot det övertagande bolaget innanogiltigförklaringen blev offentligt tillgänglig men efter fusionens fullbordan.För ett övertagande bolags förpliktelser av detta slag skall de bolag som haringått i fusionen svara solidariskt (se artikel 22 littera g och h). Det har ansetts lämpligt att i lagen direkt föreskrivaatt, för det fall att rätten genom ett lagakraftvunnet avgörande har bifallitklandertalan, fusio- Prop. 1993/94:196 nen skall gå åter även om den harregistrerats och överlätande bolag har upplösts. Överlåtande bolags tillgångaroch skulder skall alltså återgå till detta och fusionsvederlaget skalläterbäras till det övertagande bolaget. Med hänsyn till direktivets utformninghar det vidare ansetts nödvändigt att föreskriva att de fusionerande bolagensolidariskt skall svara för de förpliktelser som har uppkommit genom åtgärderpä det övertagande bolagets vägnar efter det att överlätande bolag harupplösts men innan ogiltigförklaringen har kungjorts. 14 kap. 32 § ViU moderbolag lösa in aktier i dotterbolag enligt 31 §och kan överenskommelse härom icke träffas, skall moderbolaget hosdotterbolagets styrelse skrifiligen begära att tvbten hänskjutes tillskiljemän och uppge sin skiljeman. Dotterbolagets styrebe skall vid begäran enligt förstastycket ofördröjligen genom kungörebe i Post- och ock deneller de ortstidningar som styreben bestämmer anmoda aktieägare, mot vilkalösningsanspråket riktas, att skrifiligen uppge sin skiljeman tilldotterbolaget senast från kungörelsen. Anmodan skall även genom brevsändas till varje sådan aktieägare, om hans postadress är känd för bolaget. Har icke samtliga i aktieboken införda aktieägare motvilka lösningsanspråket riktas inom föreskriven tid uppgivit en gemensamskiljeman, skall dotterbolagets styrebe hos rätten i den ort där styrelsen harsitt säte begära förordnande av god man. Denne skall hos samma rätt ansöka omförordnande av sådan skiljeman och i tvbten bevaka frånvarande aktieägaresrätt. 14 kap. 33 § Prövas tvbt om inlösen enligt 31 § av skiljemän ellerdomstol och är det ostridigt mellan partema att lösningsrätt föreligger ellerförklaras i lagakraftvunnen dom att sådan rätt är för handen utan attlösenbeloppet fastställes, är aktieägama skyldiga att tillmoderbolaget överlämna sina aktiebrev med påskrifi om överlåtelse eller, närfråga är om aktier i avstämningsbolag, att låta moderbolaget regbtreras somägare till aktiema enligt bestämmelsema i aktiekontolagen (1989:827), alU underfömtsättning att moderbolaget stäUer av skiljemännen eller, om tvbten äranhängig vid domstol, av domstolen godkänd säkerhet för kommande lösenbeloppjämte ränta. Aktieägare kar rätt till skälig ränta på lösenbeloppet förtiden från det säkerhet ställts till dess lösenbeloppet förfaller tillbetalning. 14 kap. 35 § Har säkerhet ställts enligt 33 § eller nedsättning skettenligt 34 §, är moderbolaget ägare till aktiema. Innan aktiebreven i ettdotterbolag som inte är avstämningsbolag överlämnats till moderbolaget medförbreven i sådant fall endast rätt för innehavaren att mot överlämnande av breventill moderbolaget eller få ut lösenbeloppet jämte ränta. Har aktiebrev ej överlämnats inom en månad från detmoderbolaget blivit ägare till aktien, kan nytt till moderbolaget ställt aktiebrevutfärdas. Det nya aktiebrevet skall innehålla uppgift att det ersätter äldrebrev. Överiämnas därefter det äldre aktiebrevet till moderbolaget, skaU brevetöverlämnas till dotterbolaget för att makuleras. Aktier i avstämningsbolag skall ifall som avses i förstastycket första me ningen på begäran av moderbolaget registreras med detta som ägare enligt be stämmebema i aktiekontolagen (1989:827). (Jfr 14kap, 27 - 31 §§ i kommitténs förslag) Prop. 31 - 35 §§ är i sak identiska med 14 kap, 9 - 13 §§ Ikapitlets gällande lydelse. De nya paragrafbeteckningarna harföranlett nya lagrumshänvisningar i 32, 33 och 35 §§. 