prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Budgetoret1996/97 upphör den tillfälliga försterkningen av medel för pedagogiskutveckling av högskolans lärare som anvisats umversitet och högskolor fr.o.ra.budgetoret 1992/93 (- ). minskar den tidsbegränsadeförstorkningen av medel för forskaratbildning av icke behöriga lärare med 25miljoner kronon Likasåupphör budgetoret 1996/97 de tillfälliga förstorkningarna för distonsutbildningoch behörighetsgivande föratbildning som anvisade med anledning avregeringens kompletteringsproposition 1993 (). Riksdagenbeslutode ora riktlinjerna för forskningspolitikens inriktning förtreårsperioden /94 - 1995/96. (prop 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU 15, rskr.1992/93:388) Detökade internationella forskningssaraarbetet tillmäts stor betydelse. Vissaomfördelningar görs alltjämt för att finansiera nya uppgifter och framföralltökade kostnader för det interaationella saraarbetet. deltogande iFoU-saniarbete med EU regleras av EES-avtolet. Svenska stetens kostnader fördette beräknas under budgetoret 1993/94 uppgå till 350 miljoner kronon Förteknisk forskning och utveckling, som ansvarar för, ärforskningspolitiken inriktod på förnyelse och effektivisering genomomprioriteringar och vissa orgamsatoriska förändringan Kraftfull satsning skerpå forskning och utveckling kring nya basteknologien Prioriterade oraråden ärinformationsteknologi, materialteknik och bioteknik. Utgifternaför studiehjälp har för /95 beräknats till ca 2,2 miljarderkronon Av dessa kostnader svarar studiebidraget för . Studiebidraget ärbeloppsmässigt samordnat raed det alhnänna bambidraget, 750kronor , och utgår per ån Studiemedelskostnademaär beroende av antolet studieraedelstogare, den andel av raaxiniibeloppet förstudieraedel sora de studerande fektiskt utnyttjar (utnyttjandegrad), nivån påupplåningsränfen i , basbeloppets storlek, den ackumuleradeskuldstocken, hur stora återbetelningarna blir samt hur stora avskrivningar avredan beviljade lån som raåste göras. Studiemedel består avstudiebidrag och studielån. Utgifterna för sttidiebidrag beräknas i löpandepriser öka succesivt från under budgeteret 1994/95 tillca under budgeteret 1998/99. Ökningen beror på ökat antelstuderande i högskolan samt vissa gjorda anteganden om en årlig uppräkning avbasbeloppet. Utgifternaför avskrivningar och räntesubventioner beräknas öka från ca 2 908 miljonerkronor under /95 till ca under budgetoret1998/99, dvs. raed ca 820 miljoner kronon Utgifteraa för lånedelen påverkas ihög grad av utiåningsränte. Varje procentenhets förändringav denna ränte innebär vid slutet av perioden en ökning eller minskning avutgiften för studieraedel raed ca 580 miljoner kronon Sammantegetberäknas utgiften för studieraedel i löpande priser stiga från 6 631 miljonerkronor /95 till ca budgeteret 1998/99 dvs. med ca 1200 miljoner kronon 1993/94:150 BUaga1.2 SärskildaarbetsmarknadspoUtiskt och utbildningspolitiskt motiverade insatser föreslåsunder 1994/95 raed sammanlagt 5 025 miljoner kronon Åtgärderna omfetter extraplatser i gymnasieskolan, komvux, folkbildningen och inom universitet ochhögskolon Vidare föreslås försöksverksamhet med trainee-utbildning,utbildningscheck och sommarani-versitet. Extra resurser har även beräknats förstudiestöd. Ipolitikområdet försvar ingår all verksamhet inom totelförsvaret, dvs.totelförsvarets militora och civila del som finansieras över stotsbudgeten. Detotola utgifterna för politikområdet uppgår under budgetoret 1994/95 tillknappt , vilket utgör av stotens ochsocialförsäkringssektorns totola utgifter /95 '. 1993/94:150 BUaga1.2 Diagram3.9 Stotens utgifter för försvaret /89 ■ Miljarderkronor 1 1994/prisnivå. 