prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:177) innefattar förslag till justeringarav takbeloppet och ersättningen per helårsstudent och helårsprestation. Som enföljd av den här föreslagna utökningen av utbildningsuppdraget kommer vissajusteringar av ersättningsnivåerna att behöva göras i budgetarbetet /96. 1993/94:150 Bilaga 8 9.till : Grundutbildning för /95 anvisar ettreseivationsanslag på som är utöver vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. Regeringensförslag: Medel anvisas för sommaruniversitet/sommarhögskola, basår ochdistansutbildning för att bereda ytterligare ca 21 500 studenter plats viduniversitet och högskolor /95. Skälenför regeringens forslag: De föreslagna utbildningssatsningarna bedöms kunnabidra till ökad kompetens på kort sikt i dagens arbetsmarknadsläge menförväntas också kunna ha långsiktig strukturell betydelse. Sommaruniversitet/sommarhögskola,basår, distansutbildning m.m. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 14) aktualiseratnya utbildningsformer som bedöms kunna bidra till ökad kompetens på kort sikt idagens arbetsmarknadsläge men som också förväntas kunna ha långsiktigstrukturell betydelse. Ett av dessa förslaginnebär att universitet och högskolor skall erbjuda utbildning även sommartid.Sommarverksamheten skall omfatta kurser om lägst 5 och högst 10 poäng uruniversitetens och högskolornas ordinarie kursutbud. För vissa lärare bör möjlighetenatt undervisa ge bättre förutsättningar att kombinera en inteobetydlig under-visningsskyldighet med engagemang i forskningen. Ett erbjudandeom utbildning är ett sätt att möta den stora tillströmningen utan attsänka kvaliteten i utbildningen även då studenttillströmningen bl.a. till följdav arbetsmarknadsläget, är extremt stort. Som planeringsförutsättning gälleratt ca 20 000 studenter skall kunna beredas plats. Vid förfrågan haruniversitet och högskolor redovisat att de kan ta emot åtminstone 14 000studenter. Förberedelser pågår för att bereda ytterli- Prop. 1993/94:150gare studenter plats. Upp till takbeloppet bör ersättning utgå enligt sam- Bilaga 8 ma principer som för utbildningsuppdrag (jfr prop. 1993/94:100 bil.9). Utöver takbeloppet utgår ersättning exkl. lokalhyror. Ordinarieregler för behörighet och urval skall gälla. Studiemedel utgår enligt gällandebestämmelser även . Pådetta sätt ökar flexibiliteten i utbildningssystemet. Fler studenter kanberedas utbildning som kvaliteten upprätthålls och befintligaresurser utnyttjas bättre genom att utbildning kan erbjudas under en större delav året. Ettandra förslag innebär att ytterligare basårsutbildning anordnas budgetåret1994/95. Basårsutbildningen syftar framför allt till att ge framtida studenterden behörighet som krävs för högre studier inom naturvetenskap och teknik. Dennautbildning anordnades vid vissa universitet och högskolor /93med 1 200 platser. Genom beslut av regering och riksdag tillkom 1 500 platserför /94. Avsikten är att denna nivå skall bibehållas undertreårsperioden fram t.o.m. /96. Skolverketoch Verket för högskoleservice (VHS) har regeringens uppdrag att initieraåtgärder inom skolans och den högre utbildningens område som syftar till attöka ungdomars intresse för utbildning med teknisk och naturvetenskaplig profil.Inom ramen för detta uppdrag skall VHS följa utvecklingen inom basårsutbildningen.De erfarenheter som redovisats av utbildningen /93 ärgoda. Huvuddelen av dem som antogs till utbildningen har godkänts och gått vidaretill studier vid universitet och högskolor. Beträffandedistansutbildning uttryckte regeringen budgetproposition sin avsiktatt stimulera en utveckling av distansutbildningen genom att särskilt främjadenna utbildningsform vid de universitet och högskolor som tar egna initiativ iden vägen. föreslogs att under anslaget C 45. Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m., anslagsposten 3.Distansutbildning skulle anvisas för ändamålet 1994/95. Demedel som anvisades för distonsutbildningsändamål /94 beräknades kunna geutrymme för cirka 1 500 nya utbildningsplatser. har omkring 1 250 nyaplatser skapats genom dessa satsningar. Regeringenser sommaruniversitet/sommarhögskola, basår och distansutbildning som åtgärdervilka kompletterar varandra och som bör kunna bereda sammantaget ca 21 500studenter utbildningsplats, utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen.Genom dessa åtgärder bör studenterna kunna ges större valmöjlighet beträffandeolika studiers innehåll och omfattning. Underanslaget F 4. Försöksverksamhet med trainee-utbildning redovisas förslag tUls.k. För sådan trainee-utbildning som anordnas avuniversitet och högskolor bör även medel under förevarande anslag kunna tas ianspråk. För dessa ändamål harregeringen sammanlagt beräknat . 1993/94:150 Bilaga 8 10.till Vbsa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. anvisar ettreservationsanslag som är utöver vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. Regeringensförslag: För de föreslagna extra platserna inom skolväsendet, folkbildningenoch den högre utbildningen anvisas ytterligare medel till studiestöd medtotalt 2 . Vidare anvisas till () ytterligare för administration av de utökaderesurserna för studiestöd. Under anslaget E 1. Centrala studiestödsnämndenställs till regeringens disposition för förmedling avfortlöpande information till studerande utomlands. Skälenfbr regeringens förslag: Under anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhet inomdet kommunala skolväsendet m.m. föreslås ytterligare resurser motsvarande 26100 platser för ett tredje gymnasieår för ungdomar som har genomfört entvåårig gymnasieutbildning. De ökade kostnaderna för studiehjälp beräknas till176,. Under samma anslagföreslås en utökning av platsema i komvux och för ett system medutbildningscheckar med tillsammans 28 000 platser. Under anslaget B 1. Bidragtill folkbildningen föreslås en förstärkning motsvarande 8 900 platser ifolkhögskolan. Under ett nytt anslag F 4. Försöksverksamhet medtrainee-utbildning föreslås 1 000 platser för trainee-utbildning. Resurser börockså avsättas för studiestöd i form av särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa. Dessa kostnader beräknas till 2 . Under anslaget C 45. Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. föreslås att resurseranvisas för ytterligare 1 500 basårsplatser samt för 20 000 platser isommaruniversitet. Kostnaderna för studiemedel beräknas till 96 miljonerkronor. I 1994 årsbudgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 268) redovisades att frånanslaget E 1. m.m. hade förts bort 11 miljonerkronor som anvisats som förstärkning av för hantering avfrämst den ökade ärendemängden avseende särskilt vuxenstudiestöd törarbetslösa (svuxa) under /94. Regeringen anmälde sin avsikt attsenare i samband med kompletteringspropositionen /95 pröva behovet avförstärkningar vid CSN för budgetåret1994/95. Regeringen föreslår nu att CSN anvisas ytterligare 15 miljoner kronorför administration av de föreslagna utökade resurserna för studiestöd /95. Antalet ungdomar som påegen hand valt att studera utomlands har ökat kraftigt , från ca2 1989 till ca 15 000 under /94. Till detta skall ocksåläggas de ca 5 000 som studerar utomlands inom ramen för sin svenskautbildning, t.ex. genom eller Nordplus. Den som väljer att studerautomlands kan i många hänseenden ha en mer utsatt situation än studerande iSverige. Bristen på kontakt med och information om vad som händer i hemlandetbidrar härtill. Enligt regeringens mening finns det därför anledning att frånstatens sida medverka till att de studerande utomlands ges en fortiöpandeinformation om . Regeringen avser därföratt ge CSN i uppdrag att närmare utreda på vilket sätt och i vilka former ensådan information skall kunna förmedlas till de studerande utomlands.Möjligheten att öka spridningen av på marknaden redan förekommandeinformationsmaterial genom t.ex. rabatter till de studerande bör därvid iförsta hand prövas. Det bör därefter ankomma på regeringen att närmare