prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:101)avses att finansieras bl.a. genom en egenavgift som skall vara avdragsgiU vidtaxeringen. Den nya försäkringen träder i kraft fr.o.m, ochinnebär sammantaget ett minskat kommunalt skatteunderlag, Fr,o,m, skall en sänkning avgrandavdraget ske (prop. 1992/93:50, bet. 1992:93:FiUl, rskr. 1992/93:134),Sänkningen leder till en ökning av det kommunala skatteunderlaget och skulleredan år 1994 ha reglerats genom att förts till statenfrån kommunsektora. I prop, 1992/93:150 föreslog regeringen att statentillfälligt skulle avstå från denna reglering för de kommuner och landsting somår 1994 bibehåller eller sänker sin skattesats i jämförelse med . För år1995 bör dock en ekonomisk reglering genomföras. har tidigare beslutat (prop. 1992/93:123,bet, I992/93:FiU2, rskr. 1992/93:119) om vissa ekonomiska regleringar år 1993mellan staten och kommunsektora. Ändringar i skattesystemet, sjukförsäkringenoch pensionssystemet medför att den ekonomiska regleringen mellan staten och dekyrkliga kommuneraa bör ökas . Detta beror på den tvååriga eftersläpningeni utbetalningssystemet av skattemedel för de kyrkliga kommunema. 1993/94:100 Bilaga 8 2 Utbetalning av skattemedel till kyrkliga kommuner Regeringensförslag: Vid utbetalning av skattemedel till kyrkliga kommuner skall fr.o.m. år1995 förskottet minskas motsvarande det belopp som avser lindring iskattskyldigheten för dem som inte tillhör . Skälenför regeringens förslag: Den som inte är medlem i betalar endastden del av församlingsskatten som är avsedd att täcka kostnaderaa för kyrkansbegravningsverksamhet. Denna andel utgör av den kyrkliga utdebiteringen. Enligtnuvarande regler för utbetalning av skattemedel fill kyrkliga 1993/94:100kommuner erhåller dock de kyrkliga kommunema ett förskott av BUaga 8 skattemedel,som beräknas utan att skattemedlen minskas med hänsyn till dem som inte ärmedlemmar. Minskningen görs i stället i slutavräkningen . Andelenskatteunderlag som avser icke medlemmar utgjorde vid den senaste taxeringen ca12 % av det totala skatteunderlaget. Andelen har ökat . Regeringens förslag innebär att minskningen avskattemedel avseende icke medlemmar görs redan i förskottet.För de kyrkliga kommunema medför detta övergångseffekter på så sätt att under åren1995 och 1996 görs vid utbetalningen av skattemedel avdrag dels i förskottet ienlighet med det nu framlagda förslaget, dels i slutavräkningen avseendeinkomståren 1993 och 1994 enligt nu gällande lagstiftning. Det uppstår såledesen dubbeleffekt under två övergångsår. För vardera året beräknas skattemedlenav detta skäl minska med ca . De kyrkliga kommuneraa hade vid bokslutett sammanlagt rörelsekapital . Rörelsekapitalet kanförväntas öka ytterligare , bl.a. på grand av aftskattesänkningar med anledning av överföringen av folkbokföringen tillskattemyndighetema endast har gjorts i begränsad utsträckning. Mot dennabakgrand gör regeringen bedömningen att ändringen av utbetalningsreglema kangenomföras utan att skatteuttaget ökar. Regeringen är medveten om att deekonomiska föratsättningaraa och andelen icke medlemmar varierar mellan dekyrkliga kommuneraa, men eventuella problem i anledning av ändringen bör kunnaklaras utan alltför besvärande konsekvenser. Vid överläggningar med och harframförts önskemål om att även de kyrkliga kommuneraa skall omfattas av det nyautbetalningssystem för skattemedel som gäller för kommuner och landstingfr,o,m, . Regeringen tar inte nu upp denna fråga eftersom konsekvenseraaav en sådan ändring, bl.a. vad avser det kyrkliga utjämningssystemet, nu intekan överblickas. Frågan kräver således ytterligare analys innan någraöverväganden kan göras. InomFinansdepartementet har upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och arman menighetsutdebitering av skatt, m.m. Lagförslaget finns i bilaga 8.1 Förslaget är av så enkel beskaffenhet att Lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inteinhämtats. Förslag tillriksdagsbeslut /94:100 Bilaga8 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. Förslag till 1993/94:100 Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Härigenom föreskrivs att 4a § lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och aiman menighets utdebitering av skatt,m.m. skall ha följande lydelse. 