prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I detfa sammanhang finns det vidare anledning aft peka på regeringensbeslut om aft anvisa ett engångsbelopp på förkultarsamarbete mellan ländema i . Regeringen räknar med artmedlen, som belastar tredje huvudtitelns anslag till samarbete med ländema iCenfral- och , skall kunna disponeras för projekt bl.a. med anknytningtill Visbycentmmets verksamhet. Bidragtill övriga ändamål inom kulturområdet Information,utveckling m.m, för hantverkare Mästarbrevär ett kompetensbevis som kan tilldelas skickliga hantverksutövare.Kungörelsen (1973:596) om mästarbrev för hantverksutövare reglerarförutsättningarna för utfärdandet av mästarbrev. Enligt denna förordningutfärdas mästarbrev av Företagamas efter handläggning ochyttrande av , en nämnd sammansatt av företrädare förFöretagamas , () ochKonsumentverket, finansieras via med medel från anslagsposten Information, utveckling m,m, förhantverkare. Regeringen arbefar för en renodling av deverksamhetsformer i vilka statiig verksamhet skall bedrivas enligt riktiinjerfastlagda budgetproposition (prop. 1991/92:100 bU. I, bet.l99l/92:FiU20, rskr. 1991/92:128), TiU följd härav sker enomprövning av offentliga regleringar som hämmar kon- Prop, 1993/94:100kurrensen och som inte kan försvaras av andra samhälleliga inttessen, Rege- Bil. 12 ringen har även tillkallat en särskild delegation för genomförandet avett avregleringsprogram /94 m.m. (dir. 1993:113), Från olUca hantverksorganisafioner har gjortsframställningar om att tillerkännas samma rart som har att utfärda mästarbrev. har uttalat artsystemet med utfärdandet av mästarbrev inte är förenligt medkonkurrensinttesset. Regeringen avser att uppdra åt ensärskild uttedare att överväga den offentligräftsliga regleringen avmästarbreven. En framtida organisation för utfärdande av mästarbrev kanutformas ufan att särskilda statliga medel behövs. Det anslag på för närvarande500 som utgår till för finansiering av bl.a. Mäsfarbrevsnämndenvia Företagamas bör därför i fortsättningen inte utgå. 7"(7/regeringens disposition Regeringenkommer senare under anslaget Bidrag till vissa museer m,m, att redovisa vissafrågor om huvudmannaskapet för , I awaktan på slutiigtställningstagande bör reserveras härför under anslagspostenTill regeringens disposition. Tillföljd av beslut med anledning av regeringens proposition med förslag fUlslutlig reglering av statsbudgeten för /93, m,m. (prop,1991/92:150 bil. 1:9, bet. 1991/92:FiU30, rskr, 1991/92:350) anvisades underförevarande anslag ett belopp på till regeringensdisposition för sysselsättningsskapande investeringar inom kulturområdet.Beloppet har genom särskilda regeringsbeslut använts för att msta uppkultarminnen och kultarmUjöer samt för investeringar i icke-statiigakultarlo-kaler. Den reservation som hänför sig fill anslaget beror till stordel på att de byggnadsarbeten som är beslufade och igångsatta ännu infe ärfärdigställda, varför slutatbetalning inte kunnat göras. Utöverden redovisning som gjorts om beräkningen av medel under vissa anslagsposterhar kompensation beräknats för lokalkostnaderna vid Svensk-hemmet , Förslagtill riksdagsbeslut Prop. , ,0 ,, BU. fillBidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till samisk kulmr 1992/93 Utgift 7 444 045 Reservation 821338 1993/94 Anslag 9 372 000 1994/95 Förslag 10 515 000 Medlen under detta anslag fördelas av Samefondenskultardelegation. har (prop. 1992/93:32, bef. 1992/93:KU32, rskr.1992/93:114 samtyttt, 1992/93:KrU2y, bet, l992/93:BoU8, rskr, 1992/93:115)inrättat en särskild myndighet - - med uppgift främst att bevakafrågor som rör samisk kultar. Med anledning av förslag i prop, 1989/90:90 omforskning (avsnitt 17, bef, 1989/90:KrU23, rskr, 1989/90:334) finns för samiskforskning under innevarande budgetår uppfört under anslagetForsknings- och utvecklingsinsatser inom kultarområdet. Utöveruppräkning för automatiska kostnadsökningar hemställer styrelsen för Samefondenom en ökning av anslaget med . Ökningen