prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — 7§ Nämndema skall var och en inom sitt onuåde se tiU att verksamheten bedrivs ienUghet med de mål och riktlinjer som fiillmäktige har bestämt samt de föreskriftersom gäUer för verksamheten. DeskaU också se tiiU att verksamheten bedrivs på ett i övrigt tiUfredsstäUandesätt. Detsammagäller när vården av en angelägenhet med stöd av 3 kap. harlämnats över till någon annan. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 5.2). Genomett nytt tredje stycke har bestämmelsen kompletterats så att det klart framgåratt nämndansvaret också skaU omfette uppgifter som kommunen bedriver iprivaöättsUg form eUer som fegts ut på t.ex. entteprenad. 14§ Om ledamot avgår , skaU fyUnadsval förrättas. Omledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället enersättare i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnastjänstgöring. Omfiillmäktige har återkallat uppdragenför de förtroendevalda enligt 4 kap. 10 a% 1, skall val av nya ledamöter och ersättare förrättas. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 6). Iett nytt tredje stycke tes in en uttrycklig regel om att fyUnadsval eUer nyvalskaU ske när fiillmäktige återkallat förtroendeuppdragen enligt 4 kap. 10 a §1. Detta feU skall ses åtskiljt från det fåU att fiiUmäktige beslutar attlägga ner en nämnd genom att med stöd av 6 kap. 13 § avkorta nämndensmandattid. Bestämmelseni 17 § upphävs. Bakgmnden till detta har berörts i det föregående (avsnitt 7). 19a % En nämnds sammanträden skall hållas inom stängda dörrar, om intefullmäktige medgivit nämnden att sammanträdena fär vara offentliga. sammanträden skall dock alltid hållas inför stängda dörrar i ärenden 1. som avser myndighetsutövning, eller 2. i vilka det förekommer uppgifter som hos nämruienomfattas av sekretess enligt sekretesslagen (1980:100). Förslagenhar behandlats i det föregående (avsnitt 9). första stycket anges att fiiUmäktige kan medge att nämndema håUer offentUgasammanträden. Det är sedan nämnden själv\som avgör om och vid vilkasammanträden som aUmänheten och massmedia skaU tiUåtes närvara. Enligtandra stycket skaU sammanttädena dock alltid håUas inom stängda dörrar dels iärenden som avser myndighetsutövning, dels i ärenden i viUca det förekommeruppgifter som är föremål för sekretess. 24§ En förtroendevald eller en anställd som är jävig i ett ärende hos en nämndfår inte delte eller närvara vid handläggningen av ärendet. Denne får dockvidta åtgärder som inte någon annan kan vidta utan olägligt uppskov. Densom känner till en omständighet som kan antas utgöra Jäv mot honom, skallsjälvmant ge det till känna. Hardet uppkommit en fråga om Jäv mot någon och har någon annan inte trätt i hansställe, skall nämruien besluta i jävsfrågan. Den som Jävet gäller fårdelta i prövningen av Jävsfrågan endast om nämnden inte är beslutför utan honomoch någon annan inte kan tillkallas utan olägligt uppskov. Ett beslut i enJävsfråga får överklagas endast i samband med överklagande av det beslutvarigenom nämnden avgör ärendet. Förslagetbehandlas i det föregående (avsnitt 10.2). Paragrafenkompletteras med vissa regler om hur en uppkommen jävsfråga skaU behandlas.Motsvarande regler finns i 12 § förvaltningslagen. Iförsta stycket görs tillägget att en förtroendevald eller en anstäUd som i ochför sig är jävig i ett ärende får vidte åtgärder som någon annan inte kan vidteutan olägUgt uppskov. Hänsyn skaU således tas såväl tiU sakens beskaffenhet ochåtgärdens natur som tiU kravet på snabbhet och effektivitet. Måste enförberedande åtgärd vidtos eller kan den i vart fåU inte utanavsevärd olägenhet skjutes upp, skaU förekomsten av jäv inte hindra attåtgärden vidtes, om någon annan än den jävige inte kan ombesörja den inom sammatid. "vidteåtgärd" täcker nämligen också vad som krävs för att slutföra Prop.1993/94:188 ärendet (jfr prop. 1971:30 s. 357). Vad som avses med "olägUgtuppskov" kan knappast anges exakt utan får bedömas efter omständigheternai det särskflda feflet. Bestämmelsen har