4a §' Församling är berättigad att under visst årav staten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulleutgå på gmndval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen enligtskattemyndighetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) vid detföregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats somhar bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhörSvenska kyrkan åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skallbelopp, som församlingen annars skulle ha varit berättigad att uppbära avstaten, nedsättas i motsvarande mån. Har enligt 19 kap. 7 § kyrkolagen (1992:300) någonannan skattesats slufligt fastställts än den som har bestämts tidigare, skalltill grand för utbetalningen läggas den utdebitering som har bestämts i sambandmed att budgeten fastställdes. Församling är berättigad att Församling ärberättigad att under ett visst år av staten såsom under ett visst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skatte- motsvarar produkten av den skatte sats som har beslutats för året och sats som har beslutats för året och det antal skattekronor och skatte- det antal skattekronor och skatte ören, som enligt skattemyndig- ören, som enligt skattemyndig hetens beslut enligt 4 kap. 2 § hetens beslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen rörande det före- taxeringslagen rörande det före gående årets taxering till kommu- gående årets taxering till kommu nal inkomstskatt har påförts de nal inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda skattskyldiga. Förskottet skall beloppet ingår i församlingens nedsättas i motsvarande mån som fordran hos staten vid ingången av skattskyldiga iförsamlingen åtnjutU året , då beslutet fatta- lindring i skattskyldigheten enligt des. Förskottet avräknas mot den lagen om viss lindring i skattskyl- församlingsskatt, som församlingen digheten för den som inte tillhör har rätt att uppbära av staten på . Det återstående grandval av taxeringen beloppet ingår i församlingens efter det, då förskottet enligt fordran hos staten vid bestämmelseraa i nästföljande ingången av året , då stycke utanordnas. nasmot den församlingsskatt, som Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1993/94:100 Bilaga8,1 församlingen har rätt att uppbära av staten på grandval av taxeringen underåret efter det, då förskottet enligt bestämmelseraa i nästföljande styckeutanordnas. Belopp, som vid ingången av utgör församlingens fordran hosstaten enligt denna paragraf skall skattemyndigheten under utanordnatill församlingen med en tolftedel den 18 i varje kalendermånad. Ärförsamlingens fordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i månaderaajanuari och febmari, skall utbetalas samma belopp som harutbetalats det föregående året. När särskilda skäl föranlederdet får skattemyndigheten dock förordna att utbetalning skall ske med annatbelopp. Om något av de belopp som utbetalades i månadema januari och febmariinte motsvarar en tolftedel av församlingens fordran, skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp, som utbetalas . Vad som har sagts om församling tillämpas påmotsvarande sätt i fråga om kyrklig samfällighet. Dermalag träder i kraft , ' Senaste lydelse 1992:341, BUaga 8 Sid. 3 1 Effektiviseringoch utveckling av den 41.2 Strakturförändringaraa inomstatsförvaltningen 4 1.2.1 förändring under de 6 1.2.2 Programmet för omställning och minskning av den statliga administrationen 8 1.2.3 Bedönmingar av personalkonsekvenser Förayelseprojekt på myndigheteraa Inriktning av detfortsatta arbetet Åtgärderför en