prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringen har i inledningen till littera A.Skolväsendet (avsnitt 4.2) föreslagit att hemkommunen blir skyldig att betalaersättning till sfaten för elever i sameskolan. De influtna medlen skalltillföras inkomsttiteln av statens verksamhet. IKiruna bedrivs /86 försöksverksamhet med sameskola.Försöksverksamheten upphör med utgången av /94. Sameskolsfyrelsenhar till regeringen överlämnat en utvärdering av försöksverksamheten. EnligfSameskolsfyrelsens uppfattning bör sameskolan i bli permanent inrättadfr.o.m. Enligf 2 § sameskolförordningen (1967:216, omtryckt1992:741) bestämmer regeringen på vilka orter det skall finnas sameskola. Sameskolstyrelsen har ansvar för sameskolorna påliknande sätt som en kommun har ansvar för det kommunala skolväsendet. Enskillnad är aff den tofala kostnadsramen för sameskolorna beslutas avriksdagen. Enligt regeringens mening bör dock Sameskolsfyrelsen få besluta påvilka orter sameskola skall finnas. Sådana beslut får emellertid inte medföraökade kostnader för staten. Regeringen har för avsikt aff ändra sameskolförordningeni överensstämmelse härmed. En ändring av sameskolförordningen med den innebördvi här föreslagit innebär aft Sameskolsfyrelsen själv kan besluta ominrättande av en sameskola i . Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 12. till Sameskolor för budgetåret1994/95 anvisar eff ramanslag på . 1992/93 Utgift 331 795 855' 1993/94 Anslag 346523 000' 1994/95 Förslag 376839 000 ' Avser anslagen Specialskolor: Utbildning m.m. ochSpecialskolor: Utrustning m.m. Verksamheten regleras i skollagen(1985:1100), i specialskolförordningen (1965:478) samt i förordningen(1988:1384) med instruktion för Tomtebodaskolans resurscenter. Bestämmelser om tilldelning avlärarresurser finns i förordningen (1987:721) om lärarresurser i specialskolanm.m. I förordningen (SKOLFS 1991:37) meddelas bestämmelser om utveckling avverksamheten vid specialskolan m.m. Utbildningen i specialskolan harsom övergripande mål att ge barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskadaeller talskada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som sålångt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i . Undervisningen för synskadadeelever med eller utan ytterligare funktionshinder bedrivs vid en skolenhet iÖrebro (). Döva och hörselskadade elever undervisas antingen vid någonav de fem regionala skolenheterna belägna i (Manillaskolan), (Östervångs-skolan), (Vänerskolan), (Birgittaskolan) ochHärnösand (Krisfinaskolan), eller i särskilda klasser förlagda tillgrundskolan (s.k. externa klasser). Skolenheten i (Åsbackaskolan)tillhandahåller undervisning för döva och hörselskadade elever som också haren utvecklingsstörning. Vid skolenheten i () undervisasnormalbegåvade barn med grava språkstörningar samt döva och hörselskadade barnmed beteendestörningar eller andra komplikationer. Det finns special pedagogiskaresurscenter vid , Eke-skolan, Åsbackaskolan och . i skolan () har isin fördjupade anslagsframställning redovisat specialskolornas verksamhet. SIHframhåller aft specialskolorna utvecklats på eff sätt som göraff de i allt högre grad svarar mot det samlade skolväsendets behov av stödinsatseroch specialpedagogisk kompefens. Specialskolorna har emellertid, enligt SlH:smening, funnit det svårt att fastställa några resultatmått och utforma enresultatanalys. påpekar att specialskolorna finner det komplicerat aftgöra en utvärdering av genomförda prestationer och dess effekter. kommerdärför att arbeta tillsammans med specialskolorna för aft utveckla användbararesultatmått som grund för nödvändiga analyser av skolornas resultat.Specialskolorna har vidtagit generella åtgärder, t.ex. infört månatligbudgetuppföljning, för att motverka överskridanden. Specialskolorna räknar med en ökning av elevantalet medsammanlagt närmare 100 elever läsåren 1994/95 - 1996/97. påpekar att specialskolanmed sin unika metodik och samlade kompetens framstår som ett positivt ochefterfrågat alternativ. Efterfrågan