prop · GH03205 · 1993-12-31 00:00:00 — beskrivningav hur den finansiella ramen skall räknas upp under deuppgifter som ledningen av försöket skall handha vadparterna beslutat om samrådsskyldighet m.m. planför uppföljning och utvärdering. Dessa uppgifter bör framgå av parternas avtalom samverkan. Skall försöksverksamheten bedrivas genom ett kommunalförbundeller elt beställarförbund bör även ett förslag till förbundsordning inges. I1 - 6 §§ finns allmänna bestämmelser om aktuell försöksverksamhet. Dessa gälleroavsett hur parterna väljer att organisera denna verksamhet. Somnärmare beskrivs under 2 § får försöksverksamheten bedrivas genom ett beställarförbund,genom ett kommunalförbund eller av en kommun. är en helt ny typ av organisation. Bestämmelserna om detlaförbund finns i 7 - 30 §§ i denna lag. Många av dessa överensstämmer med vadsom enligt kommunalförbundslagen gäller för kommunalförbund med direktion. Iförsta stycket i denna inledande bestämmelse anges atl en allmän för-sälcringskassa,ett landsting och en kommun får bedriva viss försöksverksamhet med finansiellsamordning. Detta fömtsätter att de är ense om detla men också att regeringenlämnat medgivande till försöksverksamheten. Flera kommuner, landsting ellerförsäkringskassor får dock inle delta i samma försök. Syftetmed verksamheten skall vara att pröva möjligheterna till en effektivareanvändning av tillgängliga resurser. De områden samordningen skall avse ärsocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (jfr kommentaren till 3§). Någon ytterligare begränsning av de områden som samordningen får avse angesinte i denna paragraf. Däremot finns vissa begränsningar förförsöksverksamheten i 3 och 4 §§. Andrastycket handlar om återkallande av medgivande och om villkor Avsiktenär att eventuella villkor för försöksverksamheten skall ställas i samband medmedgivandet atl bedriva denna. Som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 9) och av det följande (3, 4 och 8 §§) måsle regeringen ha visstunderlag från de samverkande parterna för alt kunna medge en vissförsöksverksamhet. Däri ingår samarbetsavtalel eller en detaljerad beskrivningav detla och, om försöksverksamheten skall bedrivas genom kommunalförbund ellerbeställarförbund, en förbundsordning. Av dessa handlingar eller av andrahandlingar som ges in skall framgå bl.a. de medel som skall ingå i denfinansiella ramen, parternas andelar därav, parternas andelar av vinst ellerförlust och de uppgifter som ledningen av försöket skall handha.Samarbetsavtalet och förbundsordningen kan dock, liksom andra avlal parternaemellan, ändras under försökets gång om parterna är ense om ändringarna ochnya avtal om försöksverksamheten kan slutas. Väsentliga förändringar för försöksverksamhetenbör dock godkännas av regeringen. Ett sådant vUlkor bör därför kunna ställasför ett medgivande av en viss försöksverksamhet. Ettmedgivande kan återkallas om fömtsättningama för försöket väsentligt förändratseller det finns andra särskilda skäl för detla. Ett sådant särskilt skäl kanvara att parterna utan regeringens godkännande vidtagit åtgärder som förändratförsökels imiktning eller liknande. Naturligtvis kan ett medgivande normaltinte återkaUas med omedelbar verkan, utan parterna behöver altavveckla den finansiella samordningen. Idenna paragraf regleras på vilka sätt försöksverksamheten med finansiellsamordning får organiseras. Delta kan enligt första stycket ske i huvudsak påtvå sätt. Det ena är alt de samverkande parterna bildar etl beställarförbund ivilket de är medlemmar. Hur detta går till och vad som gäller för ett sådantförbund framgår som tidigare nämnts av 7-30 §§. Det andra sättet är genombildandet av etl kommunalförbund som sedan träffar avtal om samverkan medförsäkringskassan. Idet fall då en kommun inte ingår i ett landsting ansvarar kommunen inte baraför utan också för hälso- och sjukvården. Kommunen och denallmänna kan då välja att bilda elt beställarförbund. Gör deinle detta skall försöksverksamheten bedrivas av kommunen efter avtal med denallmänna . eller en kommun som bedriver försöksverksamheten och denallmänna försäkringskassa som skall medverka i verksamheten skall träffa avtalom den närmare utformningen av den fmansiella samordningen anges i aruira styckettill denna paragraf. Detta avlal är så grundläggande för försöksverksamheten atldel skall vara skriftligt. 