1998/99. Inomtotolförsvaret genoraförs ett besparingsprograra sora enligt 1992 årsStobiUseringsproposition imiebär en stegvis upptrappning till en årligbesparing ora 1,2 miljarder /97. Härtill kommer ytterligarebesparingar för totalförsvaret om i enlighet raed vad soraföreslås budgetproposition. En väsentlig del avutformningen och imiktningen av totolförsvarsbeslut avsåg attreparera den obalans sora uppstett för det militora försvaretraellan angivna uppgifter och tilldelade resurser och mellan kvalitet ochkvantitet. Ett återstellande av en långsiktigt stobil balans i dessa avseendenkrävde såväl en viss resursförstorkning som en oraforraulering av det militoraförsvarets mål och uppgiften Dessutora krävdes en orafettendeorastraktureringsprocess. I dette ingick att tillskapa och säkerstolla ettutryrarae för kvalitetshöjande åtgärder i den framtida organisationen. ' 1 texten och diagrammet ingår inte verksamhet inomcivila delen av totalförsvaret som finansieras via delar av anslag under andrahuvudtitlar än Försvarsdepartementets. För /95 motsvarar dessamedel sammanlagt . Pågrandval och med ledning av den allmänna färdriktning sora ut- Prop.1993/94:150 stokades i försvarsbeslutet har därefter ett antolutredningar BUaga 1.2 uterbetet förslag sora rör totelförsvarets pliktsystem,dess ftivilligrörelse, ledningsorganisation, lagen ora civilt försvar,materielförsörjning, ra.ra. Flera av dessa förslag har sedermera förelagtsriksdagen för slutligt stollningstogande. I andra fell pågår beredning iregeringskansliet. Avseende ledningsorganisationen har och regeringenmed utgångspunkt i försvarsbeslutet fettot beslut om ett antol förändringar iorgamsation- och ansvarsförhållandena för myndigheterna inora främsttotelförsvarets militora del. Myndigheten Försvarsraakten bildas den Ijuli1994, likaså . läggs myndigheterna inom nuvarandehuvudprogram 1 - 4 samt , Försvaretssjukvårdsstyrelse och Försvarets civilförvaltning ned. I budgetpropositionen1993/94:100 bil.5 föreslår regeringen dessutom att bliravgiftsfinansierad. Den främste uppdragsgivaren föreslås bli Försvarsmakten. Såsoraframgick av försvarsbeslutsproposition (prop. 1991/92 :102, bet.1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337) och vUket understryks ytterligare i både 1993och budgetpropositioner finns några klara identifierbaraföratsättningar för ett genomförande av det långsiktiga försvarsbeslutet.Föratora det stotsekononiiska åtogandet enligt försvarsbeslutet är det vidareav vikt att de i försvarsbeslutet initierade förändringarna kan fullföljas iden orafettniiig och tekt sora föratsätts. Enligt försvarsbeslutet skallanslagen för anskaffning av raateriel räknas upp med en teknikfektor ora 1,5 %per år, föratoni korapensation enligt försvarsprisindex. Teknikfektorn äravsedd att i rimlig omfettning säkerstolla planerad raaterielanskaffning.Försvarsbeslutet gav således upphov till en omfettende omstolliiingsprocess idet svenska militora försvaret. Beslutet omfettode förändringar i hela kedjanfrån fomiuleringen av det militora försvarets uppgifter via krigs- ochgrandorganisationerna till antelet anstollda och värapliktssystenietsutforainiiig. Det hade, och har, även betydelse som grand för en fortsattomstrakturering av den svenska försvarsindustrin. Politikområdetomfettar investeringar i samt drift och underhåll av vägar och järnvägar,bidrag till sjöfert och luftfert samt till post- och telekommunikationenAnslag till vägar och järnvägar omfettor XX % av anslageninora politikområdet. De totola utgifterna för politikområdet uppgår underbudgetoret 1994/95 till ca , vilket utgör avstotens totala utgiften Diagram3.10 Stotens utgifter för kommunikationer /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totala utg. 94/95 96/97 beslöt att inrätta ett särskiltreservationsanslag för infrastrukturinvesteringar /91. /92 togs inga nya medel upp. har extra medel satsats inomtransportsektorn i sysselsättningsfrämjande åtgärder. fattar beslut om anslagsnivån ettår i taget samtbemyndigar regeringen att planera investeringar . Årendärutöver anger endast trafikverkens planerade investeringnivå inom den totalaplaneringsnivån pä för 1 O-årsperioden - 2003. Påförslag av regeringen beslutede om en långsiktiginriktning av infrastrakturens utbyggnad. Beslutet omfettede även ekonoraiskaramar för