16 kap. 1 § Ett privat aktiebolags firma skall innehålla ordetaktiebolag eller förkortningen AB. Den skall dessutom innehålla ordet privateller avslutas med förkortningen (priv). Även ett publikt aktiebolags firmaskall innehålla ordet aktiebolag eller förkortningen AB. Den skall dessutominnekålla ordet publikt eller avslutas med förkortningen (pub). Firman skall tydligt skilja sig från annan iaktiebolagsregistret eller filialregistret införd, ännu bestående firma. Förregistrering av aktiebolags firma gäller i övrigt vad som föreskrivs ifirmalagen (1974:156). Skall bolagets firma anges pä två eller flera språk, skallvarje lydelse anges i bolagsordningen. (Jfr 16 kap. 1 § första och andra styckena i kommitténsförslag) I första stycket har tagits in bestämmelser om deuppgifter som ett aktiebolags firma mäste innehålla. Redan av firman mästeframgå att det är fråga om ett aktiebolag. Det mäste också framgå till vilkenkategori aktiebolaget hör. Att det är fräga om ett aktiebolag kan anges genomanvändande av ordet aktiebolag. Enligt den gällande lagtexten hardetta varit ett oeftergivligt krav. har det emellertid ansettsvara tillräckligt att egenskapen av aktiebolag kommer till uttryck i firmangenom förkortningen AB. Det har - efter förslag från Patent- ochregistreringsverket - ansetts lämpligt att låta detta återspeglas i lagtexten. Firman skall också innehålla uppgift om den bolagskategorisom bolaget hör till. Denna uppgift kan lämnas antingen genom användning avorden privat respektive publik i firman eller genom användning avförkortningarna (priv) respektive (pub). Skälen till att dessa ord ochförkortningar har valts har behandlats i avsnitt 5.2. Det har inte ansetts nödvändigt att i lagtexten geanvisningar om hur orden privat och publikt skall placeras I firman. Såvälfirman "Privata aktiebolaget ", "Privata ABAnderssons Mekaniska", "aktiebolag" uppfyller således lagens krav.En firma fär dock inte registreras om den är ägnad att vilseleda (se 10 §firmalagen, 1974:156). Om orden privat eller publik placeras på ett sådantsätt att det inte framgår att de utgör bestämningar till ordet aktiebolag(t.ex. "") kan detta därför vara ettskäl att vägra registrering. Om bolaget väljer att I firman ta in de förkortningar somsvarar mot privat och publikt, skall dessa alltid placeras sist i firman, t.ex."Aktiebolaget (priv)", "AB AnderssonsMekaniska (priv)", "(priv)" och"(priv)". De bestämmelser som tidigare upptagits I första stycketandra och tredje meningarna har flyttats till ett nytt andra stycke. Det tredjestycket utgörs av dettidigare andra stycket. Tredje och fjärde styckena I paragrafens förutva- 201 rande lydelse har flyttats till de nya 2 och 3 §§. Bolagets styrebe kan anta bifirma. Vad som sägs i 1 § omfirma gäller även bifirma. Orden aktiebolag, privat eller publikt ellerförkortningarna AB, (priv) eller (pub) får dock inte tas in i en bifirma. (Jfr 16 kap. 1 § tredje stycket i kommitténs förslag) Paragrafen motsvarar det tidigare tredje stycket i 1 §.Bestämmelsen har anpassats till de nya bestämmelserna om benämningar ochförkortningar för de båda kategorierna av aktiebolag. Den bestämmelse somtidigare har upptagits i 2 § har flyttats till en ny 5 §. 16 kap. 3 § Skriftliga kandlingar, som utfärdas för ett aktiebolag,bör undertecknas med bolagets ftrma. Om styrelsen eller annan ställföreträdareför bolaget kar utfärdat en kandling utan ftrmateckning ock det inte framgårav dess innekåll att den utfärdats på bolagets vägnar, är de som undertecknatkandlingen solida-rbkt ansvariga för förpliktelse enligt kandlingen såsomföregen skuld. Detta gäller dock inte om det av omständigketema vid kandlingenstillkomst framgick att den kar utfärdades för bolaget ock den till vilkenkandlingen ställts av bolaget får ett bekörigen undertecknat godkännande avkandlingen utan oskäligt dröjsmål efter det att detta begärts eller personligansvarighet gjorts gällande mot undertecknarna. (Jfr 16 kap. 1 § fjärde stycket i kommitténs förslag) Bestämmelsen motsvarar - med mindre redaktionellaändringar - det stadgande som har upptagits i 1 § fjärde stycket. 