prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Demokrati och marknadsekonomi bör ses som fundamentför utveckling och mtemationellt umgänge och som nödvändiga inslag i arbetetmed att skapa en fredligare värld. De senaste årens erfarenhet visar också på problemmed upprastning och spridning av massförstörelsevapen, inte minst till länder ittedje världen. Begreppet nedrastmng har därför vidare betydelse än för någraår sedan. Det är angeläget att beredningsgrappen vidfördelningen av medel ter hänsyn till dessa ändrade föratsättningar förnedrastningspolitiken. De erfarenheter och aktiva engagemang som finnsbland många av de organisationer som fått stöd via dette anslag börtillvarates för att förankra de svenska insatsema i nedrastningsarbetet. Ettbrett ideellt engagemang i dessa frågor är värdefullt. Regeringen ser det vidare som positivt att svenskaideella organisationer utvecklar kontekter med organisationer och institationeri de tidigare kommunistiska dUoatareraa. Denna typ av kontekter kan stödjasgenom dette anslag i det fell de syfter till att stärka kunskaperna omsäkerhetspolitik, fred, nedrastning och demokrati i dessa länden Det ansöängda budgetiäget tvingar regeringen attföreslå besparingar på en rad olUca områden, cx:kså dette. Mot denna bakgrandoch det fektam att summan av begärda medel i de inkomna ansökningaraa på senaretid mmskat föreslår regeringen att anslaget för dette ändamål reduceras nästebudgetår. Regermgen noterar att finnstillgängliga bland medel för den verksamhet som finansierasfrån dette anslag. Dessa medel hänförs tiU s.k. fredslotterier åren 1984-1986vilka utgjort en reserv för motsvarande stetiiga anslag. Mot bakgrand av detansträngda budgetiäget har beredningsgrappen för anslaget rekommenderatregermgen att dessa medel tes i anspråk under /95. Regeringen föreslår således att anslaget /95 begränsas till 10 mUjoner kronon DärtUI tes 3 miljonerkronor från Fredslotteriets medel i Svenska Aktiebolag.Totelt kommer därför att stå tiU förfogande för detteändamål näste budgetår. Regeringens avsUrt är att anslaget från budgetåret1995/96 skall överföras till som har ett övergripande ansvarför folkrörelsefrågor i regermgskansliet. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tillInformation och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande r utvecklingför /95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till () 1992/93 Utgift 21 310 000 Reservation 1993/94 Anslag 21 396 000 1994/95 Förslag 21 850 000 Stockholmsinteraationella fredsforskningsinstitat () upprättedes som en oberoendeintemationell stiftelse . Stiftelsen har till ändamål att i eiUighet medde grander för bidrag som godkänt (prop. 1966:76, bet. 1966:SU88,rskr. 1966:203, prop. 1979/80:106, bet. 1979/80:UU21, bet. 1979/80:SkU48, rskr.1979/80:304) bedriva forskning i konflUa- och samarbetsfrågor av betydelse förintemationell fred och säkerhet. Stiftelsen leds av en mtemationellt sammansattstyrelse. Styrelsens sammanträden är förlagda till . Institatet har ca50 anställda, av vilka knappt hälften är forskare. Flertelet av forskarnakommer från andra länder än . Målsättningenmed bidraget är att stödja SIPRI:s verksamhet med att bedriva en opartisk ochtillförlitiig forskning, främst baserad på analyser av vapenhandel,vapenutvecklmg och mUitäratgifter samt att analysera orsakerna till olUcakonflikten Forskningen inrUctes bl.a. på europeisk säkerhet ochrastningskonöoll, militär teknologi, mUitäratgifter och utveckling i öedjevärlden samt kemisk och biologisk krigförmg. Den kvantitetiva forskningen har,inte minst efter Sovjetamonens och upplösning, kommit attkompletteras med analyser av orsakeraa till olUca konflUcten SIPRIhar ansökt om för /95. Beloppet beräknas medge enfortsatt uppmärksamhet på öaditionella forskningsområden lUcsom på StebUitetoch instebilitet i Cenöal- och . ägnar också störreuppmärksamhet åt utvecklmgen i Mellanöstem och åt kopplingama mellankapprasttiing, utvecklmg och nuljöskydd. Den föreslagna anslagsökningen skullemedge