3 § Prop. Idenna och följande paragraf anges det egentliga innehållet i försöksverksamhetenmed finansiell samordning. Därvid behandlas iförsta och andra styckena i härförevarande paragraf de medel som maximalt får överföras till den som enligl 2§ skall bedriva försöksverksamheten, se närmare avsnitt 5.2. Då försök enligt 1§ avser tre sektorer - socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst- måste dock medel från alla tre sektorerna ingå i försöket. Närdet gäller punkt I bör påpekas atl hälso- och sjukvård här avser detsamma somenligt hälso- och sjukvårdslagen. Det innefattar alltså såväl sådan hälso- ochsjukvård som elt landsting svarar för, som sådan hälso- och sjukvård som enkommun svarar för. Vidare innefattas sjuktransporter och att ta hand omavlidna. Närdet gäller punkt 3 och verksamhet som enligt lag skall handhas av socialnämndkan som exempel nämnas vissa uppgifter enligt rörandefastställande av faderskap, adoption, vårdnad m.m. samt omhändertagande avavlidens egendom och avlämnande av dödsboanmälan enligt liksombistånd enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfUll,rskr.188). Vidare bör nämnas de uppgifter som åligger socialnämnd enligl lagen (1977:293)om handel med drycker och lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Beträffandepunkt 4 bör nämnas att de kostnader som där anges är desamma som berörs i de iavsnitt 4.1 beskrivna Finsamförsöken. Visserligen nämns inte i Finsamlagenmedel avsedda för den allmänna köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster.Av förarbetena till nämnda lag (prop. 1991/92:105) framgår dock att avtalenligt lagen också kan innefatta sådana medel. Itredje stycket anges att den som bedriver försöksverksamheten övertar ansvaretför de kostnader som parterna beslutat att försöket med finansiell samordningskall avse. Uppgiftom de resurser som skall ingå ett visst försök är av så central betydelse attdenna uppgift är en nödvändig del i ansökan till regeringen om medgivande attbedriva försöksverksamheten. Enligtförsta stycket i denna paragraf ges den som bedriver försöksverksamheten rättalt besluta i frågor som rör de medel som tillförts försöksverksamheten ochatt i övrigt fullgöra vissa andra uppgifter i frågor som faller inom ramen förförsöksverksamheten och som annars åligger en allmän försäkringskassa, ettlandsting eller en kommun. En förutsättning härför är naturligtvis att detorgan som uppgiften annars ålegat medgett detta. Vilkauppgifter som bör kunna handhas inom ramen för en försöksverksamhet enligtdenna lag har berörts närmare i den allmärma motiveringen (avsnitt 5.4). 1paragrafens andra stycke anges endast alt den som bedriver försöksverksamheteninte får fatta beslut i frågor om förmåner ellerrättigheter för enskilda och inte heller vidta åtgärder i övrigt som Prop.1993/94:205 innefattar myndighetsutövning eller som avser tillhandahållande avtjänster avsedda för enskilda. Detla innebär bl.a. att alltjämtär den som fattar beslut om sjukpenning m.m., att socialnämnden eller annannämnd som kommunfullmäktige bestämt enligt 4 § första stycket socialtjänstlagenmeddelar bistånd enligt samma lag och handlägger frågor om omhändertagande m.m.samt att sjukvårdshuvudmannen tillhandahåller sjukvård. Parterna får docköverlämna uppgiften att bestämma avgifter för tjänster och nyttigheter inomramen för försöksverksamheten till ledningen för en försöksverksamhet. Dettagäller dock endast avgifter för tjänster och nyttigheter som tillhandahålls avledningsorganet indirekt då detta inte får ha någon s.k. utförande verksamhet. Härbör betonas att landsting, kommun och försäkringskassa inte kan frånhända sigdel yttersta ansvaret för de frågor som överlämnas enligt denna paragraf (senärmare avsnitt 5.4). Uppgiftom de frågor som ett beställarförbund, ett kommunalförbund eller en kommunskall ha hand om enligt denna paragraf och den beslutanderätt som förbundeteller kommunen därvid skall ha, är också något som måste ingå i ansökan tillregeringen om medgivande att bedriva försöksverksamheten. 