undantegskaraktär, vflket talar för enrestriktiv tfllämpning. I praktiken kan derma bestämmelse komma att tiUämpasbara när nämnden inte är beslutför utan den jävige eUer om det inte finns någonannan som kan fette beslut. Iett nytt andra stycke intes en regel om skyldigheten att självmant anmäla jäv.Det kan ske tiU ordföranden före sammanträdet eUer vid sammanträdet. Iett nytt tredje stycke regleras prövningen av en jävsfråga. Normalt skall ettkonsteterat jäv leda tiU att den jävige inte längre tar befettning med ärendet.I de flesto fåfl behöver nämnden inte heUer fette ett formellt beslut ijävsfrågan. Den jävige avstår självmant och ersätts med annan person. Någongång kan det hända att den som utpekas som jävig inte anser sig jävig. I sådantfåU måste nämnden avgöra jävsfrågan genom ett formeUt beslut. Itredje stycket anges därför också att en person som i och för sig är jävig ändåkan få delte i beslutet, om inte någon annan kan träda i stället. Detto innebäratt den som jävet gäller får delte i prövningen av jävsfrågan bara om nämndeninte är beslutför utan honom och någon annan inte kan träda i hans stäUe utanolägligt uppskov. nämnd finns normalt alltid ersättare att kalla in. Skulle docksituationen uppstå att det inte går att tillräckligt snabbt få in en ersättareoch att nämnden inte är beslutför uten den jävige kan man aUtså late den jävigevara med. EnUgt 6 kap. 23 § kommunaUagen är en nämnd beslutför när fler änhälften av ledamötema är närvarande. Iett fjärde stycket införs en bestämmelse om att talan mot beslut i jävsfrågorendast får föras i samband med det beslut varigenom myndigheten avgör ärendeti sak. Det har ansetts vara naturligast att i det allmännaförvaltningsförfårandet inte tillåta att beslut om ogiUande av jävsinvändningarfår prövas redan före myndighetens slutiiga prövning av huvudsaken (jfr prop.1971:30 s. 357). Utan denna begränsning är det teoretiskt möjUgt att få ettbeslut i jävsfrågan prövat genom lagUghetsprövning innan själva sakfråganavgjorts. Detta är inte en önskvärd ordning varför talerätten inskränks i dennadel. Med uttrycket "beslut varigenom nämnden avgör ärendet" åsyftasnämndens slutUga beslut. Om nämndens beslut däremot bara är av rentförberedande art inför ett fullmäktigebeslut, får jävsfrågan prövas först isamband med ett eventueUt överklagande av fiiUmäktiges slutiiga beslut (jfr 10kap. 2 § 2 kommunaUagen). 27§ Om ett ärende hos en nämnd berör ett aktiebofeg där kommunen eUerlandstinget äger minst hälften av aktiema eUer en stiftelse där kommunen ellerlandstinget utser minst hälften av styrelseledamöterna, skaU jäv enUgt 25 § 2efler 4 inte anses föreUgga enbart på gmnd av att den som handlägger ärendet ärställföreträdare för bolaget eUer stiftelsen eUer på något annat sätt är knutendit. Vid som har sagts gäller inte när en nämnd handlägger ärenden som avsermyndighetsutövning mot enskilda. JävenUgt 25 § 4 skaU inte heller anses föreUgga enbart pä gmnd av att den somhandlägger ett ärende hos en nämnd har deltagit i handläggningen avärendet hos en annan nämnd. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 10.1). I första stycket görs etttillägg av innebörd att det inte skaU vara möjligt för en person att varaledamot i en nämnd och vara ställföreträdare för ett bolag eller enstiftelse som är föremål för ett ärende vid nämnden och som rörmyndighetsutövning. I ett sådant feU skall jävsfrågan avgöras enligthuvudreglema. I normalfallet kommer således denne person att anses som jävig. Begreppetmyndighetsutövning skall ges samma innebörd här som i t.ex. 6 kap. 34 §kommunallagen som reglerar begränsningama i nämndemas möjUgheter att delegeraärenden. Med enskild avses inte bara fysiska personer utan också andraprivaträttsliga subjekt som t.ex. de kommunala företagen. Bestämmelsemai 39-42 §§ upphävs. Bakgmnden tifl detta har berörts i det föregående (avsnitt7). 