ökade satsningar på regionala konflUcter och ge möjlighet attsamverka med forskningscentta i , , AfrUca och StillaHavsområdet. SIPRI:s omfattende publUcationsverksamhet utayttjas över hela världen av regeringar,förtroendevalda, akademUcer, stadenter och massmedia. Institatet har undersenare år fått utmärkelser i form av American Choice-prisetför årets mest värdefiilla akademiska publikation och pris Prop. 1993/94:100 från . har moderniserat sitt omfattende bibliotekoch sm dokumente-tionsavdelning bl.a. genom inköp av nya datorer som kommer attmedverka tUl en effektivare datebas. framhåller att institatet drabbas avväsentliga merkostaader eftersom det är beroende av den internationellalöneutvecklingen för forskare. SIPRIhar i sm forskning och publikationsverksamhet på ett värdefullt sätt bidragittill att öka kunskapen om omfattamg och tendenser rörande rastningstavåer,globalt sett och i enskilda regionen SIPRLs prioritermgar sammanfaller väl med de frågorregeringen anser vara angelägna, bl.a. att bevaka icke-spridningsfrågor,särskilt i f d. Sovjetamonen, att följa efterlevnaden av avtel om nedrasöimg,att bevaka väpnade konflUcter samt att stadera nya former av fredsbevarandeverksamhet. Regermgen ser positivt på en breddmng i Imje med vad SIPRIföreslagit men med ett lägre anslag än vad mstitatet begärt. Anslaget föreslås öka med utöver pris-och löneomräkning. Efter avdrag för , som utgör del av UD:ssparbetmg, samt med hänsyn tegen till vissa tekniska justeringar, har anslagetberäknats till . till Bidrag tiU () för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Forskning till stöd för nedrustning och intemationell säkerhet ' 1992/93 Utgift 16 569 908 1993/94 Anslag 9 785 000 1994/95 Förslag 12 259 000 'redovisat under anslaget F 4. Forskningsverksamhet förrustningsbe-gränsning och nedmstning. Måletmed anslaget är att tUlföra kompetens från Försvarets forskningsanstelt (FOA) i UttUcesdepartementets arbete rörande mteraationella förhandlingar om rasttiingsbegränsningar och nedrasttiing. Dessa förhandlingar, som bl.a. rör käravapen, biologiska och kemiska vapen samt andra avancerade vapensystem, ställer höga krav på teknisk kompetens från FOA. 1993/94:100 Bilaga 4 FOAhar presenterat en samlad anslagsframställan tUl regeringen,inrUcted på såväl UttUcesdepartementets som Försvarsdepartementets behov. IFOA:s anslagsframställan har samarbetet med UttUcesdepartementet, som omfatter2-3% av FOA:s verksamhet, benämnts "Forskning till stöd för nedrastningoch intemationell säkerhet". RubrUcen på anslaget ändras i enlighethärmed. I sin anslagsframstellan för /95pekar FOA på att försvarsmakten mer än tidigare kommit att medverka imteraationella fredsbevarande operationen ställer nya och ökade krav påFOA bl.a. vad gäller utvecklande av teknisk kompetens t.ex. vad avserminröjning. Dessutom ökar kraven på omvärldsanalyser för regermgens samladebehov. Ett exempel på sådan analys är den forsknmg och de stadier FOA bedriverför såväl UD:s som ÖB:s räkning inom området Europeisk säkerhet. FOA begär för /95 ett belopp om 13,5miljoner kronor för den verksamhet som finansieras av UD. FOA ansöker om medelför följande verksamhetsgrenar: Vapen, skydd ochräddningstjänst Informationsförsörjning 4,1miljoner kronor Verksamhetsgrenen "övergripande analyser"omfatter i huvudsak "Europeisk säkerhet". Inom verksamhetsgrenen"vapen, skydd och räddningstjänst" pekar FOA på behovet att utvecklaeffektiva mstrament för minröjning, främst för att bistå civila i områden därsttider upphört. "Informationsförsörjning" omfatter bl.a.seismisk provstoppsövervak-ning, en verksamhet där under en rad årspelat en ledande roll. De sjunkande anslagen till FOA under /94har föranlett FOA att söka minska sina kostaader på det seismiska området genomatt undersöka möjlighetema till samarbete med . Därigenom beräknaskostaadema för den seismiska verksamheten uppgå till knappt 4 miljoner krononFörslaget innebär att den svenska mätstetionen i bedrivs i samarbetemed NORSAR (Norwegian Seismic Array) som