perioden - 2003 samt ekonoraiska raraar för den näraiastetreårsperioden. Enligt riksdagsbeslutet upprättes planer för väg-ochjärnvägsinvesteringar för totelt 98 mUjarder kronor för tioårsperioden -2003. Investeringsplaneringen sker vid , ochlänsstyrelserna. Investeringarnai stomjämvägar kommer under den kommande tioårspe- Prop. 1993 /94:150 riodenatt uppgå till ca 38 miljarder kronon Investeringarna i stamvägar BUaga 1.2 ochövriga riksvägar beräknas till ca 41 miljarder och bärighetshöjande åtgärder ivägar till ca under den koraraande tioårsperioden.Planeringsraraen för investeringar i länstrafikanläggningar, dvs länsvägar,länsjämvägar och kollektivtrafikanläggningar, uppgår till 9 miljarder kronorför tioårsperioden. Huvuddelar av investeringarna ligger och1994. Därtill koramer investeringar i kollektivtrafiksystemet i ,och inom ramen för de s.k. storstodsöverenskoramelsema. Toteltutgör dessa investeringsbidrag ca 3 railjarder kronon Utöverde järnvägs- och väginvesteringar sora finansieras genom anslag överstetsbudgeten tillkoraraer de investeringar som finansieras genora avgifter påtrafiken. gäller utbyggnaden av raed privat kapifel ochÖresundsförbindelsen. Investeringar som är planerade att finansieras raedavgifter på vägtrafiken gäller utbyggnaden av Ringen och Yttre tvärleden iStockholra och väginvesteringarna i , totelt ca 30 miljarder kronon Sammantegetkommer att investeras i vägar och järnvägar . Investeringarna skall finansieras dels över anslag påstetsbudgeten dels raed avgiften Inomkomraunikationssektom har avregleringar genoraförtsför postväsendet, inrikesflyget och telemarknaden. Syftet raed avregleringamaär att genora ökad konkurtens uppnå ökad effektivitet inora de olikaverksamhetsområdena vilket ger föratsättningar för att upprätthälla service ochvolym över hela landet. På mänga områden har effektivitetsförbättringar raedbättre service och lägre priser kunnat erbjudas kunderna. Den1 avreglerades den svenska inrikes luftfertsmarknaden. Avregleringenhar medfört ökad konkurrens framför allt på sträckor med omfettendetrafikunderlag och raånga positiva effekter för resenärerna. Regeringen har vidett flertel tillfällen uttelat att samhället har ett ansvar förregionalpolitiskt viktig flygtrafik. har beslutet att flygtrafikraellan och skall upphandlas. Skälet är att stoten har ettuttolat ansvar för ett grandläggande flygtrafikutbud på sträckan med hänsyntill sjukvårdens orgamsation som motiverar särskilda insatser för att trygga endirekt flygförbindelse. Även inom den utrikes luftferten har en avregleringskett genom att fr.o.m. tillämpar EU/EG:s tredjeluftfertspaket. Påpost- och teleområdet har stiftat lagar som bl.a. anger minstogodtogbara stendard på verksamhetens service och vilka åtgärder som stetenförfogar över för att upprättahålla den. Telelagen började gälla den . ombildades till aktiebolag. Postiagenträdde i kraft och posten orabilcfedes saratidigt Prop.1993/94:150 till aktiebolag. Ensuccessiv avreglering har skett på postorarådet . Den 1 januari 1993avskaffedes ensamrätt på brevbefordran. Postmarknaden blev därraedhelt avrcglerad. Vidare har beslutet att belägga brevförsändelser medraervärdeskatt i saraband raed att Posten orabildas till bolag. Den 1 juli 1994upphör Postgirots ensamrätt på stetliga betelningar. Post-och är ansvarig för myndighetsuppgifterna på post-och teleområdenaoch svarar dessutom för upphandlingen av vissa sam-hällsåteganden på dessaområden som finansieras med ett särskilt anslag. pågår ett arbete med att effektivisera organisationen. Syftet medomstellningsarbetet är att verksamheten skall marknadsanpassas och utsattesför en fullstondig konkurrens. Väghållningsdivisionen skall bli en kompetentbestollare. Regeringen har lämnat förslag till ora enbolagisering av per . Regeringenhar 1994 lämnat förslag till ora att AB monopolpå kontrollbesiktning ra.ra. av vägtrafikfordon skall upphöra den 1 januari1995. Arbetetraed avreglering av järavägsraarknaden pågån beslutode att geLKAB trafikeringsrätt