16 kap. 4 § Ett aktiebolags brev, fakturor ock orderblanketter skallange bolagets firma, den ort där styreben skall ka sitt säte samt bolagetsorganisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning förjuridbka personer m.fl. Om bolaget har trätt i likvidation, skall också detta anges. (Jfr 16 kap. 1 § femte stycket i komrriitténs förslag) I artikel 4 i publicitetsdirektivet föreskrivs attmedlemsstaterna skall föreskriva att ett bolags brev och orderblanketter skallinnehålla uppgift om bl.a. bolagets registreringsnummer och bolagets form ochsäte samt om bolaget har trätt i likvidation. Med anledning av detta har iförevarande paragraf upptagits bestämmelser av detta slag. Det har ansetts attInte enbart brev och orderblanketter bör omfattas av bestämmelsen utan ävenfakturor. Däremot blir bestämmelsen inte tillämplig pä prislistor, broschyrereller annan säljinformation som riktar sig till en obestämd krets av mottagare. 17 kap. 1 § Ett beslut om att ett privat aktiebolag skaU bli publiktfattas av bolagsstämman enligt bestämmelsema i 9 kap. om beslut om ändring avbolagsordningen. Om stämman hålls senare än efter utgången avdet senaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revisionsberättebe karavgivits, skall det på stämman läggas fram uppgifter motsvarande delårsrapportenligt 11 kap. 13 ock 14 §§. Uppgifterna skaU avse tiden ft-ån utgången avnämnda räkenskapsår till ej tidigare än före dagen förbolagsstämman. Beslutet får regbtreras endast om Prop. bolagets regbtrerade aktiekapital uppgår till , 2.yttrandeföretes från en auktoriserad eller godkänd revisor av vilket framgår attbolagets eget kapital uppgår till minst det registrerade aktiekapitalet, ock 3.bolagetsfirma uppfyller föreskrifiema i 16 kap. 1 § om publikt aktiebolags firma. Ett privat aktiebolag skall anses ha blivU publikt, närbolagsordningen uppfyller de bestämmeber som gäller för publika aktiebolag ochbeslutet om övergång tiU publikt aktiebolag har blivU regbtrerat. (Jfr 17 kap. 1 § i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser om övergång frän privattill publikt aktiebolag. En övergäng frän den ena bolagskategorin till den andraförutsätter änd- , ring av bolagsordningen. \ första stycket har därförföreskrivits att beslut om övergäng från privat till publikt bolag skall fattasav bolagsstämman enligt bestämmelserna i 9 kap. Det innebär bl.a. attbolagsstämmans beslut om övergäng till den publika aktiebolagskategorin enligt9 kap. 14 § är giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst tvåtredjedelar av såväl de på stämman avgivna rösterna som de vid stämmanföreträdda aktierna. Om bolagsordningen föreskriver ett strängaremajoritetskrav, gäller givetvis detta (se 9 kap. 13 § andra stycket). Någonanledning att i detta sammanhang tillämpa de bestämmelser om kvalificeradmajoritet som finns i 9 kap. 15 § torde inte finnas. Andra stycket innehåller bestämmelser om det material sommäste föreläggas den beslutande stämman. Det har ansetts att stämman bör ha tillgäng till materialsom ger möjlighet att bedöma bolagets ekonomiska ställning. Sådant materialfinns redan i form av årsredovisningar och revisionsberättelser som har lagtsfram vid tidigare stämmor. Om det emellertid har förflutit sedanutgången av föregående räkenskapsår, finns det en risk att dessa handlingarinte helt återspeglar bolagets aktuella ställning. Det har därför föreskrivitsatt, om den nya bolagsstämman hålls senare än efter utgången av detsenaste räkenskapsår för vilket årsredovisning och revisionsberättelse harlämnats, uppgifter motsvarande delärsrapport enligt 11 kap. 13 och 14 §§ skallläggas fram pä stämman. Beträffande Innebörden i detta krav kan hänvisas tillspecialmotiveringen till 14 kap. 4§. I det tredje stycket anges förutsättningarna förregistrering av