prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — % av total areal i närområdet Källa: SCB. Luftföroreningar och buller i tätorter Problemen med tätortensluftföroreningar har minskat vad gäller förekomsten av svaveldioxid och sot,men de kvarstår beträffande kvävedioxid, marknära ozon, vissa kolväten ochinandningsbara partiklar. Beslutade åtgärder rörande utsläpp från fordon och mUjöklassningav bränslen kommer att minska de lokala hälsoproblem som orsakas avvägtrafiken. Fortsatt vedeldning med nuvarande teknik kan i vissa tätorterinnebära problem med sot och kolväten. Avriksdagen antagna riktlinjer och mål: RiLsdagenhar a.ntagit målet att halterna av luftföroreningar år 20(X) skall under skrida riktvärden för luftkvalitet i tätorter av kolmonoxid, kvävedioxid, svaveldioxid, sot och lar. har också antagit kravet att utsläppci. kvalitet skall uppfyllaspå sikt. I (prop. 1990/91:90, bet.1990/9l:JoU30j 1990/91:343) Utsläppen av svaveldioxidoch stoft (sot) från bostadsuppvärmning och industri har minskat kraftigtunder . Halterna av svaveldioxid ligger långt underriktvärdena, och svaveldioxidhalterna utgör inte något hälsoproblem. Halterna av inandningsbarapartUclar i stadsluften Ugger genereUt nära de riktvärden som föreslagits. EnUgtdet fåtal mätningar som föreUgger är dock risken stor att riktvärdenaöverskrids i gatu-mUjö. Prop.1993/94:111 Bilaga 2 Halternaav kvävedioxid i tätortsluften uppvisar en något minskande trend som delviskan bero på de gynnsamma meteorologiska förhåUandena under slutet av 1980-talet.Den katalytiska avgas-renuigen ger en större effekt först en bit in på 90-talet.I vissa orter finns en risk att riktvärdena överskrids inom stora områden, meni första hand är höga kvävedioxidhalter ett problem på starkt trafikerade gator(med mer än 20 000 fordon ). Ca 300 000 människor är utsatta för halteröver riktvärdena. Detta innebär dock inte att aUa dessa människor drabbas avhälsoeffekter. Ett mUjöindex för luftkvaUteten i tätorter iSverige har beräknats genom sammanvägning av befoUcningstal och halter avsvaveldioxid, sot och kvävedioxid. Indexvärdet (som satts till 100 för )har minskat. Förbättringen av luftkvaUteten beror främst på minskningenav svaveldioxid- och sotutsläpp. Utbyggnad av fjärrvärme samt direktamiljöåtgärder när det gäUer bostadsuppvärmning och industri har haft störstbetydelse. Antalet personer som utsatts för buUemivåer Figur 8.2 Luftkvalitetsindex 1986/87-1992/93. ~r "I \---- 1---- r 1986/8787/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 Källa: SCB, Na 24 SH 9301. över har halverats , i första handberoende på att vägtrafUcen avletts från bostadsområden och centrumområdensamt att trafUc och bostäder skUts ät i nya områden. Drygt 2 mUjonermänniskor har en buUemivä som ej kan anses acceptabel vid sin bostad. Figur 8.3 Bullerexponering. Antal invånare på landsbygd och I medelstora tätorter utsatta för bullerexponering per bullerniväklass. ■ Medelstora tätorter (50000-110000) / / 1 1 570 000 1 1 1 1 " Antal 20000 40000 60000 personer Källa: SNV Rapport 4139, Miljöstörningar och hälsa (MIST). Prop.1993/94:111 BUaga 2 dessa störs 1,6 mUj av vägtrafik, 0,5 av tågtrafik, över riktvärdena bor tiU övervägande delen i Gö- 65 000 av civUflygtrafUc och 50 000 av mUitärt flyg. BuUerstömingama är betydUgt mer spriddaöver landets kommuner än problemen med luftföroreningar. Personer som utsättsför kvävedioxidhalter Av de personer som utsätts för buUer över bor däremot endast15-20 % i de tre storstadsområdena. prognos