begärs framför allt för attmöjliggöra en fortsatt utbyggnad av den samiska teatem, särskilda insatser fördet samiska språket och litferataren, särskilda bam- och ungdomsinsatser samtregionala insatser inom kultarmiljöområdet. Denpositiva särbehandlingen av stödet till den samiska kultarverksamheten harunder inneburit art bidraget har ökat från 6 191 000 /92 till /94, I regeringens senastebudgetförslag föreslogs en ökning med . Det blev ocksä riksdagensbeslut, I enlighet med vad som föresläs under anslagetForsknings- och utvecklingsinsatser inom kultarområdet bör medlen för densamiska forskningen beräknas under detta anslag. Detta innebär att anslagetökar med inkl, prisomräkning. Den reservation som vid utgången av budgetåret1993/94 kan finnas kvar under anslaget Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet, anslagsposten Samefondens kultardelegation bör tiUföras detta anslag, Medlenunder anslaget har disponerats och fördelats av Samefon- Prop,1993/94:100 dens kultardelegation. har inrättat en särskild myndighet- Same- BU. 12 tinget, EnUgt regeringens beslut skallSametinget fr,o,m, fördela medlen under detta anslag. Styrelsen för Samefonden har begärt ökade resurserbl.a, för en fortsatt utbyggnad av den samiska teatem. Regeringen erinrar omden princip som är vägledande för detta anslag nämligen att det bör ankomma påsameraa själva att svara för fördelningen av det säiskilda stödet till samiskkultar. För art öka möjlighetema att ge ökat stöd till samisk teaterverksamhetföreslår regeringen aff anslaget räknas upp med . till Bidrag till samisk kultur för budgetåret1994/95 anvisar eft reservationsanslag på . Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1992/93 Utgift 19 335 969 1993/94 Anslag 25 000 000 1994/95 Förslag 35 000 000 Frän anslaget betalas bidrag för ny- ellerombyggnad - inbegripet standardhöjande reparationer, handikappanpassning samtutbyte och komplettering av inventarier - av musei-, teater- ochkonsertlokaler som tiUhör någon annan än staten. Bidrag lämnas med högst 30 %av kostnaderaa vid nybyggnad och med högst vid ombyggnad. Frågor om bidrag prövas av Boverketssamlingslokaldelegation efter hörande av . Närmarebestämmelser för stödet finns i förordningen (1990:573) om stöd till vissaicke-statliga kultarlokaler. För varje budgetår fastställer en ram förbeslut om bidrag. Ramen för /93 fastställdes till 25 mkr.Dämtöver tillfördes ett engångsbelopp på för sysselsättningsskapandeåtgärder (prop, 1991/92:150 bil, 1:9, bet, 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Beslut om bidrag fattas innan aktuellabyggnadsarbeten påbörjas, och utbetalas när arbetena är avslutade, vilket kanta . Av denna anledning flukwerar storleken på utbetalningarna år frånår och kan ibland vara betydligt större eller mindre än ramen, beroende påbeslut som ligger bakåt i tiden. Prop, 1993/94:100 Bil, 12 Under /93 inkom ansökningarpa . ramenpå beviljades tUl museer, till teattar och2 mkr tiU andra icke-sfafUga kultarlokaler. För /93 tillfördes ett engångsbeloppom utöver ramen för sysselsättningsskapande investeringar. Som villkorför användningen av dessa medel gällde att byggnadsarbetena skulle bedrivasmed arbetskraft som rekryterats och godkänts av arbetsförmedlingen. Av detextta anslaget beviljades ca till länsmuseerna i Hämösand, ,, och . teater och Ystads teater beviljades 7,5 mkroch Stiftelsen i Akersberga . av stöd fill kulturlokaler ikombination med sysselsättningsskapande åtgärder för byggsektorn är goda.Intresset för att msta upp kultarlokaler är stort samfidigt som det eftersattaunderhållet är omfattande i kultarsektoms lokaler. rekommenderar fortsatt stöd till i förstahand renovering och ombyggnad för att skapa mer ändamålsenligaverksamhetslokaler och förbättta arbetsmiljön. föreslår oförändrad ram, men att anslageträknas upp med för /95. Kultarrådetanför i sin anslagsframställning att bidraget till icke-statiiga kulturlokalerhar stor kulturpolitisk betydelse och att det enligt bidragsbestäm-melsemakrävs aft