på mahnbanan. Vidare sker fno.m. trafikåret 1993upphandling av olönsam intertegional järnvägstrafik i konkurtens. Andraaktörer än SJ kan därmed erhålla trafikeringsrätt på sträckor som de gesuppdrag att trafikera. godkände den andraupphandlingen enligt de nya reglerna vilken omfettor . Denförsto och andra upphandlingsoragången har raedfört besparingar på sammanlagtca med ett trafikutbud på raotsvarande nivå sora tidigare.SJ har erhållit fortsatt entreprenad på i vissa fell på järavägsstockori det upphandlade nätet. Vidare har regeringen lämnat förslag tillriksdagen ora avregleringen av järnvägstrafiken särat riktiinjer för SJ:sverksainhet . Politikområdetomfettor stöd i form av räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostoder,och s.k. RBF-stöd för underhåll och reparation av hosteden För närvarandeläranas också ett tillfälligt stunulansbidrag för orabyggnad av äldrebostodenBland övriga stödformer kan nämnas bidrag för avhjälpande av höga radonhalteroch fukt- och mögelskador i egnahera. Politikområdet omfettor också ett antaläldre stödformer som är under aweckling, däribland investeringsbidrag och tilläggslån,återstor fortferande en del utbetalningar vilka ger anslagseffekt underperioden. De totala utgifterna för politikområdet uppgår under budgetåret1994/95 till ca , vilket utgör av stotens ochsocialförsäkringssektorns totela utgiften Diagram3.11 Stotens utgifter för bostodsförsönning /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 Stödi förra av räntebidrag enligt äldre bestäraraelser för ny- och ombyggnad avbostoder svarar fortferande för huvuddelen av stetens utgifter på dette område.De utgiftsbegränsande åtgärder sora har genomförts eller beslutots för de närraasteåren innebär relativt utgångsläget att utgiftsnivån för dessa räntebidragsänks i storleksordningen . Eftersom bidragen beräknas som skillnadenraellan en garanterad ränto och en beräknad marknadsränto komraer därförutgifterna att minska på grand av lägre marknadsräntor För utvecklingen avutgifterna är det av stor betydelse att räntorna också kommer att vara låga1995 och 1996 då stora och dyra årgångar skall anpassas till en ny räntenivå. Från och med den 1 januari1993 gäller nya regler för stotens stöd vid ny- och ombyggnad av hostedenBidragssystemet har förenklats och bidragsunderlaget bestäms numera enligt enschablon. na minskas successivtefter feststäUda regler både i det enskilda Prop. 1993/94:150 bidragsärendetför varje nytt år av bidragstiden och för varje ny årgång BUaga 1.2 av ny-och ombyggnad. Härigenora koraraer stotens kostnader för stödet att minskaunder LK-perioden. Degaranti- och försäkringssystem sora finns eller håller på att införas koramersuccessivt att avlasto stoten kostnaderna för det stöd som ges föråtgärdande av fukt- och mögelskador i småhus. 3.11 Rättsväsendet inkl. skatt och tull Politikområdetomfettor bl.a. polisväsendet, åklagarväsendet, dorastols-väsendet, kriminalvården,rättshjälpen samt mil- och skatteväsendet. De totala utgifterna förpolitikområdet uppgår under budgetoret 1994/95 till ca ,vilket utgör av stotens och socialförsäkringssektorns totolautgiften Diagram3.12 Stotens utgifter för rättsväsendet inld. skatt och tull /89 - 1998/99. Miljarder kronori 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 Utgifternahar ökat kontinuerligt , främst p.g.a flera verksamheter inompolitikområdet erhållit resursförstorkning genom politiska beslut. Enredogörelse över beslutode besparingar inom rättsväsendet återfinns underföljande textovsnitt för resp myndigheten Verksamheteninora politikorarådet är grandläggande för den enskildes rättssäkerhet ochrättstrygghet. Det är rättsstotens uppgift att tillgodose den enskildessjälvklara krav på rättstrygghet, dvs. trygghet för liv, hälsa, integritet ochegendora. Rättssäkerheten stoller krav på bl.a. lik-fomiighet och föratsebarheti normgivning och rättstillämpning. Rättstryggheten uppnås främst genomeffektivitet i brottsbekämpningen. Det övergripande målet för verksamheten