beslutai frågan. Regeringen föreslår att ställs till regeringensdisposition under ramanslaget E 1. m.m. förändamålet under /95. Prop.1993/94:150 Bilaga 8 Regeringensförslag: Ränta på studielån skall inte tas ut under tid då en låntagare fullgörvärnpliktstjänstgöring eller vapenfri tjänst. Skälenför regeringens fxirslag: Studielån som tagits efter löpermed ränta. Ränta uttas även under tid då en låntagare fullgörvärnpliktstjänstgöring. Det finns ett antal värnpliktiga som inte får rycka indirekt efter gymnasieutbildningen. En del av dem väljer då att börja enhögskoleutbildning eUer någon annan utbildning. När värnpliktstjänstgöringensedan fullgörs, kommer de som uppburit studielån att belastasav en större återbetalning än de som inte fullgör värnplikttjänstgöring ellerde som fullgör den innan högskolestudierna påbörjas. Regeringen anser att denvärnpliktige skall befrias från att betala ränta på studielån dåhan fullgör sin grundutbildning enligt värnpliktslagen (1941:967). Motsvarandebör gälla för den som fullgör sin grundutbildning enligt lagen (1966:413) omvapenfri tjänst. Kostnaden för åtgärden är i detta sammanhang obetydlig.Regeringens förslag bör lagtekniskt genomföras så att det i studiestödslagen(1973:349) tas in ett bemyndigande för regeringen att föreskriva att räntainte skall tas ut på studielån under tid då låntagaren fullgör grundutbildningenligt de berörda pliktlagarna. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 11. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349), 12. under åttonde huvudtitelns ramanslag E 1. Centrala studiestödsnämndenför /95 anvisar utöver vad som föreslagits iprop. 1993/94:100 bil. 13. under åttonde huvudtitelns förslagsanslag E 3. Studiehjälp m.m. /95 anvisar utöver vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 14. under åttonde huvudtitelns förslagsanslag Studiemedel m.m. /95 anvisar utöver vad som föreslagits i prop.1993/94:100 bil. 15. under åttonde huvudtitelns reservationsanslag Vuxenstadiestöd m.m.för /95 anvisar 2 utöver vad som föreslagits iprop. 1993/94:100 bil. Regeringenhar följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs att det i studiestödslagen (1973:349)' skall införas en nybestämmelse, 8 kap. 1 a §, av följande lydelse. Regeringen får föreskriva att ränta inte skall utgå på studielånunder den tid då låntagaren fullgör grundutbildning enligt värnpliktslagen(1941:967) eller lagen (1966:413) om vapenfri tjänst. Denna lag träder ikraft . I Lagen omtryckt 1987:303. F 4.Försöksverksamhet med trainee-utbildning Nytt anslag (förslag) 22800 000 1993/94:150 Bilaga 8 Regeringensforslag: Särskilt bidrag skall utgå trainee-utbildningsplatser. Skälentill regeringens forslag: Utbildningen vänder sig till arbetslösa som genomgåttgymnasieskola, men skall också ses som en försöksverksamhet syftande till merastadigvarande inslag i utbildningssystemet. Syftet är att kombineraarbetsplats- eller företagspraktik och kvalificerad teoretisk utbildning somanordnas av universitet, högskola, komvux eller av andra utbildningsanordnare.Regeringen ser trainee-utbildning-en som en utveckling av kombinationer mellanpraktik och teori på hög nivå av intresse även bortom dearbetsmarknadspolitiska motiven. Trainee-utbildningen skall vara enlärlingsutbildning på eftergymnasial nivå och bör omfatta . Denteoretiska utbildningen skall öka den arbetssökandes kompetens inom ett ämnesom är relevant för praktiken på företaget. Därmed skapas en möjlighet även förmindre och medelstora företag att kunna rekrytera högkvalificerad arbetskraftvilka i sin tur får möjligheter till kompetensutveckling i en omfattning somannars bara förekommer på stora företag. Under anslaget E 5. har medel för studiestöd i form av vuxenstudiestöd för arbetslösaberäknats för trainee-platserna. Regeringen kommer atttillsätta en särskild utredare för att bereda frågor om kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning. Regeringen avser att ge utredaren i uppdrag attadministrera denna trainee-utbildning med avseende på bl.a. samordning mellanberörda myndigheter, utbildningsanordnare, arbetsgivare och trainee-sökande,fördelning av medel samt administration, gransknmg, utvärdering och uppföljningav det nya utbildningsalternativet. 