projekt i försfa hand skall vara kultarpolitiskt angelägna.Kulturrådet anser därför att frågan om ansvaret för stödet bör prövas på nyttoch övergå från till . Attstödja uppbyggnaden av livaktiga kultarinstitationer på regional nivå har variten central del av kulturpolitiken sedan 1970-talef. Bra lokaler är engmndfömfsättning för aff driva och utveckla teater-, konsert- och museiverksamhet.Stödet till icke-statliga kulturlokaler har därför visat sig vara ett effektivtkomplement till sfatens stöd till den regionala kulturverksamheten. Ett anfalangelägna insatser har kunnat komma till stånd med stöd av de resurser som harbudgeterats till icke-statiiga kultarlokaler. Stödformen har samtidigtmedverkat fill att skapa meningstall sysselsättning inom byggsektom i olikadelar av landet. Staten ger då ert investeringsstöd medan ansvar förfinansiering av löpande drift m.m. tas av lokal huvudman. Erfarenhetema avhittillsvarande lokalstöd är goda. Som har redovisat finns ett stortintresse för bidragen och verket har ansökningar om betydligt större belopp ände medel man förfogar över. I den män sysselsättningsläget även fram- deles föranleder särskildainsatser från statens sida, finns det anledning aft Prop. 1993/94:100 beakfa denna obalans. 1992/93:172 föreslog regeringen artansvaret för handläggningen av stödet till icke-statliga kultarlokaler bordeöverföras från till . 1992/93:BoU20,rskr. 1992/93:301) fann dock art någon förändring av handläggningsordningen förnärvarande infe borde genomföras, utan framhöll art resultatet av deutredningar som pågår inom kulturområdet och den kommande beredningen av demskall avvaktas. 1 de kommittéer som tillsatts, kommittén om kulturpolitikensinriktning (Ku 1993:03) och kommittén om översyn av mål- och stmktarfrägor m.m.inom det statiiga och statsunderstödda museiväsendet (Ku 1993:05) kommer ocksåsektoms stmkturer och verksamhetsformer att analyseras. Regeringen utgår frånatt frågan om den praktiska hanteringen av föreliggande stödordning kommer attbelysas i det sammanhcingef. Regeringen förordar att det även för nästa budgetårfastställs en beslutsram för stödet till icke-statliga kulturlokaler på 25miljoner kronor. Vidare beräknas behovet av medel för utbetalningar av bidragför /95 till . 1. medger att ramen för beslut om stöd till vissa icke-statiiga kultarlokalerfastställs till för /95, 2. till Stöd nU icke-statliga kulturlokaler för /95 anvisarett förslagsanslag pä . Ersättningar och bidrag till konstnärer . 1993/94: lOO 12 B 5. Visningsersättning åt bild-och formkonstnärer 1992/93 Utgift 56 785 000 1993/94 Anslag 56 785 000 1994/95 Förslag 58 285 000 Från anslaget lämnas ersättning fill bild- ochformkonsfnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas förallmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning).Till bUd- och formkonsfnärer kan räknas målare, grafiker, skulptörer,textilkonstnärer, konsthantverkare, formgivare, tecknare/iUusttatörer samtfotografer. Visningsersättningen anvisas i form av ett fastårligt belopp som fiUförs , inrättad den ,Fondmedlen får användas dels för ändamål som syftar till att ge yrkesverksammakonstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet, dels för andra ändamål somberör verksamhet inom bildkonstens område. Med fondmedel betalas också vissdel av förvaltnings- och lokalkostnader. Frågor rörande fonden och fondmedlens användninghandläggs av eff organ inom , kallat styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Styrelsens verksamhet regleras i förordningen (1988:831)med instmktion för och i förordningen (1982:600) om Sverigesbild-konsfnärsfond. Konstnärsnämndenhänvisar fill föredragandens överväganden i föregående års budgetproposition, ivilka det framhålls att i högre grad än tidigare börprioritera de bidrags- och ersättningsformer som syftar till att främjakonstnärligt nyskapande och intemationellt utbyte. Som en konsekvens av dettahar alltmer gåft in för en koncentration avstipendie- och bidragsgivningen. Enligt styrelsens