prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En mycket restriktiv kreditprövningfrån banker och kreditinstitut kan också komma att begränsa hushållenskonsumtion. Prognosen innebär att den privata konsumtionen 1994 stiger medknappt och aft ökningstakten tilltar till 1995. Den kommunala konsumtionen minskade med hela 3 %under 1993. Den kraftiga nedgången iimebär att kommuner och landsting iväsentlig om&ttning börjat anpassa verksamheten till de nya finansiellaföratsättningar som gäller. Denna process väntas fortsätta även och1995, om än i avtagande takt. Också den statliga konsumtionen väntasvolymmässigt minska tmder perioden. Bruttoinvesteringarna i näringslivet är nudefinitivt pä väg att vända uppåt. föratses en ökning pä närmare 9 %som tilltar till . Det är främst inom industrin som expansionenväntas ske med en tillväxt av såväl 1994 som 1995. En snabbproduk-tionsuppgäng, god lönsamhet samt illande räntor utgör föratsättningamaför en så kraftig expansion som investeringsnivån blivit starktnerpressad . Också de ökade satsningarna på infrastrukturinvesteringarinom de statliga affärsverken spelar en betydande roll. Trots den avsevärdainvesteringstillväxten i näringslivet fortsätter de totalabruttoinvesteringarna i ekonomin att minska även 1994, då bo- Återhämtningen av den inhemska Prop. 1993/94:100efterfrågan tmder 1995 väntas innebära en ökning av investeringama även Bilaga 1.1 inom hemmamarknadsorienterade sektorer av ekonomin. De totalabratto-investeringama kan därför väntas öka så pass kraftigt som 1995. Diagram1.3 Bruttoinvesteringar (LP) samt bruttoinvesteringar exklusive bostäder (LPoch FP), andelar av BNP. Andelov BNP, procent 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: och Finansdartementet. De totala brattoinvesteringamas andel av BNP har ilöpande priser minskat från 1989 till 1994. Denna nedgång ärdock i betydande utsträckning hänförlig till minskat bostadsbyggande. Andelenunder slutet av 1980-taIet drevs också upp av de extremt kraftiga prisökningarnainom byggnadssektorn som helhet. Diagram 1.3 avser att visa betydelsen av dessabåda fiiktorer. Mätt i &sta priser kommer investeringskvoten avseendeannat än bostäder aft vara imgefär lika hög 1995 som i början av 1980-taIet. Förändringar i lagerhållningen hade stor betydelseför BNP-utveck-lingen . väntasemellertid lagerbidragen bli tämligen blygsamma. Lagerawecklingen tilltog någotunder 1993. väntas lagren ge ett positivt BNP-bidrag påca 1/. När industriproduktionen gradvis tilltar kommerbehovet av lager av insatsvaror och varor i arbete att öka. Därtill kommer atttakten i avvecklingen av de stora färdigvaralager, som ofrivilligt byggdes uppi den tidigare nedgångsfksen, nu successivt avtar. Procent avföregående åis BNP 1993/94:100 Bilaga1.1 Privat konsumtion OffenUig konsumtion -1,0 -0,2 -2,1 -0,6 1,0 -0,3 -1,9 -1,7 1,0 -2,3 1,3 0,3 -2,6 -0.2 3.5 -1.1 0.4 3,1 -1,1 -1,9 -2,0 Anm.: På grund ov avrundning summerar inte alltid delarnatill totalen. Källor: och Finansdq>artementet. minskade BNP med . Den dualasituationen i ekonomin åskådliggörs av att nettoexporten gav ett positivt bidragtill tillväxten pä . 1994 väntas nettoexportens bidragbli av samma storleksordning. Det negativa bidraget frän brattoinvesteringamaavtar som konsumtionen stabiliseras. Den totala BNP-tillväxten väntasuppgå till för att sedan öka till 1995. Såvälkonsumtionen som investeringama ger då betydande positiva bidrag tilltillväxten. Expansionen av den inhemska efterfrågan medför också entilltagande importökning. Därigenom kommer nettoexportens positiva bidrag tilltillväxten att dämpas kraftigt. Sparkvot(nivå) Handelsbalans(mdr. Bytesbalans(mdr. Bytesbalans(% av BNP) Öppen arbetslöshet (% av arbetskraften) Arbetsmarknadspol itiska åtgärder(% av arbetskraften) -0,7 -3,7 -1,2 -2,2 , och Fmansdepartementet. 