16.till Försöksverksamhet med trainee-utbildning för /95 anvisarett reservationsanslag på . 1993/94:150 Bilaga 8 Bestämmelser som inför,ändrar, upphäver eller upprepar ett normgivningsbemyndigande Studiestödslagen(1973:349) 8 kap. 1 a § Bilaga 9till kompletteringspropositionen 1994 Prop.1993/94:150 (Nionde huvudtiteln) Åtgärder i fjäll nära skogar Nytt anslag (förslag) 1 145 000 Ianslutning till 1993 ärs skogspoUtiska beslut slopades skogsvårdsavgiften somfinansierade flera bidrag till skogsbruket. Bidrag har tidigare lämnats förbl.a. särskilda skogsvärdsinsatser i norra . Medel för detta ändamålhar anvisats över nionde huvudtitelns anslag Särskilda skogsvårdsinsatser inorra . Anslaget anvisades /88 (x;h var ett reservationsanslag.Medlen under anslaget förbrukades aldrig helt, utan vid utgången av budgetåret1990/91 återstod ca . har föreslagit att etthäremot svarande belopp får disponeras för att påskynda upprättandet avfördjupade verksamhetsplaner i fjällnära skogsområden i enlighet med riksdagensbeslut . Regeringenföreslär mot bakgrund av detto att på nytt anvisar ett anslag för detändamäl som angetts i det föregående med ett belopp som motsvarar den utgåendereservationen pä det äldre anslaget, vilken kan cUsponeras avregeringen. nllÅtgärder i fjällnära skogar för /95 anvisar ett anslag på . F. Djurskydd och djurhälsovård 1993/94:1(X) bil. 10 har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /95 under angivna anslagsrubrikerföra upp följande belopp: F 3.Distriktsveterinärorganisationen: Uppdragsverksamhet Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvärd Regeringenåterkommer till dessa frägor F 3.Distriktsveterinärorganisationen: Uppdragsverksamhet 2 983 1000 1000 1992/93Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 1993/94:150 Bilaga 9 Anslagettas upp med ett formellt belopp av till uppdragsverksamhet vidStatens jordbruksverk för djurens hälso- (x;h sjukvård. är chefsmyndighet för distriktsveterinärorganisationen och skallbl.a. säkerställa genomförandet av skärpta djurskyddskrav och verka för ettgott hälsotillstånd bland husdjuren. Jordbruksverkethar som chefsmyndighet ansvaret när det gäller ledning av och samordning inomdistriktsveterinärorganisationen. Verket ansvarar bl.a. för central budget,löne- och taxesättning, arvodesuppbörd, tjänstetiUsättning-ar, avtolsfrågor ochde förhandlingar som behövs. Länsstyrelsensvarar för distriktsveterinärorganisationen i länet och utövar tillsyn överandra praktiserande veterinärers verksamhet samt leder cx;h samordnar ätgärdermot djursjukdomar. Distriktsveterinärorganisationenär avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djurinom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket.Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvärd inte kan anvisas, ären distriktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur.Distriktsveterinärorganisationen skall, i samarbete med bl.a. den avlantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten, medverka vidförebyggande åtgärder Regeringenbemyndigade chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgift att göra en översyn av veterinärväsendet (dir.1991:35). I utredningens uppdrag ingick att analysera nuvarande behov avveterinär verksamhet och vilka behov som kan väntas . Utredningenöverlämnade betänkandet Veterinär verksamhet - behov,organisation och finansiering (SOU 1992:88). har därefter genomfört en översyn av distriktsveterinärorganisationeni syfte an från såväl ekonomiska som verksamhetsmässiga utgångspunktereffektivisera (x;h i ancha avseenden förbättra organisationen. En rapponöverlämnades till . Remissyttrandena finns tillgängliga i departementet (dnr93/1791). Regeringens bedömning: Det statiiga huvudmannaskapet för