1 det fallförsöksverksamheten bedrivs av ett beställarförbund behövs dock normalt intenågon sådan separat uppgift, då uppgiften också skall ingå i förbundsordningenenligt 8 § första stycket 5 och denna, som anges under nämnda paragraf, börbifogas en sådan ansökan. Bestämmelsenhar sin motsvarighet i 1 kap. 2 § kommunalförbundslagen. Den aktualiseras närett beställarförbund, ett kommunalförbund eller en kommun enligt denna lag harhand om frågor som regleras i annan författning. Innebörden av den är attförbundet/kommunen som bedriver försöksverksamheten exempelvis - i fråga ombefolkningen inom det område som berörs av försöksverksamheten - är bundet av dens.k. likabehandlingsprincipen i hälso- och sjukvårdslagen liksom bestämmelsen ikommunallagen om lika behandling. Vidare innebär den att vad som föreskrivs omexempelvis tUlsyn i lagen om allmän försäkring kommer att gälla även förförbundet/kommunen. 1 den mån annat föreskrivits i denna lag gäller dock detta. Förstastycket i denna paragraf reglerar handläggningen av tvister i anledning av enförsöksverksamhet enligt denna lag när tvisten står mellan dem som deltar iförsöksverksamheten eller mellan en eller flera av dem och den som bedriververksamheten. Den berör däremot inte tvister mellan den som bedriververksamheten och utomstående fysiska eller juridiska personer. I 4 kap. 10 §kommunalförbundslagen finns en bestämmelse som bl.a. 4 1993/94. innebäratt ett kommunalförbunds beslut får överklagas av en förbunds- Prop.1993/94:205 medlem. För att undvika två olika regler om prövning av beslut av ledningsorganetför försöksverksamheten har i andra stycket i förevarande paragraf införts enbestämmelse enligt vilken förbundsmedlem inte får överklaga ett beslut som röraktuell försöksverksamhet och som meddelats av ett kommunalförbund som imättatsför ledningen av denna försöksverksamhet. Inte heller ett beslut som meddelatsav ett beställarförbund får överklagas av medlem i förbundet (se 30 §). Dennaparagraf reglerar hur ett beställarförbund bildas. Som tidigare angetts är ettsådant förbund en ny typ av organisation. är ett beställarförbunden offentligrättslig juridisk person med egen rättskapacitet. Till skillnadfrån kommunalförbund finns det dock endast en organisationsform för ett beställarförbund.Det kan närmast liknas vid ett kommunalförbund med förbundsdirektion. Ocksåi likhet med ett kommunalförbund skall ett beställarförbund ha enförbundsordning. Det är bildat och får rättskapacitet när denna ordningantagits och undertecknats av medlemmama. Däremot kan ett beställarförbundinte bildas för obestämd tid. Det kan endast bildas för längst den tid somdenna lag gäller. Iparagrafen fmns bestämmelser om vad en förbundsordning skall innehålla. Denmotsvarar i stora delar 1 kap. 9 och 11 §§ kommunalförbundslagen. Avpunkt 3 framgår dock att ett beställarförbund till skillnad från ett kommunalförbundendast kan bildas . I punkt 5 finns ett krav på att de uppgifterförbundet skall få fullgöra enligt 4 § och den beslutanderätt förbundet enligtsamma bestämmelse skall ha, skall anges. Därvid skall också anges vad parternakan ha beslutat om exempelvis skyldighet för förbundet att samråda medmedlemmarna före vissa beslut. Av19 § andra stycket framgår atl ett beställarförbund inte får sätta sig i skuldpå annat sätt än vad som följer av normala krediter för verksamheten.Förbundet får inte heller ingå borgen. 