9 1993/94. Nr 100 Bilaga I Diagram1.4 Faktisk och potentiell BNP 1993/94:100 Bilaga1.1 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Diagram 1.5 BNP och produktivitet i 1981-1995 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Situationenpå arbetsmarknaden har försämrats dramatiskt . Produktionen harfallit som produktiviteten stigit markant. Antalet sysselsattapersoner 1993 var i genomsnitt 490 000 eller II % färre än 1990.Arbetslösheten uppgick vid slutet av 1993 till Prop. 1993/94:100av arbetskraften som ytterligare är engagerade i arbets- Bilaga 1.1 marknadspolitiska åtgärder. En viss stabilisering avsysselsättningen kimde dock skönjas , främst när detgäller antalet arbetade timmar. Trots den förhållandevis goda tillväxten under denärmaste åren kvarstår stora obalanser på arbetsmarknaden. Produktivitetenväntas fortsätta att stiga tämligen starkt som det finns en storpotential till ökad arbetsutbud. När efterfirågan på arbetskraft börjar tilltakan man därför förvänta sig en relativt stor följ samhet i utbudet. Därförsjunker arbetslösheten långsamt. En gradvis ökning av dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema till befintliga ramar tillsammans med vissapositiva effekter av det generella sysselsättningsstödet (GAS) iimebär att denöppna arbetslöshe-tan, mäft som årsmedeltal, ändå bedöms minska något 1994.Summan av antalet personer i öppen arbetslösheten och antalet personer ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder väntas dock fortsätta öka1994. föratses en viss nedgång av såväl den öppna arbetslöshetensom i det totala antalet personer utanför den reguljära arbetsmarknaden(antalet öppet arbetslösa plus antal i konjunkturberoende åtgärder). Detoffentliga finansiella sparandet har försämrats kraftigt,huvudsakligen till följd av recessionen, som i sin tur sammanhänger med enmycket stor ökning av det privata sparandet. Underskottet uppgick till13,av BNP. Underskottet minskar successivt , men ärfortfarande stort. Med den beräkningsteknik som används kan ca 3/4 avtmderskottet bero på det onormalt låga kapacitetsutnyttjandet i ekonomin medan1/4 är av mer strukturell natur. Även om en förhållandevis liten del avtmderskottet kan betraktas som s.k. strukturellt är situationen allvarlig. Enrelativt med stora underskott iimebär en kraftig ökning avstatsskulden. Därigenom ökar ränteutgifteraa vilket tränger utandra angelägna offentliga utgifter. Därtill är beräkningama av detstrukturella underskottets storlek behäftade med stor osäkerhet särskiltavseende framtida är, bl.a. som en följd av svårigheter att bedöma vilkenarbetslöshet som kan upprätthållas utan att lönerna accelererar. Diagram1.6 Finansiellt sparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans Prop. Bilaga 1.1 Andel av BNP, procent 1980 1982 1984 1985 1988 1990 1992 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Procent ov BNP i löpande priser -0,4 -0,7 -0,3 -2,2 -7,4 -13,5 -11,1 -10,2 Det mycket höga privata finansiellasparandet innebär dock att bytesbalansen visar allt mer betydande överskotttrots det stora offentliga tmderskottet. beräknasbytesbalansöverskottet uppgå till av BNP, vilket är anmärkningsvärtncket vid en intemationell jämförelse. Det finns dock flera skäl till attSverige bör ha ett stort överskott i nuvarande läge. medextremt låga bostadsinvesteringar bör sparandet pä detta sätt kanaliseras tillutlandet. I samma riktning verkar den demografiska situationen under1990-taIet, där andelen pensionärer är förhållandevis låg. Därtill kommer attdet relativa resursutnyttjandet förmodligen är lägre i än i omvärlden. Kapitalmarknaden ProP- 1993/94:100 Bilaga 1.1 Spänningarna pä de europeiskavalutamarknaderna ledde till aft medlemsländema