beslut har den från anslagetVisningsersättning åt bild- och formkonstnärer utbetalade, s,k, individuellavisningsersättningen på per mortagare och år upphört fr,o,m. den Ijuli 1993, Härigenom frigörs , vilka styrelsen beslutat överföra tiU - fler och störrearbetsstipendier, - flerstipendier och bidrag till svenska konstnärers medverkan i intematio nellt kultamtbyte, - förstärkning avpensionsbidragen. För1994/95 begärs en ökning av anslaget med . Regeringens överväganden Prop. Ibudgetpropositionen 1993 (prop. 1992/93:100 bil, 12 s. 61) framhöll regeringenatt det mot bakgmnd av gjorda undersökningar av konstnäremas ekonomiska ochsociala förhåUanden är särskilt angeläget att staten medverkar tiU attförbättta arbetssitaationen för bildkonstnärer och konsthantverkare. Regeringenframhöll vidare aft visningsersätfningen utgör den resurs där de mestkonstmktiva insatsema kan göras för dessa konsfnärskafegorier. har iöverensstämmelse med regeringens i nämnda proposition redovisade uppfattningytterligare betonat den konstnärliga kvalitetsaspekten vidbidragsfördelningen. Vi anser därför att det finns fömtsärtningar för enförstärkning av anslaget i enlighet med vad begärt ochföreslår en uppräkning med . Enligt lagen (1992:318) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom Kultardepartementets verksamhetsområde utses vissaledamöter och suppleanter i avkonstnärsorganisationer inom området. Om en styrelse har till huvuduppgift aftgöra konstnärliga kvalitetsbedömningar är det en fördel om dess ledamöter kanarbeta obundet i förhållande till fackliga organisationer ellerinttesseorganisationer. Regeringen erinrar i detta sammanhang om den förändringsom genomfördes i organisationen av ocharbetsgmpper och att nämnda styrelse och arbetsgmpper enligt nuvarandeinstmktion (1988:831) inte har någon organisationsanknytning. FörBildkonstnärsfonden bör samma förhållande gäUa, På gmnd härav behöver vissaföljdändringar av formell natar göras i den nämnda lagen samt i förordningenmed instmktion för . Ett förslag om lagändring har upprättatsinom Kultardepartementet, Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 12.1. Innebörden av ändringaraa är sådana att ett ytaande avLagrådet skulle sakna betydelse. 1. antar ett inom Kulturdepartementetupprättat förslag fill lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kultardepartementets verksamhetsområde, 2, fill Visningsersättning ät bild- ochformkonsmärer för /95 anvisar ett anslag på . Bidrag till konstnärer . 1992/93 Utgift 31780 834 Reservation 3 983 646 1993/94 Anslag 31548 000 1994/95 Förslag 32 615 000 Från anslaget lämnas bidrag enligt förordningen(1976:528) om bidrag till konstnärer. Bidragen kan ha formen avkonstnärsbidrag, projektbidrag eller långtidsstipendier. Stipendierna behandlasunder anslaget Inkomstgaranfier för konstnärer m,m. Konstnärsbidrag kan beviljas för att ge aktivakonstnärer ekonomisk trygghet. Konstnärsbidrag kan också tilldelas konstaärerför andra ändamål, t.ex. för resor och internationell kontaktverksamhet. Detkan ges fill samma konstnär för högst i sänder ufan omprövning. Bidragav pensionskaraktär och bidrag tiU efterlevande får beviljas ufantidsgräns. Projektbidrag skall avse målinriktat konstnärligtutvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag kan ges för avgränsadeprojekt som kan antas få betydelse för utvecklingen inom det aktaellakonsfområdet eller som utgör försök att vidga användningen av konstnärligverksamhet till nya områden i samhället. Konstnärsbidrag och projektbidrag utdelas avstyrelsen för till dramatiker, författare, översättareoch kultarjoumalister och av till övriga konstnärer. Eftersom upphovsmän på musikområdet ochfonogramartister infe ersätts för den fria biblioteksutlåningen av deras verkfinns under detta anslag medel för särskilda insatser till förmån för nämndakonstnärsgmpper. Medlen disponeras av enligt förordningen(1989:500) om vissa särskilda insatser på kultarområdet. Enligt samma förordning kan bidrag lämnas tillprojekt