1 punkt 6 i förevarande paragraf angesvidare att medlemmarna i ett beställarförbund också kan sätta begränsningar iförbundets rätt alt sälta sig i skuld för denna typ av krediter. En sådanbegränsning kan hänföra sig till storleken av en kredit men också tillkredittidens längs eller annat. Vidareanges i punkt 9 alt vad som, utöver vad som föreskrivits i lagen, skall gällaför styrelsens verksamhet, förbundets förvaltning och tjänstemannaorganisalionskall finnas i förbundsordningen. Detta avser bl.a. sådana uppgifter somförbundsmedlemmarna enligt 3 kap. 4 § första stycket kommunalförbundslagen fårbesluta om. I förarbetena till kommunalförbundslagen (prop. 1984/85:216) angesatt i nämnda stycke angivna föreskrifter exempelvis kan tas in i ett reglementesom kan fogas som en bilaga tillförbundsordningen. Även om det i förevarande Prop. 1993/94:205 lag anges attsådana föreskrifter skall tas in i förbundsordningen hindrar inte detta altföreskrifterna, om de är omfattande, skrivs i en bilaga till förbundsordningeneftersom bilagan får anses vara en del av denna. Ytterligareexempel på sådana uppgifter som enligt punkt 9 skall tas in i förbundsordningenär vad förbundsmedlemmarna har beslutat om eventuell offentlighet förförbundsstyrelsens sammanträden, om tjänstemannaorganisationens uppbyggnad ochom förbundsstyrelsens möjlighet till delegation enligt 9 § första stycket samtvad medlemmarna beslutat i fråga om ersättning till ledamöter och ersättare iförbundsstyrelsen. I förbundsordningen behöver också finnas bestämmelser om vemsom skall kalla till styrelsens första sammanträde efter ett val och hur dettaskall ske. Harmedlemmarna enligt punkt 12 enats om särskilda föreskrifter för revision avförbundet skall dessa för att vara bindande för förbundet (jfr 24 §). Ocksåförbundsordnmgen är av så central betydelse för om en försöksverksamhet skallmedges att det torde krävas att denna, sedan den godkänts av de inblandadeparterna men naturligtvis innan den antagits och undertecknats, ges in tUlregeringen i samband med ansökan om medgivande till verksamheten. Förstameningen i första stycket motsvarar 3 kap. 1 § första stycket kommunalförbundslagenvarvid dock förbundsdirektionen motsvaras av en styrelse. Därefter anges attförbundsmedlemmarna får besluta om möjlighet till delegation förförbundsstyrelsen. Beslut om sådan delegationsmöjlighet och närmare reglerdärom skall, som angivits under 8 §, las in i förbundsordningen. Iandra stycket finns regler om antal ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen.Liksom i ett kommunalförbunds direktion måste antalet ledamöter i ett beställarförbundsstyrelse vara minst fem, men varje medlem i beställarförbundet måste ha minsten ledamot och en ersättare i styrelsen. I10 - 15 §§ finns regler om val till beställarförbundets styrelse, tjänstgöringstider,inträdande av ersättare för ledamot, fyllnadsval, upphörande av uppdrag somledamot eller ersättare, rätt till ledighet samt val av ordförande och viceordförande i styrelsen. Iförstastycket i 10 § anges vilka som väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen.För en kommun eller ett landsting som är medlem i förbundet skall därvid, omkommunen eller skall utse mer än en ledamot eller mer än enersättare, valet vara proportionellt om viss andel av kommun- eller landstingsfullmäktigebegär detta. Detta framgår av hänvisningen till 2 kap. 5 § andra stycketkommunalförbundslagen. Valbartill ledamot eller ersättare i förbundsstyrelsen är endast den som är ledamot eller ersättarei förbundsmedlemmens fullmäktige eller Prop. 1993/94:205 den allmännaförsäkringskassans styrelse. Detta framgår av andra stycket. Enligttredje stycket skall vid val av ersättare i förbundsstyrelsen anges i vilkenordning de skall inkallas till tjänstgöring. Närmare bestämmelser ominkallande av ersättare finns i 13 §. Idenna paragraf regleras tjänstgöringstiden för ledamöter och ersättare iförbundsstyrelsen. Den är, med hänsyn till lagens giltighetstid, men somframgår av första stycket börjar den beroende på omledamoten eller ersättaren valts av en kommun eller ett landsting eller av enallmän försäkringskassa. Detta beror på att tjänstgöringstiden för ledamöteroch ersättare i medlemmarnas fullmäktige