åter sig underhåll av stetionen. FOA bedriver också inom denna verksamhetsgren vissforskning rörande rymden och open skies. Verksamhetsområdet"ABC-söidsmedel" inriktes i förste hand på 233 stadieroch forskning om hot från käravapen. Beöäffande kämvapenhotet har FOA under år 1993aktivt medverkat Bilaga 4 i uterbetendet av ett svenskt förslag till ettmtemationellt avtel om fuUstendigt provstopp. FOA pekar också på vUaen av attbevaka hur de politiska förändrmgaraa i världen förskjutit tyngdpunkten ihotbilden mot eventaell illegal och okonöollerad hantering av kämvapen samtmaterial eller komponenter som har betydelse bl.a. för terroristaot ochkärnvapens spridnmg tUl flera nationen FOA har inom området "käravapenhotet"också insamlat och analyserat luftburen radioaktivitet. FOA:s kompetens pådette område tes nu i anspråk även i ett intemationellt samarbete iCenöalasien. FOA bedriver ett aktivt arbete föratt minska hoten från kemiska cx;h biologiska vapen. Utöver medverkan i attsterka mter-nationella avtel som avser dessa vapen delter FOA sedan år 1993också i insatser som syfter tUl att förstöra kemiska substenser i Rysslandvilka kan utayttjas för framställning av kemiska vapen. /93 anvisade regermgen ett anslag tUl FOA om . /94 mmskades anslaget tUl tUl följd av det stetsfinansieUaläget. Regeringen delar FOA:s bedömning att detintemationella säkerhetspolitiska läget efter det slut innebärökade och nya krav på FOA. Detta gäller bl.a. områden av mttesse för såvälUttUces- som Försvarsdepartementet, t.ex. mteraationell krishantering ochhumanitär hjälp till krigsdrabbade områden. Regeringen vill betona att FOA:s tekniska kompetensmöjliggjort ett aktivt svenskt engagemang i prioriterade nedrastnmgs- ochrasttiings-konöollfrågon Genom FOA har kunnat spela en ledande roll närdet gäller att bevaka efterlevnaden av gällande nedrastaingsavtel cx;h när detgäller att bedöma om förbjudna vapen använts i olUca konflUctsi-taationen I FOA:s anslagsframställan ingår bl.a. en förstärktinsats för verksamhet som rör ett intemationellt avtel om provstopp.Regeringen tUlstyrker dette med anledmng av att provstoppsfrågan fått nyaktaalitet efter för-handlmgsgenombrottet i nedrastningskonferensen i Genevehösten . Regeringen tillstyrker också en förstärkt insats vad avserbiologiska och kemiska vapen med ca i forhållande tUlinnevarande års budget, dvs. ca mindre än vad FOA ansökt om. Regeringen ser positivt på att FOA ingått ettsamarbetsavtel med en norsk seismisk stetion som påter sig kostaader förunderhåll av stetionen i . För /95 avser regeringen att anvisaett engångsbelopp om till dette anslag. Anslagsbehovet för /96 kommer att på sedvanligt sätt prövas mot bakgrand av de anspråk på anslaget som då föreligger, bl.a. med hänsyn till läget i provstoppsförhandlingama. Efter pris- och löneomräknmg, vissa 234 tektaskajustermgar och med avdrag för , som utgör del av Prop. 1993/94:100 UD:s sparbetmg, beräknas anslaget tUl . till Forskning till stöd för nedrustning ochintemationell säkerhet /95 anvisar ett anslag på . 1992/93 Utgift 10 028 000 1993/94Anslag 10 028 000 1994/95 Förslag 10 340 000 Måletmed anslaget är att främja inttesset för interaationella frågor samt att vidgakunskaperna tx;h att stödja forskningen om sådana frågon Anslaget till UImedger en omfattende seminarie- och föredragsverk-samhet, ett flertelpublikationer samt tilUiandahållande av ett välutrastet bibliotek. Uöikespolitiska Institatet vänder sig tUl en vidmålgrapp, från specialister till allmänheten samt bedriver en omfattendeinteraationell kontektverksamhet. PublUcationer och programverksamhet spridsvia bibliotek, universitet cx;h vetenskapliga mstitationer, skolor, tidningar,bildningsförbund samt enskUda prenumeranten I nära ansluttiing tillforskningsverksamheten arbetar stadiegrapper med att genomföra mer kortsUaigaprojekt krmg avgränsade teman. Seminarie- och konferensverksamheten spelar envUaig roll inom UI:s forskningsverksamhet. Den samordnas också med den övrigaprogram- och föreläsningsverksamhe-ten. Genomsin