för det framtida vägtrafikarbetet samt i dagfattade beslut om bUars och bussars utsläppsegenskaper kan ett scenario övervägtrafikens utsläpp fram tiU konstrueras: Utsläppenav kväveoxider frän vägtrafiken bedöms minska tiU och mednära tillår 2010 förutsatt att nuvarande regler för mUjöklassning av fordon finns kvarunder . Detta betyder att riktvärdena för kvävedioxid kommer attöverskridas i vissa storstadsområden om inte ytterUgare trafikbeslutfattas. Figur 8.4 Utsläpp av kväveoxid från vägtrafiken 1980 och 1990/91 samtprognos . Källa: SNV Rapport 4205, Trafik ochmiljö. 1993/94:111 Bilaga 2 Miljöskatter och -avgifter Antalet mUjöskatteroch miljöavgifter i är stort i jämförelse med andra . Sverigehar, Uksom de övriga nordiska ländema, relativt många avgifter/skatter påprodukter. Genomskattereformen lades grunden tUl en större mUjöanpassning av skattesystemet.Skatteuttaget baserades i ökad grad på aktiviteter med skadUga mUjöeffekterför att möjUggöra minskad beskattningav aktiviteter som bör främjas, t.ex. arbete och sparande. Nedanredovisas nägra viktiga ekonomiska styrmedel som är i kraft . Materialetär hämtat ur rapporten (SNV Rapport 4173) där en översiktlig sammanställning ges av de oUka ekonomiskastyr- och finansieringsmedel som finns i . Figur9.1 Några viktiga gällande ekonomiska styrmedel. Avgift/skattetc (Införandetid) Inkomst1992/93 () Utsläppsavgifter/-skatter Olja, kol, naturgas. fotogen, gasol och (för industrin /kg)' av höjning avsätts till åtgärder för bioenergi, och kämsäkerhet i . Olja, kol och ton/ /kg förtimkaf flygbränsle (motsvarar /kg CO,) (räknat som kvävedioxid) av den nyttiggjorda energin ' Koldioxidskatten utgår på bensin med /liter, på kolbränslen med /ton, på oljeprodukter (fotogen, motorbrännoljor, eldningsoljor) med /m.Detta motsvarar /kg koldioxid. För industrin och trädgårdsnäringen är beloppen 1/4 av ovanstående (gäller ej bensin). Skatten utgår ej för elproduktion. 1993/94:111 BUaga 2 Avgift/skattetc (Införandetid) Inkomst1992/93 () Produktavgifter/-skatter /kg kväve /kg fosfor Bekostar rådgivning, miljöforskning, naturvård etc. /kg verksam substans Avgift på batterier (1987) - alkaliska/kvicksilveroxid - nickel/kadmium -bly /kg /kg /st Bekostar omhändertagande och infomiation Skatt på dryckesförpackningar (1973/84, upphörde ) /st /st Allmän inkomst i statsbudgeten Blyad/oblyad bensin Bensinskatten är51 öre högre per liter för blyad än för oblyad(dvs prisskillnaden exklusive moms mellan blyad och oblyad bensin är ) Den allmännaenergiskatten är för standarddiesel /m'', förnormal lättdiesel /m'', för tätortsdiesel90 kr/m-" (från har skatten för tätortsdieselsänkts till /m'') Försäljningsskatten på nya fordon (bilaccisen)differentieras utifrån mUjöklassning. För personbilar, lätta bussar och lättalastbilar gäller, förutom en grundavgift, för miljöklass1: - , klass 2; O kr, klass 3: + . TiU de redovisade avgiftema och skattema kommer även de aUmännaenergiskatterna, som i viss utsträckning får anses vara miljörelaterade. Någrasådana skatter redovisas nedan. Figur9.2 Miljörelaterade skatter. Inkomst1992/93 (milj kr) Bensinskatt(exkl COj-del) Allmän energiskatt (exkl COj-del) Skatt på viss elektrisk kraft Särskild skatt påelektrisk kraft från kärnkraftveri< Kilometerskattenersattes av en dieseloljeskatt Prop.1993/94:111 BUaga 2 En del avsamhällets kostnader för mUjövärds-insatser finansieras av avgifter. Nägraexempel på sädana avgifter är täktavgiften (inkomst 1992/93 29 mUjoner kr),avgift för myndigheters verksamhet