respektive styrelse är olika och attdet enligt följande paragraf är de nyvalda fullmäktige respektive den nyutnämndastyrelsen som skall välja ledamöter och ersättare till förbundsstyrelsen. Medhänsyn till lagens giltighetstid blir dock tjänstgöringstiden för ledamöter somutses av kortare än . Första gången ledamöter ochersättare väljs blir tjänstgöringstiden också normalt kortare än . Denskall då enligt andra stycket i förevarande paragraf löpa från valetsförrättande till dess nästa tjänstgöringstid börjar enligt första stycket.Detsamma gäller när fyllnadsval förrättats enligt 13 § andra stycket. 1första stycket har tagits in en bestämmelse som anger när val till förbundsstyrelsenenligt 11 § första stycket skall ske och att det är medlemmarnas nyvaldafullmäktige respektive nyutnänmda styrelse som skall förrätta valet. När valetförrättas första gången är det nattirligtvis då tjänstgörande fullmäktigerespektive styrelse som förrättar valet. Ocksådenna reglering skiljer mellan val som förrättas av ett landsting eller enkommun och val som förrättas av en allmän försäkringskassa. Detta beror, liksomde olika tjänstgöringstiderna för ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen,på att ledamöter i kommun- och respektive i en allmänförsäkringskassas styrelse har olika tjänstgöringstid. Andrastycket reglerar vad som gäller när val till en medlems fullmäktige ellerstyrelse har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har vidtagitsgenom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna harändrats. Idenna paragraf finns bestämmelser om inkallande av ersättare när en ledamot iförbundsstyrelsen avgått och om fyllnadsval i sådana fall. Det bör särskiltnoteras att en ersättare bara får inträda i stället för ledamot som valts av sammaförbundsmedlem. Paragrafeninnehåller en hänvisning till vissa bestämmelser i kommunallagen. Av dessaframgår följande. Uppdragetför en förtroendevald upphör genast om denne upphör att vara valbar (4 kap. 8 §).Förbundsstyrelsen skall också befria en förtroendevald från uppdraget närdenne önskar avgå om det inte finns särskilda skäl mot det (4 kap. 9 §). Vidarehar förtroendevalda i ett beställarförbund rätt till den ledighet från sinaanställningar som behövs för uppdraget (4 kap. 11 §) och ersättare somtjänstgör har samma rättigheter att avgå och till ledighet som ledamöter (4kap. 18 § första stycket). Närdet gäller förstnämnda bestämmelse - att uppdraget i förbundsstyrelsen genastupphör om den förtroendevalde upphör att vara valbar - finns dock i här aktuellparagraf en särskild regel som tar sikte mellan tjänstgöringstidensslut i medlemmens fullmäktige respektive styrelse och tjänstgöringstidens sluti förbundsstyrelsen. Uppdraget för en ledamot eller ersättare iförbundsstyrelsen skall inte upphöra bara för att ledamoten eller ersättarenefter ett nytt val är ledamot eller ersättare i en medlemsfullmäktige respektive styrelse. Enligtdenna bestämmelse skall förbundsstyrelsen bland sina ledamöter välja ordförandeoch vice ordförande i styrelsen. Tjänstgöringstiden bestäms av styrelsen menkan naturligtvis inte vara längre än ledamöternas mandattid. 1första stycket regleras beställarförbundets styrelses skyldighet alt hålla förbundsmedlemmarnaunderrättade och i andra stycket styrelsens rätt att få upplysningar m.m. frånmedlemmarna. Denna rättighet att erhålla upplysningar, och därmed följandeskyldighet för medlemmarna att länma upplysningar, är dock inte av denkaraktären att uppgifter för vilka sekretess gäller kan utlämnas tillförbundsstyrelsen (jfr. 14 kap. 1 § sekretesslagen). Dennaparagraf innehåller hänvisningar till kommunallagen och kommunalförbundslagengällande förbundsstyrelsens verksamhet. Dessa rör vilka som får väcka ärenden istyrelsen, rösträtt och reservation, ersättares tjänstgöring och rätt attnärvara vid förbundsstyrelsens sammanträden, när och var sådana sammanträdenskall hållas, befogenhet att handlägga ärenden, jäv, förfarandet vid fattandeav beslut, bordläggning av ett