på externa klasser har därför, enligf , minskat och specialskolorna har markerat en stor restriktivitetnär det gäller inrättandet av nya externa klasser. Av specialskolornas separatafördjupade anslagsframställningar och årsbokslut för /93 framgåratt av specialskolans utgifter utgör kostnader för undervisning samtboende och service, varav drygt hälften utgör undervisningskostnader. Knappt10 % avser kostnader för administration. utgör kostnader förresurscenfer-verksamhefen. Prop.1993/94:100 Bil. föreslår i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1994/95-1996/97 aff medel för 13,5tjänster avsedda för ekonomiadministrativ förstärkning tillförsspecialskolorna. beräknar kostnaden till . 2.Hällsboskolan,Manillaskolan och Birgittaskolan har i separata skrivelser till Utbildningsdepartementetredovisat utökade lokalkostnader på grund av om- och tillbyggnad. verksamheten ligger fast. Ramanslag 1994/95 Specialskolorna har för /93 inte behövtlämna några årsredovisningar. () har i sin granskningav årsboksluten för /93 funnit aff årsboksluten för specialskolornaoch Tomtebodaskolans resurscenfer är rättvisande. Regeringen vill betona viktenav att specialskolorna utvecklar resultatmått för aff möjliggöra en utvärderingav genomförda prestationer. Regeringen finner det viktigt att stöderskolorna i det arbetet. Regeringen anser aff de övergripande målen förverksamheten bör ligga fast. Specialskolornas arbete med att utvecklaresultatmått för verksamheten skall, med stöd av , prioriteras ochavrapporferas till regeringen. I avvaktan på detta föreslår regeringen ingenflerårig planeringsram för specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter. Regeringen finner det nödvändigt,bl.a. på grund av ökade krav på resultatredovisning, att specialskolorna fårstöd inom framför allt det ekonomiska uppföljnings- och analysområdet, menäven inom det juridiska området. Däremot anser regeringen inte aff det ärekonomiskt rationellt att varje specialskola bygger upp en egen sådankompetens. Regeringen har beräknat medel för inrättandet av tjänster medekonomisk och juridisk kompefens för stöd till samtliga specialskolor ochTomtebodaskolans resurscenfer med under anslaget A 2. Tjänsterna skall även kunna utnyttjas avSIH för att bl.a. samordna specialskolornas återrapportering och att ge regeringenunderlag för fördelning av medel fill specialskolorna. Till följd av om- och tillbyggnadervid specialskolorna kommer den årliga hyreskostnaden för dessa aft öka. Detuppstår även utgifter för räntor och amorteringar för investeringar i inredningoch utrustning. Regeringen har beräknat dessa kostnader under anslaget menavser aft inte fördela ut resurser för detta ändamål till berörda myndigheterförrän kostnaderna uppkommer. Regeringen har, med hänsyn tillberäknat utökat elevantal, räknat upp anslaget med . Dessa medelbör få utnyttjas av skolorna endast i den mån elevantalet utökas enligt gjordaberäkningar. RRV har i en granskning (F1993:17) av bl.a, föreslagitaU en översyn av specialskolornas organisationstillhörighet övervägs och attSIH,s roll som central förvaltningsmyndighet ges en praktisk tolkning. Regeringenhar övervägt de synpunkter som lämnats och är medveten om de problem somföreligger vad avser ansvarsförhållanden och roller mellan och specialskolorna.Regeringen avser inte att göra några väsentliga förändringar avmyndighetskonstruktionen. Däremot vill regeringen i sammanhanget påpeka aft viavser att i gällande in- sfrukfioneroch förordningar ytterligare precisera SIH:s roll som central Prop.1993/94:100 förvaltningsmyndighet. Regeringen föreslår vidare affspecialskolorna tilldelas ramanslag. Ramanslaget skall innehålla en anslagspostför varje specialskola. Dessa anslagsposter fastställs av regeringen efterunderlag från . Dessutom skall ramanslaget innehålla en anslagspost tillregeringens disposition för att finansiera oförutsedda fluktuationer när detgäller elevufveckling och utökade kostnader på grund av om- och tillbyggnaderav specialskolorna. Varje specialskola ges även