cenöala belägenhet i i , kan institatet ofta Utayttjasi anslutning till utiändska besök hos bl.a. UöUcesdepartementet, rUcsdagencx;h SIDA. Institatetansöker sammanteget om i ökade anslag för budgetåret1994/95. Med dessa medel begär institatet bl.a. kompensation för den svenskakronans försvagning som drabbar institatet som i hög grad anliter utiändskaföreläsare. Institatets begäran om exöa anslag innefetter också medel för inköpav böcker och för att anslute UI:s datebas till nätverket inom universitets-och högskolesektorn. Vidare begär mstitatet ökade anslag for att bredda sinverksamhet i de baltiska stetema. Utöver de medel UttUcespolitiska Institateterhåller över dette anslag får institatet också medel från andra stetiigaanslag, bl.a. 2,5 miljoner kronor överforskningsanslaget Forskningsverksamhet av särskild utrikes- Prop.1993/94:100 och säkerhetspolitisk betydelse samt över anslaget Utredningar ochandra Bilaga 4 insatser på det utrikespolitiska området. UöUcespolitiskaInstitatets verksamhet är av stor vUa, både vad avser forsknmg om utrUces- ochsäkerhetspolitik samt mformationsverksamhe-ten som har en bred möessenticrets. Institatet har genom det nya anslagetForskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse fåtten väsentiig resursökning, viUcen dcx;k uteslutande avser forskning och inteden informationsverksamhet som är rikted mot allmänheten. Anslaget föreslås öka med utöver pris-cx:h löneomräkning. Efter avdrag för , som utgör del av UD:ssparbeting, har anslaget beräknats till . Regermgen avser atthöjningen skall utayttjas huvudsakligen för att medge anslutning till mteraationelladatenätverk inom universitets- och högskoleområdet, samt ökad service vid UI:sbibliotek. till för budgetåret1994/95 anvisar ett anslag på . Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitiskbetydelse 1993/94 Anslag 3 500 000' 1994/95 Förslag 3 588 000 ' Nytt anslag fr.o.m. /94. Målsättnmgenmed anslaget är att stödja forskning om frågor av särskild UöUces- ochsäkerhetspolitisk betydelse, inte minst mot bakgrand av de genomgripandeförändringar som ägt ram genom Sovjetamonens sönderfall. forskningsproposition anmälde regeringenatt den avsåg att medverka till att en forskargrapp med inriktning på uttUces-och säkerhetspolitUc eteblerades vid UttUcespolitiska Institatet (UI) och attden skall erhålla stetiiga bidrag under en tteårspericxl. slöts avtel mellanUöUcesdepartementet och UI om verksamhetens utformmng. Enligt avtelet har regeringen utsett en programstyrelse som fortiöpande skall leda cx:h granska forskargrappens verksamhet. utdelades de förste projektenslagen i 236 Avanslaget beräknas under /95 högst BUaga 4 användas förforskargrappen vid UttUcespolitiska Institatet. Återståendemedel utayttjas för forskning av särskild uöUces- och Pris-och löneomräkning har gjorts på anslaget i likhet med andra till Forskningsverksamhet av särskiUi utrikes- ochsäkerhetspolitisk betydelse för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Samarbete med Prop. 1993/94: lOO BUaga 4 samarbete med Cenöal- ochÖsteuropa är en integrerad del av den svenska östpolitUcen. Grandvalen fördenna politUc, som är ett led i söävan att medverka till en breddning ochfördjupning av det europeiska samarbetet som helhet, framgår av inledningentill denna bUaga tUl budgetpropositionen. Medlen under littera G. ingår i ett öeårigt programfor samarbetet med Cenöal- och , 1992/93-1994/95. /95är alltså det siste året i programmet. För dette budgetår är såvältotelbeloppet, , som huvuddragen av verksamheten föratsedda idet pågående treårsprogrammet. I enlighet med regermgens bemyndigande har deverkställande myndighetema redan under mnevarande budgetår gjort betydandeåteganden avseende 1994/95. Vissa nya mitiativ har aktaaliserats avutvecklingen i samarbetsländema. Målsättningamaför det svenska östsamarbetet är oförändrade: - att stödja upprättende och konsolidering avdemokratins och rättstetens mstitationer, - att stödja införande av en fiingerandemarknadsekonomi, - att