enUgt mUjöskyddslagen (inkomst 1992/93 71 mUjonerkr), jaktvårdsavgift (inkomst 1992/93 75 mUjoner kr), avgift för registreringav bekämp- ningsmedel(mkomst 1991/92 9 mUjoner kr) samt kemUcaUeavgift (inkomst 1991/92 31 mUjonerkr). Avgifter betalas även av kärnkraftsindustrin för att finansiera framtidaslutförvaring avanvänt kämbränsle och radioaktivt avfaU samt för säker avvecklingoch rivning av reaktoranläggningar. Frän ochmed finns en avgift på utsläpp av kväveoxider (NO) fränstora förbränningsanläggningar. Avgiften har kommit tUl för att minskautsläppen av kväveoxider. AvgUten ska betalas av produktionsenheter med entillförd effekt av och en uppmätt nyttiggjordenergiproduktion av minst 50gigawattimmar per kalenderår. Närriksdagen tog beslut om avgiftens mförande uppskattades kväveoxidutsläppenfrän dessa anläggningar till . skattades avgifteninitialt ge utsläppsminsknmgar i storieksordningen 5 000 tUl . En grovuppskattning visar att utsläppen frän de anläggningar som lagen omfattar mmskatfrän /år tUl omkring /år för är 1992,dvs. TUl denna minskning har också förändrade vUlkor i tUlståndsbeslutbidragit, men lagen (1990:613) om mUjöavgift på utsläpp av kväveoxider videnergiproduktion bedöms ha bidragit mest. 1993/94:111 BUaga 2 Attberäkna samhällets kosmader för miljövård är svårt Uppgifter saknas i storutsträckning, såväl för industrin, staten och kommunerna som för de enskildahushållen. De uppgifter som redovbas nedan bygger i viss ut- Det bör noteras att den svenska statbtiken över miljövårds-kosmaderinte kan jämföras med motsvarande statbtik från andra länder eftersom uppgiftsunderlagetinte är detsamma i olika länder. EnUgt SCB:ssenast utförda undersökning, avseende 1991, uppgick skogsindustrins mvesteringari mUjöskyddsätgärder tUl 6(X) mUjoner kronor. Motsvarande siffra för järn- ochståUndustrin var . De löpande miljöskyddskost-nadema för dessatvå branscher uppgick tUl 550 respektive425 mUjoner kronor. Det bör påpekas att siffrorna är behäftade med betydandeosäkerhet. Någon totalsiffra för hela industrin kan inte anges då underlagetför övriga branscher är mycket osäkert. Underperioden /89 tUl 1993/94 har de statliga anslagen tUl mUjöskyddsätgärderminskat medan naturvårdens medel har ökat. TUlfäUiga anslag har förekommit, bl.a.gavs bidrag om 163 mUjoner kronor per är /90 och 1990/91 tUl reningsutrustningtUl nya lastbUar, bussar och äldre personbUar. Pä naturvärdsomrädethar tvä nya anslag införts /87. Det gäller dels bidrag tiUnaturvårdsåtgärder i odlingslandskapet (), som successivt ökat från 5miljoner kronor tiU för /94, delsersättningar för landskapsvårdande ätgärder som /94 uppgår tUl250 mUjoner kronor. Figur10.1 Statliga medel till miljövårdsverksamhet 1988/89 -1993/94. Löpande och fast penningvärde. ~~~"~ Löpande """ " Fasta priser priser Miljoner kr 2 500 1 500 Lrf*- 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 /fä//a:SCB, SNV. Prop.1993/94:111 BUaga 2 Sedan budgetåret1976/77 har kalkning av svenska sjöar och vattendrag fått statUgt stöd. Deförsurade sjöarnas totala areal som uppgick tUl ca 440 000 ha hargenom kalkning minskat tiU ca 200 000 ha. Figur 10.2 visar hur de ca 148 mUjonerkronor som /93 betalades ut frän länsstyrelsema fördelades.Från och /92 ingår också biologiskt äterstäUningsarbete i kalkningsprogrammet.Biologiska återstäUningsätgärder kan sättas ui där försurningshotade arterinte har återkommit efter kaUcning och kan bestå i utsättningar (t.ex. av fiskoch bottendjur) eller åtgärder som möjUggör en återkolonisation (t.ex. ri-vningav dammar). Figur10.2 Kalkning och biologisk återställning av sjöar och vattendrag. Fördelning av statliga medel /93. Källa: kalkningsprogram. H Administration och effektuppföljning Kommunernaskostnader för mUjövård inom de oUka kommunala förvaltningarna var är 1991 enligtSCB:s undersökning eller ca per person. 