en låneram inom vilken för skolornanödvändiga investeringar i anläggningstillgångar finansieras. Vissaspecialskolors låneramar blir relativt omfattande då dessa inkluderarutrustnings- och inredningskosfnader till följd av om- och tillbyggda lokaler. Anslagsomläggningen innebär aftnuvarande anslag Bil. Specialskolor: Utbildning m.m. och B 12. Specialskolor:Utrustning m.m förs samman till ett anslag. Regeringen har i inledningen tilllittera A. Skolväsendet (avsnitt 4.2) föreslagit att ersättningen frånhemkommunen till staten för specialskolans elever i fortsättningen skall uppgåtill den genomsnittliga kostnaden i riket för en elev i . Vidarehar föreslagits att en reducerad avgift bör fas ut av hemkommunen även förelever som går i s.k. extern klass av specialskolan. 1 samband därmed harföreslagits vissa ändringar i 7 kap. 7 § skollagen (1985:1100). 13. fill Specialskolor m.m. /95 anvisar eff ramanslag på . Statens skola för vuxna i A 13. Statensskola för vuxna i I statsbudgeten för innevarande budgetår finns underUtbildningsdepartementefs huvudtitel, littera B, uppförda följande anslag somavser statlig vuxenutbildning : Statens skola för vuxna i Sfatens skola för vuxna i Medelsanvisningen under anslaget B13. Statens skola för vuxna i uppgår innevarande budgetår till och under anslaget B 14. Statens skola för vuxna i fill . I bereds frågor omdistansutbildning. Arbetet bedrivs med sikte på aff en proposition skall kunnaföreläggas . I avvaktan på att beredningen slutförs föreslår regeringenatt nämnda 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 anslagförs upp med preliminärt beräknade belopp. Vid beräkningen av Prop.1993/94:100 anslagsbeloppen har hänsyn tagits till vissa tekniska justeringar. Regeringen föreslår att , 14. i avvaktan på en särskildproposition, fill Stålens skola för vuxna i anvisar ett ramanslag på19 och till för vuxna i anvisar efframanslag på . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. 1992/93 Utgift 48 579 544 1993/94 Anslag 56 501 000 1994/95 Förslag 78080 000 Från anslaget utbetalas statsbidragenligt förordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning iutlandet. Statsbidrag till utlandsskolalämnas i form av bidrag till kostnader för lärarlöner med belopp som i principmotsvarar lönen för motsvarande lärartjänst vid svensk grundskola (grundresurs)samt för kompletterande undervisningstimmar (kompletferingsresurs). Bidraglämnas vidare till pensionskostnader för lärare. Bidrag fill skolanslokalkostnader lämnas av årskostnaden för nödvändigaundervisningslokaler. Statsbidrag i form av särskilt driftbidrag lämnas av lönekostnader och vissa pensionskostnader. Vidare lämnas statsbidrag fillkorrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisning och svensk undervisningvid internationell skola. Från anslaget befalas vidarestatsbidrag till kostnader för resor och flyftning för lärare vid utlandsskolor(SKOLFS 1991:34). Överenskommelse har den 15september 1982 träffats mellan , och om samarbete påuflandsundervisningens område (ändrad ). I propositionen om skolansinternationalisering (prop. 1992/93:158) drogs riktlinjerna upp för ett nyttschabloniserat statsbidragssystem till utlandsundervisningen. hadeinget aft invända mot förslaget (bef. 1992/93:UbU12, rskr. 1992/93:329). /93 uppgick antalet elever vid svenskauflandsskolor till 1 226. Av dessa var 1 040 svenska, 96 norska och 90 finskaelever. Antalet elever ikorrespondensundervisning utgjorde samma läsår 264 och antalet elever ikompletterande svensk undervisning utgjorde 2 568. Organisationen vid de svenska utlandsskolorna innevarande läsår framgår av följandesammanställning. 