stödja åtgärder för att förbätaa miljön,särskilt i , - att bistå de baltiska stetema att befäste sinnationella suveränitet. De båda förste målsättningama baseras på ESK:s Parisstedga. Av söävan att involvera så stora delar som möjligtav såväl det svenska som mottegarländeraas samhällen följer att samarbetetuppvisar en betydande bredd, såväl organisatoriskt som i fråga om ändamål.Kunskapsöverförmg i olUca former förblir det vUaigaste msttmentet i detbilaterala samarbetet. Tyngdpunkten ligger på de sektorer som är av betydelseför det pågående politiska cx;h ekonomiska systemskiftet i de cenöal- ochösteuropeiska länderaa samt for bevarandet och förbätaandet av miljön. I detbilaterala samarbetet prioriteras geografiska närområde. Genom attdelte i det omfattende multilaterala samarbetet avseende Cenöal- och ,medverkar tUl att ge makroekonomiskt stöd tx;h finansiera mfrastraktarellainvesteringar i reformländema. Det multilaterala samarbetet ger ockskmöjligheter att göra insatser i de cenöal- och östeuropeiska steter som intemer än i begränsad omfattning berörs av de bilaterala svenska msatseraa. Inom ramen för de festiagda riktlinjeraa kantyngdpunktsförskjutningar i verksamheten ske. Utvecklingen i Cenöal- tx;h präglas av snabba förändringan Ländema genomför reformer i olUca tekt. Sedan det nuvarande öeårsprogrammet inleddes /93, finns inga särskilda landramar. Närområdet är den enda geografiska prioriteringen. Skillnader i ländemas utvecklingstekt medför dock att samarbetet med varje enskUt land får en mer eller mindre specifik karaktär. Landramar bör, enligt regeringens uppfettiung, mte upprättas, eftersom sådana skulle motverka fiexibiliteten. Det är däremot önskvärt att samarbetsmsatsema ter ökad hänsyn till ändrade föratsättningar i varje land och anknyter till en övergripande bedömning av landets utvecklmg. Hänsyn måste också tes till de insatser som görs av andra aktörer i 238 Det är vUaigt att insatsernas utsöäckning i tidenbeaktes. Det finns Prop. 1993/94:100 numera i fiertelet mottegarländer ettstörre behov av och en bätae Bilaga 4 kapacitet för att tillgodogöra siginsatser av längre varaktighet. Uten att binda upp samarbetet vid alltförlångsUaiga projekt, kan vidareutveckling av vissa, erfarenhetsmässigtframgångsrUca insatser ges högre prioritet. En annan viktig aspekt, med anknytmng till söävanefter mera långsiktig planering, är förhållandet mellan bUateralt ochmultilateralt samarbete. I tekt med att länderaas intemationella ekonomiskarelationer normaliseras och nödvändiga stebiliseringsprogram genomförs,förbätaas tillgången till de multilaterala finansiermgsinstitationemaskreditgivning. ställer forändrade krav på tekniska samarbete,som bör komplettera det finansiella stödet och medverka tiU att dette utayttjaseffektivt. Betydelsefulla insatser i det bUaterala samarbetetmed Centtal- och görs av lokala och regionala myndigheter samtfolkrörelser och enskilda organisationen genomförda utvärderingar avvänortssamarbetet och organisationeraas samarbete har bekräftat värdet avstörste möjliga bredd i kontektema med de cenöal- och östeuropeiska ländema. Utöver de medel till miljö- och miljörelateradeinsatser som utgår under denna huvudtitel har ca 450 miljoner kronoranvisats för . stöd för miljöinsatser till de baltiska ländema, cwhRyssland från Miljö- och Natarresursdepartementets anslagsmedel. För budgetåret1994/95 föreslår regermgen under Miljö- cx;h Natarresursdepartementetshuvudtitel att skall utgå i stöd till dessa länden Som ett led i regeringens klimatpolitUc påenergiområdet görs insatser för energieffektivisermg och ökat utayttjande avfömybara energislag i BaltUcum och . beskrivs under littera E.under Närmgsdepartementets huvudtitel. Inledningsvis ges en översikt översamarbetsföratsättningama och de överväganden som ligger bakom prioritermgama ibudgeten ländervis. Blandde foma sovjeöepublUcema har de baltiska ländema nått längst i den politiskacx:h ekonomiska reformprocessen. Beslutsamma stebiliserUigsansttängmngar hargett resultet. Mellan