1 detta ingärdock inte kostnader för ätgärder inom trafiksektorn (trafiksanering, buUerskyddetc.) eUer för naturvård. Kostnadernaför avloppshanteringen (reningsverk och ledningsnät) var ,varav 2,0 miljarder är kapitalkostnader, och för kommunernas hantering av hushåUsavfaUomkring 2,7 mUjarder kronor. 1993/94:111 BUaga 2 Radionuklideri den yttre miljön /samband med olyckan i kärnkraftverket i Tjemobyl blev stora områden iSverige nedsmittade av avsevärda mängder radioaktivt nedfall, särskilt radiocesium.1 de värst drabbade områdena väntas vissa delar av ekosystemet (t.ex. insjöfisk och ren) ha förhöjda halter av cesium under de närmaste decennierna. Vid destråldoser som uppmätts i pga. kontaminermg av den yttremiljön föreUgger ingen risk för akuta skador på människa. Mänga undersökningarmed syfte att faststäUa samband meUan cesiumnedfaUet från Tjemobyl och biologiskaeffekter i mUjön har också pågått sedan olyckan (bl.a. om savflugor, sork ochfiskfysiologi). Inga säkra resultat har kunnat visas. En väg tiUbestrålning från de radioaktiva nukUdema utgörs av inandning och konsumtion avfödoämnen. Gränsvärdetför de flesta Uvsmedel är i 3(X) Bequerel per kg färskvikt. För vissalivsmedel som inte intas dagUgen (ren, vUt, insjöfisk, svamp, vUda bär ochnötter) är gränsvärdet 1500 Bequerel per kg färskvUct. Inte har man, ens i de mest drabbade områdena, funnit halter som överstiger /Uter. Spannmål, grönsaker, rotfrukter, frukt och odlade bär har efter Tjemobyl aUtid haft låga, ofta knappt detekterbara, halter. kasserades av undersökta slaktkroppar av nöt beroende på halter av Cs-137 över /kg. Värdet var för får. , älg och rådjur Inom de mest kontaminerade områdena av Jämlands och skaU fortfarande (1993) aUt renkött undersökas med avseende på Cs-137. Under slakten kasserades mmdre än av slaktkropparna. Att inte fler behövde kasseras beror huvudsakligen pä att slaktdjuren utfodrats i stäUet för att beta. Sedan gränsvärdet för älg ändrats (till /kg) och dessutom i vissa fall en förskjutning av älgjakten skett tiU senare delen av jaktperioden, förekommer inte längre någon nämnvärd kassation av älgkött. Rådjur har i regel högre cesiumhalter än älg, särskilt vilket främst antas bero pä höga halter i svamp, som är ett av de viktigaste födoämnena för rådjur . Rådjur som nedlagts tidigt (januari, maj) har i medeltal 4-5 gånger lägre halter än . 1993/94:111 BUaga 2 Figur11.1 Ärstidsvariation av cesiumkoncentrationen(Cs-137) i renkött från i södra , september 1986-mars1992. 1986 1987 1988 1989 Källa: SNV Rapport 4135, Metallemaoch miljön. Denframtida förändringen av halten Cs-137 i renkött är i stor utsträckningberoende på halten av cesiumisotoper i renlav, som är renens basföda, specieUtvintertid. Halveringstiden för Cs-137 är relativt kort i ren ()men förhåUandevis läng i renlav (). Detta medför en årstidsvariationav Cs-137 i renkött (se figur 11.1). UtveckUngen ger anledning befara atthalten i ren åtmmstone en läng tid framåt förblir hög. 1993/94:111 BUaga 2 Cesiumhaltema i muskel från havsfisk var i de värst drabbade områdena (specieUt kustområden vid och södra ) i vissa faU förhöjda efterTjernobyl. 