1993/94:100 Bil. Statsunderstöddasvenska utlandsskolor /94 (Beriin) () (Jeddah) () I avvaktan på regeringens beslut om ett nyttstatsbidragssystem för utlandsundervisningen föreslår oförändratanslag. föreslår för bidrag till RiksföreningenSverigekontakts verksamhet motsvarande uppräkning som föreslogs i denfördjupade anslagsframställning som institutet lämnade inför budgetåret1993/94. För /95 föreslogs ett bidrag om för Riksföreningensverksamhet. statsbidragssystem för utlands undervis ningen I propositionen om skolans internationalisering (prop.1992/93:158) drogs riktlinjerna upp för eff nytt statsbidragssystem förutlandsundervisningen. godkände förslaget (bet. 1992/93:UbU12, rskr.1992/93:329). Beslutet innebär bl.a. attSkolverket skall besluta om en utlandsskola skall vara berättigad fillstatsbidrag för årskurserna 1-6 och regeringen beslutar om enstafsbidragsberäffigad skola skall få fullt och självständigt ansvar för högreårskurser i respektive för gymnasieundervisning. De nuvarande bestämmelserna omvilka barns undervisning som stödet skall avse skall gälla även ifortsättningen. För att undanröja vissa tolkningssvårigheter avser regeringendock aff förtydliga formuleringarna på några punkter. Vidare skall statsbidraget filluflandsskolorna enligf riktlinjerna beräknas med ett belopp per elev i delsgrundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning dels ock kompletterandesvensk undervisning. Statsbidraget skall utgöra eU finansiellt stöd tillverksamheten och huvudmannen beslutar själv hur bidraget skall användas. Medelvärdet av elevantalet under detre närmast föregående läsåren skall utgöra grund för beräkning avundervisningsbidragen för såväl grundskole- som gymnasieundervisning för ettvisst läsår. Vid inrättande av nya skolorberäknas bidraget på elevantalet det försfa läsåret. Därefter sker ensuccessiv anpassning av beräkningsunderlaget till att gälla det genomsnittligaelevantalet under de tre närmast föregående läsåren. Det elevrelaferade bidrag som föreslås föruflandsskolorna skall ersätta nuvarande bidrag för - lärartjänster (grundresurs), - pensionskostnader(lönekosfnadspålägg och tilläggspensionsavgifter), Prop. - särskilt driftbidrag. - rese- ochflytfningskosfnadsersättning. Regeringen föreslår aff bidragetför /95 beräknas med per elev för skolor med högst 10elever. För skolor med lägst 11 och högst 49 elever reduceras detta belopp med600 kr per elev, vilket innebär aff vid 11 elever lämnas bidrag med 54 400 krper elev och vid 12 elever med per elev osv. En sådan beräkningminskar de tröskeleffekter som skulle uppstå med ett fast belopp vid detfa elevantal.För skolor med 50 elever och däröver föreslås ett bidrag på per elev. Den föreslagna beräkningen avundervisningsbidraget innebär en ökning av bidraget till uflandsskolorna medca . In-fernafionaliseringsufredningen har i betänkandet(SOU 1992:3) Svensk skola i världen redovisat aff för /92 var detgenomsnittliga statsbidraget av de samlade driftkostnaderna.Återstående kostnader täcks till största delen av elevavgifter. Dessa varierarkraftigt mellan skolorna, men utgjorde /92 i genomsnitt ca 20 000kr för en elev på låg- och mellanstadierna och ca för en elev påhögstadiet. Regeringen anser det motiverat med den föreslagna uppräkningen avbidraget för att uflandsskolorna skall kunna minska elevavgifterna. Enligt riktlinjerna skall enindexberäkning av bidraget infe ske, bl.a. beroende på att orättvisor kanuppstå även vid en indexberäkning. Regeringen anser emellertid att det med enså kraftig uppräkning av bidraget bör vara möjligt aff genomföra enindexberäkning utan aff den får alltför stora negativa effekter för skolorna.Regeringen föreslår därför nu att av undervisningsbidraget indexberäknasmed utgångspunkt i levnadskostnaderna i de länder där skolorna ligger. Det börankomma på regeringen att besluta om vilket indexsysfem som skall användas. Det nya elevbaseradeundervisningsbidraget inkluderar även nuvarande bidrag för lönekostnadspåläggoch tilläggspensionsavgifter. Skolorna får själva ansvaret för lärarnaspensionsförmåner. Det bör vara möjligt för lärare somhar anställning vid utlandsskola att även i fortsättningen tillhöra detstafliga fjänstepensionssystemef, förutsatt aff lärarens tjänstgöring uppgårfill . Huvudmannen för skolan får i så fall betala erforderligapensionsavgifter till sfaten. Regeringen har för avsikt att ändra förordningen(1991:1427) om tjänstepension