beslutet. En första förutsättning är att aktiekapitalet uppgår till . Det är Inte nödvändigt att bolaget för beslutet om kategoribyte har ett registrerat aktiekapital om . Om så inte är fallet, måste emellertid bolaget besluta om ökning av aktiekapitalet. Den kan I sä fall ske genom såväl nyemission som fondemission. Emissionen mäste slutföras och ökningen av aktiekapitalet registreras senast I samband med registreringen av beslutet om övergång till publikt aktiebolag. Eftersom bolaget fram till registreringen av beslutet om övergäng frän privat till publikt aktiebolag är att anse som ett privat aktiebolag, fär de aktier som emitteras Inte bjudas ut till allmänheten. Den nödvändiga ökningenav aktiekapitalet kan alltså inte 203 ske genom att bolaget eller dess ägare vänder sig tillmarknaden utan mäste Prop. 1993/94:196 åstadkonruTias på annat sätt. Enligt artikel 13 i kapitaldirektivet skall, när ett bolagav annat slag omvandlas till aktiebolag, de skyddsåtgärder Iakttas somdirektivet föreskriver för aktiekapitalets inbetalning I samband medbolagsbildning. Det har bl.a. därför ansetts att regelverket bör utformas säatt det garanterar att ett bolag som blir publikt har ett eget kapital sommotsvarar i vart fall aktiekapitalet. Som ett ytterligare villkor för registrering av beslut omkategoribyte har därför föreskrivits att det i registreringsärendet skallföretes ett intyg frän en auktoriserad eller godkänd revisor om att bolagetseget kapital uppgår till minst det registrerade aktiekapitalet. Med"registrerade aktiekapitalet" avses här det aktiekapital som ärregistrerat vid tiden för registreringen av beslutet om kategoribyte. En ytterligare förutsättning för att beslutet omkategoribyte skall kunna registreras är att bolagets firma uppfyller de kravsom uppställs i 16 kap. 1 §. Härutöver har Patent- och registreringsverketgivetvis - såsom framgår av 18 kap. 4 § - att tillse att bolagsstämmans beslut intestrider mot lag eller bolagsordning, t.ex. därigenom att gällandemajoritetsregler inte har iakttagits. I det ftärde stycket anges att bolaget övergår till attvara publikt i och med att beslutet om övergäng registreras iaktiebolagsregistret. Formuleringen avviker något frän den motsvarandebestämmelsen i kommitténs förslag. Någon skillnad i sak finns emellertid inte. Ett beslut om övergäng från privat till publikt aktiebolagkan, liksom andra bolagsstämmobeslut, klandras. Därvid gäller sedvanliga reglerom tiden för väckande av talan och om talerätt. Några särskildalagbestämmelser om detta har inte ansetts nödvändiga. Om beslutet om övergångtill den publika aktiebolagsformen upphävs, kommer givetvis bolaget åter attvara privat. 17 kap. 2 § Ett beslut om att ett publikt aktiebolag skall bU privatfattas av bolagsstämman enligt bestämmebema i 9 kap. om beslut om ändring avbolagsordningen. Beslutet är dock giltigt endast om det kar biträtts avsamtliga vid stämman närvarande aktieägare företrädande nio tiondelar avaktiema. Beslutet får regbtreras endast om bolagets firma uppfyllerföreskrifiema i 16 kap. 1 § om privat aktiebolags firma. Ett publikt aktiebolag skaU anses ha blivtt privat, närbolagsordningen uppfyller de bestämmelser som gäller för privata aktiebolagock beslutet om övergång till privat aktiebolag kar blivit registrerat. (Jfr 17 kap. 2§ i kommitténs förslag) \ första stycket anges formerna för beslut om övergängfrän publikt till privat aktiebolag. Ett sådant beslut innebär en ändring avbolagsordningen och skall därför fattas av bolagsstämman enligt bestämmelsernaI 9 kap. I ett avseende skall dock särskilda bestämmelsertillämpas. Det samman hänger med att ett beslut om övergång frän den publika till den privata bo lagskategorin kan få mycket stor betydelse för aktieägarna. Dessa förlorar i och med övergången till privat aktiebolag förlorar möjligheten att försälja -nd sina aktier på marknaden. Det har med hänsyn till detta -såsom närmare Prop.