10§ Personalföreträdama har inte rätt att närvara när ärenden av följande sfeghandläggs: 1. ärendensom avser myndighetsutövning mot någon enskfld, såvida inte ärendet rör en obestämd krets av enskflda, 2. förhandlingar med en arbetsfegarorganisation, 3. uppsägningar av kollektivavtal, 4. arbetskonflflcter, 5. rättstvister meUan kommunen efler ochen arbetstagarorganisation, och 6. ärenden som avser beställning eller upphandling avvaror och tjänster Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 11). Iparagrafen görs ett tfllägg som innebär att personalföreträdama inte får varanärvarande när en nämnd handlägger ärenden som avser beställning ellerupphandUng av varor och tjänster Närvarorätten begränsas i alla nämnder somhar sådana ärenden och inte bara i mer eUer mindre rencxllade bestäUamämnder eller upphandling avses alla former av införskaffande eUer förvärvav varor och tjänster Hit hör köp, leasing, hyra eUer hyrköp av varor ellertjänster Upphandling av entreprenader räknas också hit. 18 § Om intenågot annat följer av lag eller annan författning, får fiillmäkti ge beslutaatt en nämnd får uppdra ät ett självförvaltningsorgan under nämnden att helteller delvis sköta driften av en viss anläggning eller en viss institution. Försfegethar behandfets i det föregående (avsnitt 12). För att en nämnd skall fåuppdra åt ett självförvaltningsorgan att helt efler delvis sköta driften av enviss anläggning eller en viss institution krävs att de uppgifter som nämndenvfll lämna över inte enUgt särskflda regler skall skötes i viss ordning och attfiillmäktige beslutat om att nämnden får lämna över driften tifl ettsjälvförvalmingsorgan. Fullmäktiges beslut innebär inget tvång för nämnden.Nämnden bestämmer helt själv om det finns fömtsättningar att i praktikenanvända sig av den möjlighet som fiiflmäktige gett den. Ettsjälvförvalmingsorgan är ett kommunalrättsligt organ under nämnden. Det ärsåledes inte någon från nämnden i rättsligt hänseende fristående enhet. Självförvaltningsorganetsuppgift är att sköta driften av en viss anläggning eller en viss institution.Vad som menas med detta har behandlats i avsnitt 12. Begränsningen tiU driftenav en viss anläggning eUer en viss institution motiveras av ett intresse avatt klart avgränsa den verksamhet som skall kunna skötas av ettsjälvförvaltningsorgan. E)et kan t.ex. röra sig om en skofe, ett servicehuseUer ett daghem. Ett sådant organ skaU aUtså inte kunna ta över driften avflera anläggningar efler institutioner i t.ex. en viss del av en kommun. Detblir också möjUgt att lägga ut bara en del av driften vid en anläggning eUerinstitution. Nämnden skall i en arbetsordning fastställa självförvaltningsorganetsuppgifter, sammansättning, arbetsformer och mandattid. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 12). Iparagrafen ges inte några detaljerade bestämmelser om självför-valmingsorganetsuppgifter, sammansätming, arbetsformer eUer mandattid. Dessa frågor kan medfördel lösa lokalt genom att nämnden i en arbetsordning fegger fest vad somnärmare skall gäUa för självförvaltningsorganet. Organensuppgifter kommer att variera från verksamhet tiU verksamhet. Det åliggernämnden att i arbetsordningen precisera de driftfrågor som läggs över och vadsom nämnden själv även fortsätmingsvis skaU hantera. Till frågan om organetssammansättning räknas antalet ledamöter och ersättare och hur dessa skaUväljas. I paragrafen har inte lagts fest hur valproceduren skaU gå tiU eUer hurlång mandattiden skaU vara. Det är upp till nämnden att finna en lämplig formfÖr valet och en mandattid som med hänsyn tiU de lokala förhållandena och detenskflda feUet ter sig mest ändamålsenUga. Tanken är att valet skall genomföraspå enklast möjliga sätt. Med organets arbetsformeravses främst frågor som rör sammanträdena. Hit räknas kallelse,protokollfÖring, redovisning tiU nämnden m.m. Nämnden måste med hänsyn främsttiU nämndansvaret och det därtill knuma revisionsansvaret kontinuerUgt hållasig informerad om organets verksamhet. Det torde därför vara ett rimligt kravatt det skaU föras protokoU vid organets sammanträden och att protokoUen pånågot sätt anmäls eller på annat sätt kommer tiU