för vissa arbetstagare med icke-statliganställning för aff göra detta möjligt. På gymnasienivå är det endast Skandinaviska skolan iBryssel som har reguljär gymnasieundervisning med rätt aff sätta betyg.Innevarande budgetår lämnas statsbidrag för denna undervisning med ett belopppå . Skolan hade 50 elever i årskurserna 1-3 /93.Dessutom anordnas IB-utbildning under ett ijärde gymnasieår. Regeringen föreslår aft statsbidrag till Skandinaviskaskolan i , 1993/94:100 /95 lämnas för elever iårskurserna 1-3 med Bil, 9 per elev. Enligt riktlinjerna skall som träffaöverenskommelse med en huvudman för distansundervisning (korrespondensundervisning)om ersättning till denne för sådan undervisning. skall pröva vilkaelever som har rätt aft kostnadsfritt få korrespondensmaferi-al fördistansundervisning samt besluta om bidrag för handledning vid sådanundervisning. För handledning åt elever vidkorrespondenssfudier lämnas statsbidrag till lönekostnader förett fastställt anfal veckotimmar vid olika elevinfervaller. Regeringen föreslår aft bidrag förhandledning i fortsättningen beräknas med ett fastställt belopp per elev detaktuella läsåret. För /95 föreslås följande belopp per elev: Hela bidraget för handledning börindexberäknas med hänsyn till levnadskostnaderna. Kompletterande svensk undervisning och undervisning vidutländsk skola Kompletterande svensk undervisning kan bedrivas antingenvid en uf-landsskola eller med en särskild lokal huvudman. Enligt riktlinjernabör ett högre bidrag lämnas för den undervisning som anordnas med lokal huvudman,eftersom sådan undervisning har kostnader för lokaler m.m. som inte finns påmotsvarande sätt för den undervisning som är knuten fill uflandsskolor. Enanalys av nuvarande bidrag för kompletterande svensk undervisning visar dockatt genomsnittskostnaden för sådan undervisning är högre vid utlandsskola änvid skola med en lokal huvudman. Regeringen anser det därför rimligt att sammabelopp per elev utgår för kompletterande svensk undervisning oavsett huvudman. Bidraget bör beräknas på antaletelever under det pågående läsåret. Regeringen föreslår för /95eff belopp om per elev. Regeringen anser inte att detfa belopp börindexberäknas. Beloppet skall täcka såväl kostnader för lärares löner somgodtagbart undervisningsmaterial för eleverna. Vid kompletterande svenskundervisning sätts inga betyg. I vissa fall önskar eleverna ett betyg i svenskaför att t.ex. kunna söka vidare till ut- Eftersom betyg sätts vid distansutbildning bör det Prop. 1993/94:100därför vara möjligt aff använda resursen för kompletterande svensk un- Bil.9 dervisning för distansutbildning i svenska. Svensk undervisning vid ufländskskola bedrivs endast vid den svenska sektionen vid LycéeInternational i , . Statsbidrag utgår enligfsärskilt regeringsbeslut dels med belopp motsvarande kostnaderna för två lärarepå låg- och mellanstadierna och två lärare på högstadiet, dels som allmäntdriffbidrag. /93 hade den svenska sektionen 115 elever. Regeringen föreslår aff ävenbidraget till Lycéet beräknas per elev. Bidraget bör beräknas på medelvärdetav det genomsnittliga elevantalet under de fre närmast föregående läsåren. /95 föreslås eff bidrag på per elev. Bidraget till lokalkostnader skall enligt riktlinjernaräknas upp från till av årskostnaden för de lokaler som behövs förundervisningen. Det bör ankomma på regeringen, eller den myndighet som regeringenbestämmer, att utfärda erforderliga föreskrifter härom. Regeringen vill i detta sammanhanganmäla för att skolan i genom beslut beviljatsett engångsbidrag svarande mot £ 523 185 för omläggning av skolans fak samtinlösen av ett banklån i samband med tidigare ombyggnads- ochreparationsarbeten vid skolan. Vidare har regeringen genom beslutden beviljat Skandinaviska skolan i ett bidrag om 25miljoner kronor för ett fastighefsförvärv för att säkersfälla skolans framtidalokalbehov. Som motprestation har skolan genom avtal förbundit sig aft avståfrån anspråk på lokalkosfnadsbidrag från staten . Utbetalning av statsbidrag samt beräknade