förbättrad uppföljning och Effektivareledningsformer för statliga myndigheter Arbetsgivarverketsframtida ställning och styraing Utvecklingav arbetsrätten inom staten Enöppen elektronisk infrastraktur för Offentlig upphandling i konkurrens 1.3.10Fastighetsförvaltning och statlig lokalförsörjning 23 2 Departementens redovisningar av 33 3 Reglers kvalitet, språkvård och samhällsinformation 4 345 149 000 1 168 844 000 5 967 937 000 Prop, 1993/94:100 Täckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets fästningar 1000 179 050 000 54 C Riksgäldskontoretoch kostnader för statsskuldens förvaltning Kostnader för upplåning och 71 D Vissa centrala myndigheter m.m. 1 223 406 000 Statskontoret; Uppdragsverksamhet ; Statistik, register och prognoser Nänmden för offentlig upphandling 1 963 144 000 102 E Statliga arbetsgivarfrågor Till regeringens disposition för vissa Till regeringens disposition för Statens löne- och pensionsverk Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. Prop, 1993/94:100 2 444 492 000 2 705 125 000 25 600 000 000 Tilläggslån för vissa reparations-och ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus Vissa lån till bostadsbyggande : Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån Summa I 000 26 605 080 000 140 G och åtgärder föratt stärka det finansiella systemet 151 1 14 031000 153 2 Åtgärder för att stärka det Summa 14 032 000 155 H Bidrag och ersättningar till kommunerna 1571 Statligt utjänmingsbidrag till kommuner 37 954000 000 1582 Skatteutjänmingsbidrag till landsting 7 574000 000 Summa 45 528 000 000 1993/94:100 BUaga 8 Bidrag till vissa handikappade Kostnader för vissa nämnder m.m. Höjning av grandkapitalet i Bidrag till EFTA:s fond för ekonomisk och social utjämning 84 604 149 000 174 Övriga frågor inom 174 I Kommande ekonomiska regleringar ochår 1995 mellan staten och kommunsektora 175 2 Utbetalningav skattemedel till kyrkliga kommuner 178 Bilaga 8.1 Lag om ändring i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m. gotab 45622, 1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 9 Bilaga 9till budgetpropositionen 1994 (åttonde huvudtiteln) 1993/94:100Bil. Villkoren för utbildningen och forskningen förändras justnu snabbare än tidigare under detta århundrade. Det har fleraorsaker. Internationaliseringen, inte baraav kunskap, utan också av ekonomier, handel och information, är kanske denviktigaste faktorn i denna förändring. Informationsteknologins utvecklingunderlättar dramatiskt ett snabbt utbyte av kunskap över stora avstånd.Öppnandet av tidigare slutna samhällen vitaliserar den internationellaväxelverkan ytterligare. Internationell öppenhet ochlättillgängliga informationskanaler skapar helt nya möjligheter. Samtidigtskärper de nya villkoren kraven på alla samhällen som har ambitioner att liggai frontlinjen. utgör därvidlag inte något undantag. I när förändring ärnyckelordet blir centraliserade utbildningssystem av det slag tidigarehaft, såväl när det gäller skola som högre utbildning, omöjUga att bibehålla. Denna insikt är utgångspunkten förden aktiva reformpolitik som präglat de senaste årens utbildningspolitik. Unikakombinationer, flexibilitet och förändringsförmåga måste ersätta övertro påcentral planering. förvandling från ett avEuropas fattigaste jordbrukssamhällen till ett ledande industrisamhälleåtföljdes och möjliggjordes av en bred kompetenshöjning, ett högkvalitativtutbildningsväsende och forskning som lade grunden till högteknologiska företag.Vi står inför en motsvarande utmaning. vår förmåga att möta denna och attvidmakthålla vår ställning som välfSrdsnation avgörs i hög grad avkompetensuppbyggnaden . har därförinitierat ett brett arbete i syfte att ställa kompetensfrågorna i fokus.Ambitionen är att stimulera en diskussion om vilken kompetens framtiden kräveroch hur kompetensbehoven tillgodoses. Detta arbete, som bedrivs under namnetAgenda 2000 - kunskap och kompetens för nästa