nämnden for kännedom. Mandattiden är fri. Medhänsyn tiU att nämnden har revisionsansvaret för de uppgifter som lagts över påsjälvfÖrvalmingsorganet, kan man vänta sig att mandattiden i de flesta fåUenkommer att följa nämndens mandattid eller i varje fell inte vara längre än enmandatpericxl. Ett självförvaltningsorgan skall bestå av företrädare för dem som nyttjaranläggningen eller institutionen och de anställda där. Företrädama förnyttjama skall vara fler än dem som företräder de anställda. Nämndenväljer på förslag av nyttjama de ledamöter och ersättare som skall företrädanyttjama och på förslag av de anställda dem som skall företräda de anställda. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 12). Iparagrafen finns integet de gmndfeggande bestämmelsema om ettsjälvförvaltningsorgans sammansättning. I organet skaU inte sitte några andraän företrädare för dem som nyttjar institutionen eUer arfläggningen och för deanstäflda där. Det är således inte ett politiskt organ. De som sitter i organetär inte hefler att anse som förtroendevalda i kommunallagens mening. Vem somavses med begreppet nyttjare och förett-ädare har utförUgt behandlats i avsnitt12. Ledamötemaoch ersättama som skaU företräda nyttjama och de anstallda väljs formellt avnämnden. Det skaU enligt andra stycket ske på förslag av nyttjama respektive avde anstallda. De ledamöter och ersättare som företräder nyttjama har rätt till den ledighetfrån sina anställningar som behövs för uppdraget och de ekonomiska förmåner somfullmäkti ge bestämt för de förtroendevalda i kommunen eller . Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 12). 1paragrafen ges ledamötema och ersättama samma rätt tiU ledighet som deförtroendevalda i kommunen eUer i har. De får också ekonomiskaförmåner när de fiiUgör sina uppdrag på samma sätt och i samma omfetming som deförtroendevalda. En nämnd får helt eller delvis återkalla ett uppdrag som har givits till ettsjälvförvaltningsorgan, om det finns särskilda skäl för det. Detsamma gälleruppdraget för enskild ledamot. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 12). Ettsjälvförvalmingsorgan eller dess ledamöter och ersättare har inget personligtrevisionsansvar inför fiiUmäktige. Endast förtoendevalda som utsetts avfulhnäktige har ett sådant ansvar. Det är således den nämnd som lagt överuppgifter på självfÖrvalmingsorganet som inför fullmäktige ansvarar förorganets verksamhet. I nämndens uppsiktsansvarenUgt 6 kap. 7 § kommunaUagen Ugger också en skyldighet att se tiU attsjälvförvalttungsorganet redovisar sin verksamhet för nämnden. Nämnden kan enUgt denföreslagna 22 § helt eUer delvis återkaUa ett uppdrag som lämnats tiU ettsjälvförvaltningsorgan. Nämnden kan också återkalla uppdraget för en enskildledamot. För återkaUelse krävs att det skafl finnas särskilda skäl. skafl kunna ges ett reellt innehåU och vara garanterad vissstebiUtet krävs en viss begränsning av nämndens möjligheter att återkaUauppdraget. Som exempel på ett särskilt skäl kan nämnas ändrad lagstiftning. Ettannat skäl att återkaUa uppdraget kan föreligga om nämnden riskerar att fårevisionsanmärkning för organets hantering av en viss fråga. Nämnden har dock kvarrätten att ompröva uppdraget i samband med att organets mandatpericxl går uteller om organisationen i kommunen som sådan förändras på ett sätt sommotiverar att nämnden även gör förändringar i självförvaltningsorganetsuppgifter eller verksamhet. 3a % Kommuner och landsting får ta ut avgifter för tjänster och nyttigheter somde tillhandahåller. För tjänstereller nyttigheter som kommuner eller landsting är skyldiga att tillhandahålla,får de ta ut avgifter bara om det är särskilt föreskrivet. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 13). I första stycket klargörskommunemas och landstingens rätt att te ut avgifter inom det fåkultetivaområdet. Kommuner och landsting får te ut avgifter för alla typer av varor,tjänster eUer andra nyttigheter eUer prestetioner som tillhandahålls. Regelnger konununer och landsting befogenhet att te ut avgifter, men innebär ingenskyldighet att göra det. Förslaget innebär således ingetavgiftsfinansieringstvång utan den kommunalrättsliga utgångspunkten äralltjämt att kommuners och landstings medelsbehov skall tackas med skatt. För s.k. obligatoriskverksamhet innehåller förste stycket andra meningen en upplysning om att detkrävs stöd i särskilda föreskrifter för att kommuner och landsting skafl få teut avgifter inom sådan verksamhet. Lagregleringen av kommuners och landstingsavgiftsmakt ger således inte utökade möjligheter att avgiftsbelägga s.k.obligatorisk verksamhet. Sådant stöd krävs dock endast när det gällerprestetioner, dvs. varor, tjänster eller andra nyttigheter som kommuner eUerlandsting är skyldiga att tiUhandahålla. I den mån friviUiga åtegandenförekommer inom specialreglerade verksamheter får således avgifter tes ut, utankrav på särskflt förfetmingsstöd. Vidare kan uppmärksammas att det förekommerspecialreglerad verksamhet som inte innehåller obligatoriska uppgifter förkommuner och landsting - det rör sig här främst om de För sådan verksamhet finns en möjUghet tiU avgiftsutteg, i den mån detinte finns särskflda föreskrifter om avgifter i sådana lagar. En fömtsättningär givetvis att sådana prestetioner tillhandahålls som har karaktären attkuima avgiftsbeläggas. 1993/94: IJ 3b % Kommuner och landsting får inte ta ut högre avgifter än som svarar motkostrmdema för de tjänster eller nyttigheter som kommunen eller landstingettillhandahåller (självkostnaden). Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 13). Iparagrafen uttrycks den s.k. självkostnadsprincipen. Liksom vad som gäUt enligträttspraxis tar självkosmadsprincipen sflcte på det totafe avgiftsuttaget inomen verksamhet. Med verksamhet bmkar avses hela den avgiftsupptegande rörelsen. 16.2 Förslaget till lag om kommunala folkomröstningar 1§ Denna lag gäller fÖr foUcomrösming som avses i kommunallagen (1991:900). Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 8.2). Iparagrafen anges lagens tillämpningsområde. Den föreslagna lagen skafltillämpas på foUcomrösttiingar som fullmäktige med stöd av reglerna i kommunallagensjälv beslutar att hålla. EnfoUcomrösming som hålls av inom ramen för ett indelningsärendeenligt 1 kap. 24 § lagen (1979:411) om indelning i kommuner ochlandsting (se prop. 1978/79:157 s. 49, 117) omfettas inte av den föreslagnalagen. 2§ I anslutning tifl att fullmäktige beslufer om att håfla en foUcomrösming skaUfiiUmäktige beslufe om 1. dag för omrösmingen, ■ 2. omrösttungsdistrikt och omröstningslokaler, 3. attröstiängd skaU framstäUas och rösdcort upprättas, 4. den fråga och de svarsaltemativ som skall stallastflJ de röstberättigade, 5. röstsedlarnas antal, innehåll och utseende, samt 6. närröstsammanräkningen senast skall vara avslutad. Fullmäktige får besluta om de ytterUgare föreskrifter som behövs för att genomförafoUcomrösmingen. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 8.2). 1 första stycket anges debeslut som fullmäktige är skyldig att fette Prop. 1993/94:188 rörandegenomförandet av en folkomröstning. I lagen har angivits att dessa beslut skaUfettes i anslutning tiU beslutet om att håUa omröstning. Detta medgerfiiflmäktige att vid ett sammanträde fetta beslut om foflcomrösming och attefter vederbörUg beredning vid ett senare sammanträde fetta övriga beslut. Dagenför omröstning bör bestämmas så att folkomröstningen hinner förberedas. Undertiden fiam tiU omrösttungen skaU bl.a. röstiängd och röstkort framstaUas,röstkorten och information om omröstningen skickas ut tiU de rösfl)erättigadei gcxl tid före omröstningsdagen och röstsedlar tryckas. behöverockså tid för att förbereda sitt arbete. Hur förberedelsema tar ianspråk måste avgöras av fiillmäktige från fåU tiU feU. Ifråga om omrösmingsdistrikt och omrösmingslokal står det fullmäktige fritt attgöra den indelning som anses mest ändamålsenUg. Inget hindrar att de valdisöiktsom används vid de aUmänna valen även får tjänstgöra som omrösmingsdistrikt. Röstiängdoch