1 Öregrundsgrepen förekom t.ex. halter i abborre och torsk med värden upp tUl /kg efter nedfaUet. var dock haltema i havsfisk betryggande långt under gränsvärdet /kg. Inom de mest drabbade områdena ökade cesiumhaltema snabbt efter till mer än 1 /kg för de flesta fiskarter. I ett ganska stort antal sjöar registreras fortfarande höga värden, vUket medfört avbräck för husbehovsfisket och för saluförsel av fisk frän dessa sjöar. Nedgången av cesiumhalten i fisk i näringsfattiga sjöar med lång omsättningstid av vattenmassan väntas ske mycket långsamt. För gädda kan det t.ex. i vissa sjöar behövas 10-20 är efter Tjemobyl tUls värdena är lägre än 1 5(X) Bq/kg färskvikt, för småabborre går det snabbare, mindre än . Blåbär, hallon och lingon har efter Tjemobyl säUan uppvisat värden över /kg. Hjortron har i vissa faU högre halter t.ex. uppmättes i norra 1 500-2 /kg färskvUct. Vissa svampar (inte minst en del populära matsvampar) har ibland mycket höga cesiumhalter. Halterna kan reduceras vid tiUagning. Säkerheten i de svenska kärnkraftverken Säkerheten i de svenska kärnkraftverken övervakas avStatens kärnkraftinspektion (SKI). () övervakar stråbkyddetvid anläggningarna och kontrollerar att radioaktiva utsläpp till luft ochvatten vid normaldrift hålls inom fastställda gränser. SKI och SSI redovisarårligen till regeringen säkerhets- och strålskyddsläget vid de svenskakärnkraftverken. reaktorersom dä saknade drifttUlständ förutsatte denna bedömning att de ätgärder somavsåg att lösa de problem som uppdagats genom händelsen i den28 juU 1992 (det s.k. sUärendet) visade sig godtagbara vid SKI:s säkerhetsgranskning.I det följande ges en sammanfattning av myndigheternas bedömning baserad påerfarenheter frän driftäret 1992-93. Myndigheterna har inte funnit aiUedningatt ompröva den riskbUd som ligger tiU grund för säkerhetsarbetet. Irapporten , avseende driftåret 1991-92, konstaterade SKIätten sammanvägning av de erfarenheter som gjorts och de åtgärder somvidtagits tydde på en fortsatt oförändrad riskbild. SKIkonstaterade vidare att bedömningen rörande verkens åldrande och möjligalivslängd inte ändrats. DrifttiUgängUgheten har varit hög för den tid respektivereaktor haft drifttillstånd. Snabbstopps-frekvensen har fortsatt att Ugga pä entillfredsställande låg nivå. Inga stömingar eUer tUlbud under Prop.1993/94:111 BUaga 2 drift av väsentUg säkerhetsbetydelse har inträffat sedanhändelsen i den 28 juU 1992. Femreaktorer var avställda för att bl.a. bygga om intagssUarna förkylvatten tUl nöd-kylsystemen. 1 är fortfarande avställd föromfattande kontroU- och renoveringsarbeten, främst tUl följd av upptäcktaskador pä oUka rörsystem. Rmghals 2 står avställd tillföljd av upptäckta defekter i rör-genomföringar i tanklocket. Frekvensenbränsleskador, som för vissa reaktorer legat väl högt, har reducerats menårets drifterfarenheter visar också att oUka, tidigare kända, skademekanismerkräver fortsatt hög uppmärksamhet. Ett antalmaterialproblem, i flertalet faU ålders-betingade, har lett tUl långvariga driftstUleståndför tre av de äldre reaktorema. SärskUt har omfattande problem med sprickbUdningi oUka rörsystem uppdagats vid kontroUer i 1. De samladeprovningserfarenheterna tyder på att de förbättrade kontrollprogrammen fångarupp begynnande skadebildning pä ett tidigt stadium. Därigenom kan marginalernatill läckage och brott av väsentlig säkerhetsbetydelse häUas pä en tUlfredsställandenivå trots att anläggningarna blu äldre. De utökade kontroUema ochreparationerna har dock medfört en påtagUg ökning a v sträldosema