på filmområdet. Medel för detta ändamål anvisas under anslagetFilmstöd. har till uppgift att besluta omstatliga bidrag och ersättningar till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer.Nämnden skall vidare hålla sig underrättad om konstnäreraas ekonomiska ochsociala förhållanden och tillsammans med styrelsen för författarfondavge förslag till innehavare av inkomstgaranfi för konstnärer. Konstnärsnämndenleds av en styrelse. Inom nämnden finns vidare fyra organ för handläggning avärenden rörande bidrag och ersättningar fill konstaärer, nämligen styrelsen förSveriges bildkonstnärsfond, arbetsgruppen för upphovsmän på musikområdet,arbetsgruppen för musiker och sångare samt arbetsgmppen för scen- ochfilmkonstnärer. Styrelsen för har filluppgift att besluta om ersättning fill författare m.fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek, vidare att besluta om statliga bidrag till författare,översättare, kulturjournalister och dramatiker samt att tillsammans medKonstnärsnämnden avge förslag fill innehavare av inkomstgaranti för konstaärer. 3 1993/94.. 1 saml. Nr 100 Bilaga 12 Anslagets /94'------------------ Prop. 1993/94:100 --------------------------------------------------------- Bil. 1.Bidrag till författare, översättareoch kultarjoumalister 2 123 000 2.Bidrag tiU dramatUcer 2 284 000 Bidragtill bild- och formkonsfnärer 5 186 000 Bidragtill upphovsmän på musUcområdet 3 579 000 Bidragtill scen- och filmkonstnärer samt musikeroch sångare 12 320 000 Särskildainsatser för upphovsmän på musUcområdetsamt musiker och sångare 3 628 000 Särskildainsatser för enskilda konstnärers påbild-, form-, ton- och scenområdena 2 428 000 'Anslagetfår även användas för att betala förvaltningskostnader hos de medelsfördelandemyndigheterna.. Styrelsenbegär en höjning av bidragsmedlen till författare, översättare ochkulturjournalister med . Vidare begärs att medlen till dramatikerräknas upp med . Konstnärsnämndenhänvisar i sin förenklade anslagsframställning till den i föregående årsanslagsframställning lämnade beskrivningen av konstnäremas situation motbakgmnd av den ekonomiska krisen. har konstnärernas arbets- ochlevnadsvillkor ytterligare försämrats. Ansökningsfryckef har ytterligareförstärkts - antalet ansökningar till nämnden har under budgetåren 1991/92 och1992/93 ökat med nästan en ttedjedel medan anslagen legat på en i stort ettoförändrad nivå. Nämnden erinrar om de allmänna mål för verksamhetensom sattes upp i föregående års fördjupade anslagsframställning. Enligt dessaskall koncentterade insatser prioriteras i bidragsgivningen varvid nämndenskall - väma om kvalitet, kreativitet och nyskapande, - söka skapa arbetsmöjligheter för konstnärer, - stödja och främja samarbete mellan konsfområden ochöver gränsema. Nämnden begär att bidraget till bild- och formkonsfnärer räknas uppmed . För bidrag till upphovsmän på musikområdet begärs en uppräkning med 1mkr. Nämnden begär en uppräkning av bidraget tUl scen- och filmkonstnärer Nämndenföreslår att beteckningen av anslagsposten för Särskilda Prop. 1993/94:100 insatser för upphovmän på musikområdet samt musiker och sångare ändras Bil.12 tillErsättning till komponister och musiker för användning av noter och fonogram påbibUotek. Nämnden begär en höjning av anslaget med . För särskilda insatser för enskilda konstnärers deltagande iinternationellt kultamtbyte på bild-, form- och scenområdena begärs en ökningmed . Nämnden föreslår att en ny anslagspost benämnd Konferenser angåendekonstnärers sociala och ekonomiska förhållanden m.m. inrättas och att underifrågavarande anslagspost anvisas . Medhänvisning fill vad som redovisats under anslaget Visningsersättning åt bild-och formkonsfnärer om behov av förstärkta insatser inom bild- och formkonstområdenaföreslås en ökning av förevarande anslag med I miljon kronor. I avvaktan på pågående utredningsarbete omkulturpolitikens inriktning (Ku 1993:03) är regeringen inte beredd atttUlstyrka den av föreslagna ändringen av beteckningen