ärinora politikområdet således att förbättra och försterka den enskildesrättssäkerhet och rättstrygghet, sköte skatteuppbörd enligt gällandelagstiftning samt tillse att medborgarnas civil- och skatterättsligaförpliktelser efterlevs. huvudmåletatt niinska brottsligheten och öka raänniskors trygghet raot Prop.1993/94:150 att utsattes för brott. Enannan given föratsättning för stetliga rayndigheter inom alla sektorer underLK-perioden, är att ytterligare öka verksamheternas produktivitet. Detteinnebär att resursanvändningen genoragående raåste bli effektivare för attuppnå ett bättre resultet med raindre eller oförändrade resursen Riksdagenshar beslutet att en besparing på skall tos ut påpolisväsendet under budgetoren 1993/94 - 1995/96. För budgetoret 1995/96 ärbesparingen beräknad i LK-kalkylen till 175 mUjoner kronon Regeringen har i1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil.3) föreslagit attpolisväsendet skall erhålla en anslagskredit sora länen övergångsvis kanutnyttja för att upprätthålla den operativa nivån innan rationaliseringar harfått full effekt. Krediten skall beviljas av . Regeringenhar budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil.3) föreslagit att 30railjoner kronor, avseende avdrag för produktivitetsförbättringar, skall drasfrån Polisväsendets ramanslag för budgetoret 1994/95. Riksdagenhar tidigare fettot beslut om att öka antogningen av aspiran-ter tillPolishögskolan. I LK-kalkylen har beräknats ett tillskott av medel förpolislöner avseende utexaminerade poliser från under budgetoren1994/95 resp. 1995/96. Tvåutredningar, Åklagaratredningen och har föreslagit ganskabetydande förändringar för åklagar- och domstolsväsendet. Det gäller såvälarbetsuppgifter som arbetssätt. Vissa av Åklagaratred-ningens ochDorastolsutredningens förslag har berörts i årets budgetproposition (prop.1993/94:100 bil. Förslagen bereds vidare inora . Underåren 1992 och 1993 har beläggningen inora krirainalvårdens anstolts- ochhäktesorganisation ökat raycket kraftigt. har medförtöverbeläggning vid såväl anstelter som häkten. Vidare har den obligatoriskahalvtidsfrigivningen avskaffets . gäller som huvudregelatt minst två tredjedelar av strafftiden skall ha avtjänats innan frigivningkan ske. Den förste febraari 1994 har ändringar i rattfyllerilagstiftningenträtt i kraft, som bl.a. innebär skärpto straff för grovt rattfylleri och sänktpromillegräns för detto brott. effekteraaav beläggningsutvecklingen särat av de ändrade reglerna i Prop. 1993/94:150fråga om villkorlig frigivning och rattfylleri pågår en utbyggnad av Bilaga1.2 anstolts- och häktesorganisationen. 1 kompletteringspropositionhar redovisats en långsiktig planering för en utbyggnad raed omkring 875ansteltsplatser Under budgetåren 1993/94 - 1996/97 kommer dessutom häktesorganisationenatt tillföras närmare 300 platsen Genomfortsatt rationalisering inom skatteförvaltningen, bl.a. ytterligare utvecklingav ADB-stöd och fortsatte förenklingar vad gäller privatpersonerssjälvdeklaratiouer, kommer resursåtgången för nuvarande verksamhet att minskamed ca under LK-periodens två försto ån Regeringenhar förslagit att skatteförvaltningen fr.o.m. budgeteret 1995/96 tillförs 200railjoner kronor för utbyggd kontrollverksamheten. De ökade insatsernapå detto område är en del av arbetet med att sanera stotens finanser, raen dehar också stor betydelse för olika rayndighetens arbete raed att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Ett regeringsuppdrag har getts tillRiksskatteverket att konstraera lämpliga uppföljningsinstruraent i syfte attanalysera effekterna av denna satsning. Inoraexekutionsväsendet har den konjunkturbetingade ärendevolyraen, t.ex. vad gällervräkningar och exekutiva festighetsförsäljningar, fortsatt även det senasteåret. Regeringen har därför föreslagit att kronofog-demyudigheterna uu tillförs enförsterkning på 25 miljoner kronon Regeringenhar lagt finara ett förslag till en skuldsaneringslag. I det föreslagnaförferandet skall ärenden om