kostnader Nuvarande bidrag för utlandsundervisningen beräknas i formav förskott och slufreglering. För /95 bör därför en slutregleringske av bidraget för /94. Den beräknade kostnaden förslufregleringen uppgår fill ca . Bidragen för undervisning ochlokalkostnader till skolorna bör i fortsättningen utbefalas kvartalsvis undermånaderna september, december, . Eftersom bidraget förlokalkostnader beräknas på de verkliga kostnaderna måste även i fortsättningennågon form av förskotts- och slufregleringsförfarande ske. Det bör ankomma påregeringen att utfärda närmare bestämmelser härom. Bidragen för handledning viddistansutbildning och för kompletterande svensk undervisning bör betalas uthalvårsvis i månaderna . Enligt regeringens beräkningar medför de här redovisadeförslagen en uppräkning av bidraget till utlandsundervisningen för budgetåret Prop.1993/94:100 1994/95 med ca . Enligtförordningen (SKOLFS 1993:2) om statsbidrag till kostnader i vissa fall förskolgången för utlandssvenskars barn (ändrad SKOLFS 1993:30) utgör denersättning som staten betalar till kommunerna /94 följande perelev och termin: - i gymnasieskolan . Regeringen anser att i fortsättningen bör sammabelopp gälla för som för gymnasieskolan. Förbidraget fill föreslås endast prisomräkning. 15. godkänner redovisade förslag om nyttstatsbidragssystem för utlandsundervisningen, 16, till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för bud /95 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till driften av fristående skolor 1992/93 Utgift 184 804 913 1993/94 Anslag 222 257 000 1994/95 Förslag 181 965 000 Från anslaget lämnas bidrag till driften avfristående skolor i följande fall, nämligen, - internationella skolor, - fristående gymnasieskolor, - kompletterande skolor, - frisfående särskolor, Vidare utgår särskilt statsbidrag till kostnaderför undervisningsinsaf-ser vid internatskola Sundsgården,. Antaletinfernatelever vid riksinternatskolorna /93 var 422, vilketmotsvarade av det totala elevantalet. Av internafeleverna hade ca 60 %uflandssvenska föräldrar, hade behov av miljöbyte och kom frånglesbygd, 1enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionenValfrihet i skolan (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406)skall fristående gymnasieskolor fr.o.m. fill-delas resurserfrån elevens hemkommun. Bidrag till sådana skolor bör därför avräknas fråndetta anslag och inräknas i det stafliga utjämningsbidraget till kommunerna. ändring 1994/95 - 42 587 000 + 2 295 000 - 40 292 000 Från och med den skall friståendegymnasieskolor tilldelas resurser från elevens hemkommun (prop. 1992/93:230,bet. l992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). Regeringen kommer senare att fastställavilka av de skolor som har statligt stöd, som skall anses be-räffigadefill offentligt stöd. Medel som innevarande budgetår beräknats för statsbidragtill frisfående gymnasieskolor under detta anslag har därför avräknats frånanslaget. Hänsyn har tagits till detta vid beräkning av det statligautjämningsbidraget till kommunerna för är 1994 (prop. 1992/93:150 bil. 7, bet,1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447), avser aft återkommafill regleringen för , Utbildningen vid i omfattarsex terminer varav de tre sista terminerna leder till ingenjörsexamen för järn-och stålindustrin, verkstadsindustrin, gruv- och mineralindusfrin samtanlägg- ningsindustrin.Denna sista del av utbildningen vid har Prop, 1993/94:100 fr,o.m.innevarande läsår utökats till fyra terminer och studierna följer Bil. 9 enstudieplan godkänd av fakultetsnämnden vid högskolan i /Borlänge.Utbildningen, som även fortsättningsvis avses ske vid med lärare ivissa ämnen från högskolan, bör fr.o.m. /95 föras över tillhögskolan. Medel motsvarande det statsbidrag som hiftills lämnats från dettaanslag fill för de tre sista terminernas utbildning har avräknatsfrån detta anslag och förts till anslaget C 22. /Borlänge:Grundutbildning (- ). Intresset för utökning eller nyetableringav utbildningar vid kompletterande skolor är stort.