tiU berördayrkesgrupper. Det senaste driftårets erfarenheter styrker SKLs tidigare bedömnmgarom säkerhet, åldrande och behov av omfattande kontroU- och reparationsinsatser. Underperioden har ett flertal större problem stäUt förmågan hos kärnkraftföretagenpå prov. SärskUt gäller detta sUärendet. Erfarenheterna visade pä påtagligabehov av förbättringar på flera områden. Hit hör skärpan i uppmärksamheten päindikationer om säkerhetsbrister och målmedvetenheten i det agerande somföljer, oberoende av SKI:s ställningstaganden. En viktig förutsättning fördetta är bl.a. en god dokumentation av ursprungligakonstruktionsförutsättningar och säkerhetsanalyser och verkenskännedom omdessa. I de avseenden där behov av förbättringar påvisats har kraftföretagentagit kraftfulla initiativ som tyder på en i grunden god säkerhetskultur. Utsläppen tiU luft och vatten har varit låga. Ingahändelser har inträffat vid anläggningarna som mneburit utsläpp av betydelsefrån strålskyddssynpunkt. Händelsen vid under sommaren 1992gav ett utsläpp som i förhåUande tUl verkets normala utsläpp var stort men somendast uppgick tUl en bråkdel av tUlätet värde. Den trendav låga stråldoser tiU personalen vid arUäggningama som varit så typisk för desvenska verken har tyvärr brutits. Orsaken är främst de ökade arbetsinsatsernapå de äldre reaktorerna, men också förhöjda stråUiivåer och många ombyggnaderhar bidragit. SSI har inlett särskUda överläggnmgar med kraftindustrin om hurdenna negativa trend skall kunna brytas. SUärendet och uppmärksammade materialproblem har underåret lett till betydelsefuUa tekniska säkerhetsförbättringar vid verken ochavsevärda förstärkningar av verkens eget säkerhetsarbete, som kan förväntas fä fuUtgenomslag under kommande är. har erfarenheterna pekat på vikten aven noggrann prövning av vissa äldre säkerhetsanalyser ochkonstruktionsförutsättningar, liksom vikten av fortsatt skärpt uppmärksamhetpä äldersbetingade förändringar. Det gångnaåret har givit nyttiga påminnelser om att det fortfarande kan finnas svagheteri konstmktionslösningar och säkerhetsanalyser som inte uppmärksammats tiUräckUgt.Det är då vUctigt att notera attden gmndläggande säkerhetsstrategin - ettdjupförsvar i flera led mot aUvarliga olyckor -är utformad utifrånförutsättningen att dolda fel och brister kan finnas, men att de inte skaU ledalängre än till tiUbud utan aUvarUgare konsekvenser utanför anläggningen. Mot dennabakgrund ser SKI och SSI vid en samlad bedömning av nämnda faktorer ingen anledningtiU omprövning av den riskbild som inledningsvis refererats tiU. Prop.1993/94:111 Bilaga 2 1.Användning av mark och vatten 2 2.Naturtyper och arter 5 Hotadearter och naturtyper 5 Skyddoch vård av natur- och Återanvändning,återvinning och avfall Export och import av miljöfarligt avfall Återanvändning, återvinning och Stabila organiska ämnen i miljön 1993/94:111 BUaga 2 Fotokemiska oxidanter /marknära ozon 23 Miljösituationen Svenskamiljömål Vintergrön mark Tätortemas struktur Markför friluftsliv Luftföroreningar och buller i tätorter Vägtrafiken Miljöskatteroch -avgifter Exemplet NOx-avgiften Industrinskostnader Statens kostnader Kommunemas kostnader Radionuklideri den yttre miljön Säkerheten i de svenska kärnkraftverken Miljö-och naturresursdepartementet Prop. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , , ,, , , , , , P. Regeringenbeslutar proposition 1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling; Genomförandeav besluten vid om miljö och utveckling. gotab 45530, 1993 228