århundrade, har engagerat en radin- stitutioner,akademier, organisationer, företag och fristående debattörer. Prop.1993/94:100 Resultaten av arbetet kommer att redovisas i etapper . Ett syfte med att uppmärksamma justkompetensperspektivet är att övervinna traditionella murar och vattentäta skottmellan de olika nivåerna och utbildningsanordnarna, I allt högre grad kommerde övergripande kompetensfrågorna att bli viktigare än de som direkt kan hänförastill de olika utbildningsnivåerna. Därför har under1993 organiserats om för att kunna belysa och hantera övergripandekompetensperspektiv. Forskningspolitiken i stort har fått enstarkare ställning. Tendenserna till närmare relationermellan olika utbildningsnivåer och anordnare förmärks i en närmare samverkanmellan förskola och skola, en ökad samverkan mellan grundskola ochgymnasieskola samt en mer kursutformad gymnasieskola som skapar möjlighetertill samverkan med vuxenutbildning, yrkesliv och högre utbildning. Även denstarkare betoningen av universitetsutbildningens anknytning till forskning ärett uttryck för en växande samverkan. En viktig fråga i detta sammanhangär gränssnittet mellan gymnasieskola och yrkesliv samt mellan gymnasial ochhögre utbildning med en mer utpräglad yrkesförberedande inriktning, där det ärviktigt att en närmare samverkan kommer till stånd. Regeringen finner detangeläget att framhålla att mottagaren - vare sig det är gymnasieskola, högreutbildning eller yrkesliv - har ett ansvar inte bara för att informera ochvägleda, utan också för att ställa krav och därmed bidra till att höja kvalitetenpå avlämnande utbildningsform. De nya reglerna för intagning tillgymnasieskolan, som börjar gälla 1998, och för antagning till den högreutbildningen är formulerade för att möjliggöra detta. Det är också viktigt att skapa enbred samverkan mellan gymnasieskolan, den högre utbildningen och yrkeslivet isyfte att åstadkomma en högkvalitativ, relevant och integrerad utbildning.Intressanta initiativ inom det området har tagits bl.a. genom ett samarbetemellan högskolan, gymnasieskolan och för att skapa ett motorteknisktcentrum i . Också andra mindre och medelstora högskolor söker på motsvarandesätt främja en profilerad industriell utbildning. Regeringen fäster stor viktvid dessa initiativ. 1 gränssnittet mellangymnasieskolan och den högre utbildningen finns ett antal utbildningsvägar sominte fullt går att hänföra till vare sig gymnasieutbildningar eller högreutbildningar. Hit hör några av de s.k. påbyggnadsutbildningarna inom denkommunala vuxenutbildningen, vissa kompletterande gymnasieskolor ocheftergymnasiala utbildningar. I flera fall rör det sig omrenodlade yrkesutbildningar som har hög kvalitet och stort existensberättigandemen som får svårt att utvecklas just genom att de i kurslängd, förkunskapskraveller elevernas ålder och sammansättning inte motsvarar den typiskagymnasieskolan eller den högre utbildningen. är det viktigt att detskapas utrymme för en mellannivå mellan den treåriga gymnasieskolan och denrena universi- tetsutbildningen.Dessa frågor bereds nu inom TJtbildningsdepartemen- Prop. 1993/94:100 tet. Kunskapens kanske viktigastefunktion är att ge människor kompetens och självförtroende nog att iförändringar se möjligheter i stället för hot. Kunskap blir därför specielltviktig i när förändringarna är stora och genomgripande. Det gäller den teknologiskautvecklingen, som i en allt snabbare takt gör att kunskaper måste förnyas ochrevideras inom många områden. Detta medför bl.a. att utbildningens funktionförändras från att vara en ungdomens introduktion till yrkeslivet till att blien livslång process, där det traditionella utbildningsväsendet endast står fören del av det livslånga lärandet. För att en livslångkompetensutveckling skall kunna förverkligas krävs förändringar ifråga om såvälinstitutioner som incitament. Utbildningsinstitutionerna, men också utbildningi företagen, måste stå öppna och