inomvalutasamarbetet EMS tvingades bredda bandgränsema frän -I-/- till +1-15 %. Öveigängen till ett mer flexibelt växelkurssystem har bidragit till atträntenivåerna i har sjunkit. har de flesta ländema dock varitförsiktiga med att använda de nya penningpolitiska möjlighetema tillräntesänkningar. Växel-kursrörelseraa har av denna anledning varit relativt småmellan de olika ERM-valutoma. Om denna utveckling består kommer den tyskaränteutvecklingen att även fortsättningsvis vara styrande för de flestaeuropeiska länder. I har räntoma successivt fidlit sedankronan började flyta. Rän-te&Uet har i hög grad bidragit till enstabilisering hv situationen iden fmansiella sektom. Nedgången i räntenivån har dock begränsats av denosäkerhet som rått om bl.a. kronans depreciering och om det parlamente-riskaläget. Utvecklingen av aktiekursema pä Stockholmsbörsen var dock mycket starkunder 1993. 2 Internationell utveckling 2.1 Sammanfettande översikt Konjunkturappgångeni fortsätter, men är ovanligt svag i ett historiskt perspektiv. Detföreligger fortfarande stora skillnader mellan ländema om var ikonjunkturcykeln de befinner sig. Uppgångsfåsen leds av och övrigaanglosaxiska länder, medan konjunkturen förefaller ha stabiliserats i flertaleteuropeiska länder. fortsätter försämringen i . Återhämtningen iUSA har pågått och tycks stå på solid grund. Även i Storbritannienverkar återhämtningen vara säkerställd. Diagram 2.1 BNF-tiUväxt i , och västraTyskland Årlig procentuell förändring Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Källa:OECD. Av de stora länderna kommer den högsta tillväxtenimder prognosperioden att noteras för där BNP-tillväxten beräknas uppgåtill 3 1/1994 för att därefter sjunka något. I föratsesen svag återhämtning under loppet av 1994 och i beräknasBNP-tillväxten till I 1/. Av de europeiska länderaa föratses den svagasteutvecklingen i västra . Även 1995 kommer tillväxten att bli dämpad. Denfinska ekonomin fortsätter att utvecklas svagt . Denkraftiga tudelningen mellan den snabbt växande export-inriktade delen avekonomin och en mycket låg efterfrågan i den inhemska sektom kommer attkvarstå. För som helhet beräknas BNP-tillväxten till 1994, för attsedan öka till 2 1/1995. Inflationstrycket kommer att vara lågt och denårliga prisstegringstakten kommer att imderstiga . Tabell 2.1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa 1993/94:100 Bilaga1.1 -0,7 -0,5 -2,0 -1,0 -2,2 -0,6 -7,1 -4,0 -2,6 -1,1 -1,9 -2,0 -0,4 -0,7 M987 års BNP. Behovet i den privata sektora att anpassa skuldernatill lägre nivåer kommer att fortsätta att verka återhållande på utvecklingen imånga . Även om saneringsprocessen har pågått entid är skuldsättningen i den privata sektom historiskt sett hög i många länder.Skuldanpassningen har kommit längst i , men är trots de låga räntoma ännuinte avslutad. Detta återspeglas i att takten i den ekonomiska återhämtningenär förhållandevis måttlig. I har sänkningen av de korta räntomainneburit kraftigt minskade ränteutgifter för hushållen och därmed ökatkonsumtionsutrymmet. Skuldstocken har dock endast sjunkit marginellt. Finanspolitiken i flertalet inriktas påbudgetkonsolidering på medellång sikt. Många länder har i enlighet med dettainfört medel-fristiga konsolideringsprogram. Budgetimderskottet i denoffenfliga sektora uppgick till i genomsnitt ca 4 1/av BNP i ochi ca 6 3/. Det konjunkturrensade underskottet var i genomsnitt3 1/av BNP i . Den allvarliga budgetsituationen har inneburit attutrymmet fÖr stimulanser i flertalet länder är ytterst begränsat och samtidigthar verkan av de automatiska stabilisatorerna i många länder begränsats. Under1994 kommer finanspolitiken att stramas åt något i som helhet. De endaländer som beslutat om stimulanser på kort sikt är och . Denoffentliga