de tte stetema finns dock variationer i fråga omsttategier och gjorda framsteg. Det svenska samarbetet bör anpassastill föratsättningama i varje enskilt land, men det finns exempel påinsatsområden, där problem cx;h målsättningar är lUcartede cx:h där det ter signatariigt att rUcte sig till BaltUcum som region. Ett sådant exempel är suverämtetsstödet. Det kommeräven i fortsättningen att utgöra en vUaig del av samarbete med de baltiska ländema. Fortsatt stöd är avsett för polis, tall och gränsskydd, bl.a. för att hjälpa ländema i kampen mot den organiserade brottslig heten. Denna fråga är av stor betydelse för själva reformprocessen. 16 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 /93 beräknades ett belopp om Prop.1993/94:100 för valutestöd till de baltiska ländema. Stödet var avsett att gesinom BUaga 4 ramen för en intemationell aktion och frågan har därför på svensktinitiativ behandlats i samband med överläggmngar om stöd till BaltUcum,särskilt mom det nordiska samarbetet. Någon mteraationell uppsluttiing haremellertid inte kunnat mobiliseras, och medlen har därför mte betelats ut.Diskussioner pågår om altemativa insatser som ligger i Imje med detursprangliga syftet. InrUcttiingen bör vara att utforma ett stöd som medverkartill att ett långsiktigt föröoende för de baltiska valutoraa byggs upp. SärskUtinöessant i dette sammanhang är den mcxlell för stöd till den finansiellasektom som används i . Den planerade i , som utgörSveriges bidrag till utbildningsinitiativ Euro-Faculty och somkommer att vara öppen för stadenter från alla de tte baltiska ländema, är ettannat exempel på en regional insats. Ett vUctigt område i samarbetet med Estiand ochLettiand är stöd tUl integrertagen av ländemas rysktelande befolkning.Regeringen planerar stöd till språkundervisningen i estniska och lettiska, somär en föratsättaing för medborgarskap och ett aktivt deltegande isamhällslivet. Även den ryska kultaren i de båda länderaa kommer att stödjas. har gjort övertygande framsteg påreformområdet. Makroekonomisk stebilisering har åstedkommits, vilket har getten grand för fortsatte straktarella cx;h mstitationella förändringanPrivatisermgen av stetsföreteg föratses accelerera framöver Finansiellareformer kommer att bli nödvändiga för att öka tillgången påinvesteringskapitel och underlätte omstraktareringar av företeg. Sverigeshittillsvarande samarbete med Estiand har huvudsakligen avsett tekniskt bistånd,kopplat till demokratiseringsprocessen cx:h övergången från planekonomi tillmarknadsekonomi. I linje med vad som anförts ovan, kommer samarbetet nu i högregrad att inriktes på åtgärder för att stödja handel och investeringar. Även fullföljer framgångsrUa en söamstebiliseringspolitisk linje. Framöver föratses en gynnsammare ekonomiskutvecklmg cx;h samhällsekonomisk tillväxt är inom räckhåll. Strakturellaförändringar sker dock i långsammare tempo. Vad gäller privatisermgen, harhittills förettädesvis mmdre företeg avytöats. Den finansiella sektora saknarännu förmåga att effektivt stödja omvandlingsprocessen med nödvändigtinvestermgskapitel. samarbete med Lettiand har främst avsett teknisktbistånd på miljöområdet samt bistånd mom sektoreraa företegsutveckling ochoffentiig förvaltning. Tekniskt bistånd till institationsbyggande bör ävenfortsättningsvis prioriteras, i synnerhet på områden av betydelse för detpolitiska och ekonomiska systemskiftet. har, liksom Estiand och , fåttvidkännas en kraftig produktionsmmskning . Nedgången har bromsats upp och brattonationalprodukten föratses stiga . Ansöäng ningama har ökats för att åstedkomma makroekonomisk balans och stedigvarande sänka inflationen. Privatiseringsprocessen har avancerat snabbt cx;h en större del av näringslivet har övergått i privat ägo. Straktarellareformer cx;h institationella förändrmgar kommer att kräva alltstörre uppmärksamhet i den ekonomiska politUcen framöven Prop.1993/94:100 samarbete med Liteuen har huvudsakligen avsett tekmskt bistånd samtBilaga 4 msatser vid kärnkraftverket i Ignalma.