distriktsveterinärorganisationenbehålls tills vidare. Skälenför regeringens bedömning: Utredningen verksamhet - behov,organisation och finansiering som överlämnades till regeringen i innehöllförslag om en aweckling av det statliga huvudmanna- Prop. 1993/94:150 skåpetfor den veterinära fältverksamheten. Utredningen föreslog vidare att di- Bilaga9 striktsveterinärorganisationen bör awecklas och beroende på lokala förhållandenersättas med antingen privata veterinärer eller bolag eller av fåltverksamhetbedriven av hushållningssällskap eller husdjursföreningar. Behovet av veterinärainsatser i samband med uppgifter av officiell karaktär bör enligt utredningentillgodoses genom långtidsavtal med veterinärstationen, privatpraktiker ellerandra veterinära motparter. Avde remissinstanser som yttrat sig i frågan är det ingen som av principiellaskäl är av annan uppfattning än utredningen. Orsakema till att flera remissinstanseravstyrker utredningens förslag till en privat fältverksamhet är i ställetpraktiska (x:h ekonomiska hänsynstaganden. Några remissinstanser anser att enprivat fältorganisation innebär en risk för djurskyddet. AB Trav och Galoppanser att smittskyddsarbetet skulle försvagas om veterinärerna ersattes avprivata veterinärer med anmälningsplikt. Statens veterinärmedicinska anstaltanser att huvudmannaskapet inte är det väsentligaste, utan det viktigaste äratt det finns en fungerande fåltverksamhet i hela landet. Denna åsikt delas avflera remissinstanser, bl.a. . anseratt utredningsförslaget visserligen är principiellt intressant, men praktisktogenomförbart. Statenhar det yttersta ansvaret för att det i hela landet finns ett väl fungerandeveterinärväsende, som kan bekämpa och förebygga allmänfarhga, smittsammadjursjukdomar (Kh som kan upprätthälla en tillfredsställande veterinär servicei djurglesa oinräden. Ett statligt huvudmannaskap garanterar en enhetlig ochrikstäckande fältorganisation (x;h ger veterinärema en relativt friståendeställning i förhållande till jordbruksnäringen vilket kan vara av betydelse.Det föreligger heller inte någon risk för jävssituationer när veterinären skallagera i smittskydds- eller djurskyddsärenden. Sverigesnärmande till EU medför att veterinärema fär en ny roll anpassad till de kravsom EU ställer. En stor del av inom den veterinära sektomomfattas av . Vårt närmande till EU kan i detta sammanhang därförses i tvä faser, nämligen dels tiden efter dä den veterinäradelen av träder i kraft, dels tiden efter dåregeringen har som målsättning att skall vara medlem i EU. NärEU:s inre marknad trädde i kraft upphörde de nationellagränskontrollema inom EU. Gränskontrollen vid import till EU av bl.a. djur frånett land utanför EU behålls dock. För att motverka risken för spridning avdjursjukdomar vid handeln inom EU har EU fattat beslut om åtgärder avkompensatorisk art. Den veterinära gränskontroUen har ersatts av en kontroU iursprungsbesättningen i nära anslutning tiU transporten till ett annat EU-land.Konttollen utförs av en s.k. officiell veterinär som därefter utfärdar ettfriskintyg. anför i sin översyn att distriktsveterinärorganisationenlämpar sig väl för sådana officiella uppgifter Regeringens och Jordbruksverketsuppfattning är att distriktsveterinärer och länsveterinärer i de flesta fallbör vara de veterinärer som skall utföra officiella uppgifter. Regeringen anser därföratt det stadiga huvudmannaskapet för distriktsvete-rinärorganisationen tillsvidare bör behållas. En utvärdering av veterinärväsendets organisation skallske då närmare erfarenheter av ett svenskt EU-medlemskap vunnits. I sambandhärmed kommer regeringen att överväga frågan om det framtida huvudmannaskapetför den veterinära fältorganisationen. 