organiseras på ett sådant sätt, att lärandeockså efter ungdomsåren blir självklart. Incitamenten för lärande måsteförstärkas för att insatser inom utbildning och forskning skall löna sig. Lärandet är alltid personligt. Mendet är också en kultur. Skall kunna ta sig an den nya tidensutmaningar, måste just den kulturen bli viktigare än allt annat. En snabbt föränderlig arbetsmarknaddär möjligheten att prognostice-ra framtidens efterfrågan på olikayrkeskategorier blir alltmer illusorisk, när många av morgondagens yrken ochverksamhetsområden kanske ännu inte ens finns i sinnevärlden, understrykerbehovet av flexibilitet och förändringsförmåga. Alltfler kommer dessutom attbyta arbete och yrke och därmed att behöva förnya sin kompetens under sinaktiva yrkestid. Det kräver i ökad utsträckning kunskaper som har ettbestående värde alldeles oavsett framtida yrke och sysselsättning. Samtidigtblir det allt viktigare att lära sig att lära, för att möjliggöra den ständigaförnyelse och komplettering av kompetens som är det livslånga lärandets kännetecken. kommer alltfler såvälprivat som i yrkeslivet att få kontakt med andra nationer och språk. Mångakommer dessutom att studera och arbeta i andra länder. Detta kräver bättrespråkkunskaper och att ett internationellt perspektiv anläggs i allundervisning liksom i utbildningssystemets organisation. En särskild redogörelse förEES-avtalets och den europeiska integrationens effekter på utbildningsväsendetfinns i avsnitt 6 i denna inledning. 1 det sammanhanget bör det också påpekasatt det nordiska samarbetet inom utbildnings- och forskningsområdet harintensifierats , delvis som en följd av de nya förutsättningarna föreuropeiskt samarbete. Från och med öppnas den högre utbildningeni de nordiska länderna för studenter från hela på lika villkor. Dettaär ett viktigt genombrott för insikten att de nordiska länderna är små och harmycket att vinna på samverkan och därför bör be- traktautbildningsväsendet och forskningen som en gemensam angelä- Prop.1993/94:100 genhet. Vi vet med säkerhet attförändringar inom teknologi och arbetsmarknad kommer att inträffa samt attutvecklingen går mot ökad internationalisering. Dagens utbildningsväsendemåste anpassa sig till detta. Det innebär att kravet på kompetens växer föralla, vilket också återspeglas i en allt längre genomsnittlig tid i utbildning. Att förlänga tiden i utbildning ärdock inte hela svaret på hur framtidens krav på kompetens skall mötas.Kvalitetsnivån måste också höjas. Målet är att på varje nivå sätta kvalitetfrämst. Ambitionen att skapa bästa skola, som regeringen slog fast i1991 års regeringsdeklaration, är ett uttryck för regeringens beredskap attmöta de stora krav som utbildningsväsendet ställs inför. Den är också ettuttryck för uppfattningen att det svenska utbildningsväsendets prestationer ien allt högre grad kommer att jämföras och mätas i förhållande till andraländers utbildningsväsende. I de senaste årens reformarbete haren viktig utgångspunkt varit att de nya och högre kvalitetsambitionerna endastkan uppnås, om vi kan åstadkomma större mångfald och variation inomutbildningsväsendet -när det gäller utbildningsvägar, upplåtelseformer ochpedagogiska metoder. Detta kan i sin tur endast uppnås, om de enskildaaktörerna - skolor, universitet och högskolor - och ytterst de närmast berörda- lärare, familjer, elever och studenter - får ett avgörande infiytande överutbildningarna. Erfarenheterna visar att monopoloch andra enhetliga system blir ineffektiva, tungrodda och svårstyrda samt attrisken och kostnaden för misstag i sådana system är hög. Ett minst lika viktigtskäl till avreglering är att framtiden kräver just mångfalden av kombinationeroch lösningar, där förmågan till lyhördhet, kvalitetsmedvetande och snabbanpassning är av avgörande betydelse. Ett utbildningsväsende vars uppgift äratt förbereda människor för den verkligheten måste präglas av samma egenskaper. Enligt denna reformstrategi har nuavgörande steg tagits. Möjligheter till alternativ och fria val har införtseller utvidgats. Riktlinjer för läroplaner har antagits och den högreutbildningens linjesystem har ersatts med en flexiblare ordning. Friare skoloroch högskolor berikar utbildningen ytterligare och främjar kvaliteten. Systemför utvärdering och kvalitetsgranskning har införts. Med dessa steg ärreformarbetet inte avslutat, men en väsentlig förutsättning har skapats förett modernt och framtidsinriktat utbildningsväsende. 