s.k. frivUlig skuldsanering handläggas avkronofogdemyndigheterna. Ensvensk anlutning till den Europeiska Unionen kommer i hög grad att påverkaTullverkets arbetsuppgifter och organisation. Vidden yttre gränsen - gränsen mot icke EU-medlemmar - kommer Tullverketsnuvarande uppgifter huvudsakligen att besto. Vid gränserna mot EU-medlemmar,den s.k. ime gränsen, koramer i stort sett traditionellaarbetsuppgifter att försvinna. För vissa varaområden såsora narkotika, vapenra.m. kommer ett visst kontrollbehov även vid den inre gränsen att kvarsto. Ett EU-medlemsskapkommer att innebära ett minskat behov av resurser för fraratidaverksarahet. 1 samL Nr 150. Politikområdetomfettar internationellt utvecklingssamarbete (biståndsramen), biståndet tillCentral- och samt bidraget till EFTA:s fond för ekonomisk och socialutjämning. De totala utgifterna för politikområdet uppgår under budgetåret1994/95 till , vilket utgör av stotens ochsocialförsäkringssektorns totola utgiften Diagram3.13 Stotens utgifter för intemationellt biständ /89 -1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 Bistondsramenför budgetoret 1994/95 är budgeterad till , vilket utgörca av BNI. Ramen fördelas enligt regeringens förslag tUl intemationellabiståndsprogram till utvecklingssamarbete genom SIDA raed säratmed till andra biståndsprogram såsom bl.a. U-krediter, forskningsstöd,näringslivsbistånd, stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad. För administrationenav biståndet beräknas av biståndsramen. Regeringen betonar vissakriterier som vägledande för det svenska bistondets inriktning. Det innebär attagerandet hos mottogama för svenskt bistånd vad gäller deraokrati, respekt förmänskliga rättigheter, utveckling av marknadsekonomi och effektiviteten ibiståndet har betydelse för fördelning av bistondsmedlen. Utveckling och förbättringav effektiviteten i det svenska biståndet är en prioriterad fråga. Sora enuppföljning av utredningen ora stymings-och samarbetsformer i biståndet har enutredning om styrnings- och beslutsvägar,organisation samt behov av kompetensutveckling utförts vid Prop. 1993/94:150Utrikesdepartementet. Bland andra utredningar kan nämnas den som BUaga 1.2analyserat hur den svenska andelen av de multilaterala organensupphandling kan ökas. Sverigessaraarbete raed utgör en integrerad del av den svenskaöstpolitiken. Samarbetets syfte är att på olika sätt bisto länderna i denpågående samhällsomvandlingen och medverka till att de inleramas i det dagligainternationella samarbetet på skilda områden. Målsättningarnaför det svenska östsamarbetet är att stödja demokratiska ochmarknadsekonomiska reforraer särat åtgärder som bidrar till bevarandet ochförbättrandet av miljön, särskilt i . För de baltiska stoternatillkommer raålet att bidra till att befästo deras nationella suveränitet. Detbilaterala saraarbetet inriktos på geografiska närområde, dvs.Estland, , , och nordvästra . Kunskapsöverföringär den främsto stödformen i det bilaterala samarbetet. Genom ochSwedfimd och det på nordiskt initiativ upprättode baltiskainvesteringsprogrammet lämnas även stöd till små och medelstora företogsverksamhet i . För att ytterligare främja en utvidgad handel har ensärskild exportkredit-garantirara om iraättots. Ramen avserBaltikum men kan även användas för . Tillländerna utonför närområdet kanaliseras insatserna huvudsakligen genoraraultilaterala organ, främst Internationella valutofonden. ,Europeiska återappbyggnads- och , , samt dens.k. Budgetoret1994/95 är det sisto året beslutode treårsprogrammet om 1 miljardkronor per ån Regeringen låter nu göra en utvärdering av hela dethittillsvarande bilaterala samarbetet. Utvärderingen skall ingå i underlagetför regeringens och ställningsteganden då det gäller utformning ochinnehåll i det fortsatte saraarbetet efter budgeteret 1994/95. harberayndigat regeringen att inom ramen för ett fortsatt samarbetsprogram förCentral- och få göra utfästelser under budgetoret 1994/95 om högst 1miljard kronor avseende budgeteret 1995/96.