avanslagsposten SärskUda insatser för upphovsmän inom musikområdet samt musikeroch sångare. har föreslagit att en nyanslagspost för konferenser angående konstnärers sociala och ekonomiskasitaation skall inrättas. Regeringen erinrar om att den typ av detaljregleringsom ett tillmötesgående av detta önskemål skulle innebära infe är förenlig medden utveckling som kännetecknar den stafliga budgetprocessen. Det bör alltsåankomma på att på lämpligt sätt finna utrymme inom deanslagsposter som står till nämndens förfogande för detta ändamål. Anslagsberäkningar,låneramar m.m. Medelhar tillförts anslaget med anledning av förändringen av den statligaarbetsgivarorganisationen. Vidare har anslaget minskats med anledning av detslopade arbetsgivarinttädet. För innevarande budgetår disponerarKonstnärsnämnden en låneram i Riksgäidskontoret på . Regeringenföreslår att budgetår beviljas en låneram iRiksgäldskontoret på . Anslaget bör tillföras för attförstärka kapacitet art klara de ränte- ochamorteringskostnader som kan uppkomma vid ett utnyttjande av beviljadelåneramar. Regeringens syn på fömtsättningaraa för myndighetema att fa upp lånoch finansieringen av dessa redovisas under inledningen tiU detta avsnitt. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. r-- ,' ■, j Bil-12 fill Bidrag till konsmärer för /95anvisar ett reservationsanslag på . Inkomstgarantier för konstnärer m.m. 1992/93 Utgift 18 990 332 1993/94 Anslag 21467 000 1994/95 Förslag 21395 000 Enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantierför konstnärer kan inkomstgaranti beviljas konstnärer som står för konstnärligverksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kultarUv. Beslut ominnehavare av inkomstgaranti fattas av regeringen efter gemensamt förslag avKonstnärsnämnden och styrelsen för eller efter ytttandeav dessa organ. Inkomstgaranfi kan uppgå till högst femgånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring gälldevid kalenderårefs ingång. Basbeloppet för beräknas bli 35 200kr. Garantins maximibelopp för uppgår således fill . Dettamaximibelopp minskas med innehavarens årsinkomst upp fill ett basbelopp och med75 % av årsinkomsten i övrigt. Regeringen har för /94 fastställtantalet inkomstgaranfier till 156. Härav avser tio garantiram personer sominnehaft tidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnäilig utbildning.Långtidsstipendier enligt förordningen (1976:528) för konstnärer utgår underhögst och motsvarar tte basbelopp . För /94 utgår45 långtidsstipendier, som fördelas av och styrelsen förSveriges författarfond. NämndenhemstäUer aft antalet långtidssfipendier att fördela bland konstnärsgmpperinom område ökas med 20 /95. Fondstyrelsenföreslår för sitt ansvarområde en ökning med åtta /95. KarlGustaf , som den till den 30 september 1993varit förordnad som professor i grafisk konst vid , hör ienlighet med beslut (prop. 1984/85:57, bet. 1984/85:UbU9, rskr.1984/85:115) till dem som efter avslutad tidsbegränsad tjänst som professorinom konstnärlig utbildning är berättigade till inkomstgaranti. Regeringen hardärför beslutat att skall inneha inkomstgaranti fr.o.m. den I januari1994, För ändamålet har medel förts över från åttonde huvudtitelns anslag tillförevarande anslag. Antalet inkomstgarantier uppgår därmed till 157. Anslagetför /95 har budgeterats med hänsyn tiU nämnda antal. Regeringen vill erinra om att systemet medlångfidsstipendier etablerades fr.o.m. /92 och att resursemadärefter har ökat med . föreslås oförändrat anfallångfidsstipendier. till Inkomstgarantier för konsmärer m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på . Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. 1992/93 Utgift 84 294 000 1993/94 Anslag 86 451000' 1994/95 Förslag 84 304 000 Gällande bestämmelser om biblioteksersättning finnsi förordningen (1962:652) om . Ersärtning ges föruflåning genom folkbibliotek och skolbibliotek av litterärt verk i original avupphovsman som skrivit på svenska eller av upphovsman som har sin vanligavistelseort i .