1993/94:150 Bilaga 9 Åtgärderför att förbättra distriktsveterinärorganisationens effektivitet Regeringensförslag: Under /95 anvisas för inrättande avytterligare ca 50 veterinärstationer. Jordbruksverketsförslag: Enligt kan en effektivare organisation åstadkommasgenom att utöka antalet veterinärstationer där tvä eller fler veterinärer ärverksamma. Behovet av att anlita vikarier vid en sådan veterinärstarion ärUtet. är kostnadema for att anlita vikarier en ekonomiskbelastning för organisationen. fmns ca 50 veterinärstationer i Sverige.Verkets förslag innebär att ytteriigare ca 50 veterinärstationer inrättas ochett fullt utbyggt och rikstäckande nät av veterinärstationer erhålles.Jordbruksverket anser att särskilda medel måste anslås för ändamålet. Medlen äravsedda att användas för inköp av stationemas basutrustning. Verket föreslåratt amorteringsfria lån med låg ränta, till vilka specificerade villkor förverksamheten är knutna, skall lämnas för inrättande av veterinärstarioner Lånenföreslås uppgå till högst 250 CXX) kr för en nyetablerad flerveterinärstationoch högst 150 OCX) kr för en nyetablerad tvåveterinärstation. Då geografiskaskäl så motiverar kan det vara nödvändigt att en distriktsveterinär fär placeringpå annan plats än pä stationen. Inom ramen förde medel som anslås förveterinärstationen i fräga skall då erforderliga medel betalas ut även tilldenne. beräknar den totala engångskosttiaden för inrättandet avveterinärstationer till Remissinstansernaär genomgående positiva till förslaget. Skälenför regeringens förslag: Regeringen finner att vissa ätgärder nu bör vidtas föratt förbättta distriktsveterinärorganisationens effektivitet. Enligt regeringensuppfattning finns flera fördelar med att bedriva distriktsveterinärverksamhetenvid veterinärstationer där flera veterinärer tjänstgör. Denna verksamhetsforminnebär fördelar för såväl djurägama, veterinärema som för staten somarbetsgivare. Inte minst viktigt är att nyutbildade veterinärer med begränsadträning i och erfarenhet av djursjukvård kan introduceras i yrket av erfarnakollegor. Förutsättningar skapas dänned för att åstadkomma såväl deneftersttävade samverkan mellan olika veterinärkategorier som bättrearbetsförhållanden för veterinärema som behovet av extemaveterinärer för vikariat minskar. Kostnadema för extema vikarier har i dennuvarande disöiktsveterinärorganisationen utgjort så stor del som avårsbudgeten. För djurägama innebär utbyggnaden av veterinärstationer en fonsattgod service och tiUgång till en förhöjd kompetens hos distriktsveterinären. Regeringen delar inteJordbruksverkets uppfattning att distriktsveterinä-rema skall ta personliga lånför att utrusta stationema med den nödvändiga basutrustningen. Arbetsgivarenbör svara for att sädan utrustning finns. Regeringen föreslår därför attstatiiga medel för inrättandet av veterinärstationer skall anslås. Regeringenbedömer att de av angivna beloppen för uöiistning tillnyetablerade fler- och tväveterinärstationer, resp. , ärrimliga Det bör vara en uppgift för att ange villkoren föranvändningen av medlen för stationemas basutrustning. Regeringen samtycker tillverkets förslag att medel i vissa fall skall kunna avsättas ocksä för enskildadistriktsveterinärer med annan stationeringsort inom ramen för de medel somavsatts för den station som veterinären i fräga rent administrativt är knutentill. Medel om högst per station bör även kunna avsättas för redanetablerade stationer för inköp av datautrustning. De förslag som lämnats idet föregående avses leda till en minskning av(h-striktsveterinärorganisationens chiftskostnader (x;h därmed tiU en minskningav det stadiga bidraget. En besparing på anslaget Bidrag tilldistriktsveterinär-organisationen kan därför genomföras för /96med 10 miljö ner kronor. Regeringeninstämmer i bedömning att ytterligare ca 50 veterinärstationerbör inrättas. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att 15 miljoner kronoranvisas för detta ändamål. 1993/94:150 Bilaga 9 Regeringensförslag: Finansieringen av distriktsveterinärorganisa- tionenläggs cm den 1 juh 1995 genom att djursjukvärdsavgiften avskaffas och att ettökat veterinärarvode skall eriäggas av djurägaren. Jordbruksverketsförslag: lämnar i sin översyn ett förslag till finansiering avdistriktsveterinärorganisationen.