ärende, förande och justering av protokoll,delgivning och kungörande av sammanträde. Bestämmelserna om kungörande av samman- tradegäller dock enligt förevarande bestämmelse endast i fråga om Prop.1993/94:205 sammanträde för faststäUande av budget. Iarkivlagen (1990:782) finns bestämmelser om statiiga respektive kommunalamyndigheters arkiv. Genom regleringen i 5 § kommer dessa att bli tillämpligaäven på ett beställarförbund. När det gäller tillsynen över att en myndighetfullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen finns emellertid olikabestämmelser när det gäller allmänna försäkringskassor respektive kommunalaoch landstingskommunala myndigheter. I paragrafens första stycke har därförföreskrivits att kommunstyrelsen i den kommun som deltar i försöket skall varaarkivmyndighet för beställarförbundet. Med hänsyn till att annarsär central arkivmyndighet för de allmänna försäkringskassorna skall dockkommunstyrelsen i denna tillsynsverksamhet samråda med . 1andra stycket anges att kommunen även skall ansvara för vissa uppgifter somregleras i 12, 15 och 16 §§ arkivlagen. Föreskrifter om arkivvård skall dockmeddelas efter samråd med . För överför ande av förbundets arkivtill arkivmyndighet efter försöksverksamhetens slut finns särskildabestämmelser i 27 § (jfr 11 och 14 §§ arkivlagen). Bestämmelsernai 19 - 24 §§ rör den ekonomiska förvaltningen i beställarförbundet,fastställande av budget och revision. I19 första stycket hänvisas till vissa bestämmelser i 8 kap. kommunallagen.Enligt dessa uppställs allmänna krav på en god ekonomisk hushållning och på enekonomisk förvaltning som gör att krav på god avkastning och betryggandesäkerhet kan tillgodoses. De rör bl.a. också upprättande av budget och förbudför beställarförbundet alt upplåta panträtt i sin egendom till säkerhet förfordran. Hänvisningen omfattar också de bestämmelser om avgifter som föreslås iprop. 1993/94:188. Det bör därvid noteras att ett beställarförbund inte harutförande funktioner. Etl sådant förbund kan dock, om medlemmarna bestämtdetta, fastställa kommunala och landstingskommunala taxor. Iandra stycket anges att ett beställarförbund inte får ingå borgen och inteheller sätta sig i skuld i annat fall än när det gäller sedvanliga krediterför verksamheten. Med sedvanliga krediter för verksamheten avses här delssådana som kan följa av beställarförbundets upphandling, dels eventuellakontokrediter om förbundet är utan erforderliga likvida medel. 1 stycket erimasockså om att medlemmarna i förbundet kan ha angett begränsningar för förbundetäven i fråga om sedvanliga krediter för verksamheten. Sådana begränsningarskall framgå av förbundsordningen (8 § första stycket 6). För eUbeställarförbunds skulder svarar i första hand förbundet själv med sina tillgångar.Skulle emellertid förbundet sakna tillgångar för att Prop. 1993/94:205betala en skuld är medlemmarna enligt här aktuell bestämmelse skyldiga attfylla bristen. Sådant tUlskott skall ske i förhållande till varje medlemsandel i förbundets tillgångar och skulder enligt vad medlemmarna bestämt iförbundsordningen. Idessa paragrafer regleras fastställande av förbundets budget och det bidrag somvarje medlem skall lämna till förbundet. Det anges därvid att samråd skall skemed medlemmarnas styrelser innan budgeten fastställs. Paragraferna är ihuvudsak utformade på samma sätt som 3 kap. 8 och 9 §§ kommunalförbundslagen. I21 § regleras också fastställande av budget för ett nybildat beställarförbund. Bestämmelsen,som i huvudsak överensstämmer med 3 kap. 10 § kommunalförbundslagen, behandlarförbundsstyrelsens skyldighet att föra räkenskaper samt att sammanfatta ochavsluta dessa. Till skillnad från i kommunalförbundslagen föreskrivs här atträkenskaperna skall vara avslutade från räkenskapsårets slut.En hänvisning görs också till bokföringslagen (1976:125) som i tiUämpliga delarskall gälla för ett beställarförbund. Idenna paragraf regleras revision, val av revisorer och revisorsersättare,deras tjänstgöringstid och arbetsuppgifter m.m.