rösdcort begärs hos skattemyndigheten. Detär fullmäktige som har ansvaret för att formulera den fråga och desvarsaltemativ som medlemmama skafl ta ställning tifl. Det är fiiflmäktige somslutiigt fomiulerar frågan och de svarsaltemativ som skafl föreläggasmedlemmama. Ett initiativ tfll foUcomrösming kan tas antingen av dem som redani dag kan väcka ärende i fullmäktige enUgt 5 kap. 23 § kommunallagen eller skegenom foUcinitiativ. Den för foUcomrösmingen aktuella frågan torde kunnahärledas ur t.ex. en motion i fiiUmäktige eUer i förekommande fåU urfoUdnitiativet. FullmäktigeskaU besluta om röstsedlamas antal, innehåU och utseen de. Det står fiillmäktige fritt att utforma röstsedlama i enlighet med hur de ser ut i de allmänna valen dvs. att det på varje röstsedel finns endast ett altemativ och att det dessutom skaU finnas en möjlighet att rösta blankt. Av hänsyn tiU rösthemligheten torde det närmast vara en själv klarhet att röstningskuvert skaU användas och att röstsedlama skaU vara » lflca tifl storlek, färg och material. Det är också möjligt att sätte upp aUa altemativ på en och samma blankett eUer formulär och där möjUggöra för de röstande att genom t.ex. kryssmarkering ge uttryck för sin röst. Det väsentUga måste dock vara att röstsedlama utformas på ett sådant sätt att rösträkningen kan ske på ett rättssäkert och ändamålsenUgt sätt. FuUmäktigeskaU beslute om när valnämnden senast skaU vara klar med röstsammanräkningen.Det fömtsätter att fullmäktige beslutar om viUcen dag som röstsammanräkningensenast skaU vara avsluted. När och hur valnämnden genomför denna rösträkningbehöver inte regleras. Det bör ankomma på fuflmäktige att avgöra denna fråga,beroende på förhållandena i varje enskilt fåfl. Här kan reglema om röstsammanräkningi anledning av de aflmänna valen tjäna som vägledning. När foUcomrösmingengenomförs i samband med de alhnänna valen kan valnämnden behöva en längre tidför sammanräkningen än när omröstningen sker separat. Iandra stycket anges att fullmäktige får meddela de ytterUgare före- 109 Det kan t.ex. röra sig om rätten och formema för att rösfe genom ombud eUerbrevrösfe, material som skaU finnas tiU-gängligt i omröstningslokalen, hurrösönottegare skaU utses, omröst-ningsmtinema samt sammanräkningsmtinema. 3§ Kommunen eller skaU på lämpUgt sätt informera sina medlemmar omdet som fiiUmäktige beslutet enUgt 2 § och om vad som i övrigt gäUer fÖrfoUcomröstningen. Förslagethar behandfets i det föregående (avsnitt 8.2). Kommunemaoch landstingen skaU enhgt paragrafen på lämpUgt sätt informera sina medlemmarom de beslut som fullmäktige fetfet ckU vadsom i övrigt skaU gäUa för omröstningen. Att i feg precisera informationsskyldighetenytterligare är knappast varken behövUgt eller möjUgt. De lokala förhållandenamåste styra behovet av och på vilket sätt informationen skafl ges. DetStäUs inga preciserade krav på hur informationen skafl presenteras ochdistribueras tifl medlemmama. Det är således upp tifl konununen ellerlandstinget att använda de informationskanaler som står tifl buds i form avsärskflda informationsblad eller tidningar, inslag i lokalradio eller ilokal-TV m.m. I många kommuner och landsting kan informationsmaterial behövages ut också på vissa främmande språk. 4§ För foUcomröstningens genomförande i en kommun svarar valnämnden. Förfolkomröstningens genomförande i ett landsting svarar valnämnden i den kommuninom område som träffat överenskommelse med. Omöverenskommelse inte kan träffas, skaU foUcomrösmingen genomföras av valnämndeni den kommun där har sin anslagstevla. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 8.2). Det är fuUmäktige somfettar beslutet om att folkomröstning skaU hållas. Själva genomförandet åUggerenUgt lagen valnämnden. TiU skiUnad från vad som gäller valnämndensdeltegande vid omröstningar kommer genomförande av foUcomrösmingar att bU enobligatorisk uppgift för valnämnderna. När foUcomröstning skaUske i ett en kommun är det vahiämnden i den kommunen som får uppgiften attgenomföra omrösmingen.