2 Skolområdet och folkbildningen Den övergripande målsättningen för de senaste årensskolreformer har varit att flytta skolans kraftfält från relationen mellanstatlig och kom- munalskolförvaltning till relationen mellan skolans professionella och Prop.1993/94:100 hemmen. Skälen till denna ambition är framför allt två. För det första, om skolans kvalitetskall höjas, måste det skapas utrymme och incitament för pedagogiskprofessionalism och lokalt utvecklingsarbete. I den granskning av det svenskautbildningsväsendet som genomförde 1992 påpekades just bristen på lokaltutvecklingsarbete i skolorna. För att stimulera till ett sådant krävsförändringar såväl i regelsystem och styrinstrument som i de enskildaskolornas kultur. Detta förutsätter i sin tur att skolorna i störreutsträckning blir autonoma enheter med eget ansvar. För det andra är ett ökatengagemang från föräldrar och elever i skolan angeläget. Synen på skolan somen institution som tar över ansvaret för barns och ungdomars utbildning och uppfostranär en farlig vrångbild. I stället måste skolan ses som ett stöd för familjer ideras ansvar för att ge nästa generation en god grund att stå på. Ett sådantsynsätt kräver inte bara information till hemmen utan aktivt engagemang frånföräldrar och elever i skolans arbete. En flyttning av kraftfältet tilldem som är närmast berörda av skolan - eleverna och deras familjer samt skolanspersonal - förutsätter den avreglering och decentralisering av skolan somgenomförts . Den kräver också organisatoriska förändringar,eftersom den nationella styrningen av skolan övergår från detalj- ochregelstyrning till mål- och resultatstyrning. Detta nya styrsystem är nu iprincip infört. De två centrala myndigheterna och i skolan () har byggt upp sina organisationer.Under året kom den första samlade rapporten från Skolverketsuppföljningsverksamhet, Bilden av skolan 1993. Rapporten utgör det samladeresultatet av tillsyns- och uppföljningssystem . Irapporten dras slutsatser om såväl starka sidor som kvalitetsmässiga brister iskolan. Rapportens påpekanden om brister i bl.a. skolans undervisning inaturvetenskapliga ämnen (framför allt fysik), sexårsverksamheten ochelevernas inflytande över undervisningen har rönt stor uppmärksamhet. Dessa påpekandenär riktade till skolans alla intressenter - stat, kommun, skolledare, lärare,föräldrar, elever och avnämare. Statsmaktens slutsatser och överväganden tillföljd av de påpekanden som görs i fördjupade anslagsframställanskall enligt beslut läggas fram i en Utvecklingsplan för skolan.Regeringen avser att förelägga denna . En annan förutsättning för ett nyttkraftfält för skolan är rätfen att välja skola. fattade under 1992och 1993 beslut om att ge fristående skolor villkor likvärdiga med dekommunala skolornas. Sedan denna reform genomfördes har antalet friståendeskolor mer än fördubblats. Från och med den 1 januari 1994finns rätten att välja grundskola även inom det kommunala skolväsendet eller iannan kommun inskri- Enligt en undersökning presenterad av an- Prop.1993/94:100 ser 9föräldrar av 10 denna rätt vara viktig eller mycket viktig. Den sto- Bil. ra vikt föräldrar tillmäter rätten att välja återspeglasvisserligen inte i antaletfamiljer som verkligen väljer en annan skola än den skola deras bam annarsskulle placerats i. Viktigt är däremot att det fria skolvalet genom sinblotta existens stärker familjens röst och delaktighet i skolans