sektoras höga skuldsättning är ett problem i många länder. Skulden ioffentlig sektor, mätt som andel av BNP, har i de flesta länder ökat för varjelågkonjunk-ftir. lbell 2.2 Den konsoliderade offentliga sektoms finansiella sparande Kalenderår, procent av BNP 1993/94:100 Bilaga 1.1 -2,5 2,9 -2,1 -1,5 -1,3 -3,4 3,0 -3,2 -2,1 -2,7 -4,5 0,7 -2,6 -3,9 -6,2 -3,6 -1,0 -4,0 -6,0 -8,2 -1,5 5,3 2,5 4,2 -2,2 -1,5 -0,2 -1,2 -2,5 -6,1 -2,8 -7,4 -4,3 -9,1 -3,2 -13,5 -3,7 -4,4 -5,1 -6,8 -2,1 -2,9 -4,0 -4,6 kostnader för inlåningsförsäkringen. De stora räntedifferensema i OECD-området mellanUSA och å ena sidan och de europeiska ländema å andra sidan minskadeunder 1993. kommer räntedifferensen i de korta räntornaatt skifta sä att korträntoma i betydligt överstiger nivån i ochJapan. I är penningpolitiken expansiv och har kombinerats medett program för medelfristig budgetkonsolidering. Den reala korta räntan äromkring O %. Penningpolitiken i föratses stramas åt tmder 1994 närkapacitetsutnyttjandet stiger och BNP-gapet krymper. I ligger diskontotpå en rekordlåg nivå, . Fortsatt sjunkande korta räntor kan dock inteuteslutas, även om utrymmet är begränsat. Trots de låga räntorna har yenenapprecierats kraftigt mot samtliga valutor. Den effektiva apprecieringen sedandet uppgår till . I föll såväl de långa somde korta räntoma betydligt . De långa räntoma i är nu näraden nivå där räntoma bottnat i tidigare recessioner, medan de korta räntomaännu inte nått den nivån. Utvecklingen på valutamarknaderna vardramatisk. Yenen apprecierades kraftigt och i ändrades föratsättningamaför valutapolitiken väsentligt efter beslutet att vidga fluktuationsbandeninom till +/- . Beslutet har lett till att situationen påvalutamarknadema åter stabiliserats. De minskade spänningama är också en följdav att de tyska räntoma har fortsatt att sjunka. Räntemarginalen mot D-markenhar överlag krympt. De tyska räntoma förefaller dock fortfarande utgöra ettgolv för räntoma i flertalet europeiska länder, varför dessa väntas följa efterde förväntade fortsatta lättnadema av penningpolitiken i . Inflationen i dämpades ytterligare tmder 1993och uppgick i genomsnitt till . Inflationen fortsatte att stiga iTyskland imder inledningen av året, men har därefter gradvis dämpats. I deländer vars valutor deprecierats har inflationen ökat mindre än väntat. Densvaga efterfrågan har gjort att ökade importpriser ännu inte har slagit igenomi kon-sumenUedet. väntas ett fortsatt lågtinflationstryck Inflationen beräknas ligga under såväl Prop.1993/94:100 1994 som 1995. En viss uppgång kan föratses i , medaninflationen Bilaga 1.1 i kommer att fålla något. IVibell2.3 Konsumentpriser och arbetsISshet i vissa OECD-lSnder 1991 1992 1993 1994 1995 Årlig procentuell förändring. Procent av arbetskraften. Källor: och . Arbetslösheten steg i som helhet.Bakom detta döljer sig en nedgång i till , medan arbetslösheten iOECD-Europa steg till rekordnivåer, ca II %.Åtgärder att minska arbetslösheten har givits högsta prioritet i de europeiskaländema. Bedömningen är att det krävs en BNP-tillväxt på för attminska arbetslösheten, vilket innebär att arbetslösheten i inte kommeratt sjunka förrän . VärtdsharuJeln ökade med endast 1993.Sveriges exportmarknadstillväxt var ännu mindre. När återhämtningen tar fertunder prognosperioden väntas en gradvis uppgång av tillväxten i världshandelntill 1995. I fmns världens snabbast växandeekonomier och över hälften av världens befolkning. Statema inom området ärheterogena i många avseenden och befinner sig i olika utvecklingsstadier. Destater där utvecklingen nått längst och är som mest intensiv kännetecknas aven betydande framgång vad gäller makroekonomisk stabilisering och handelsliberalisering.De huvudsakliga orsakema till den snabba tillväxten har varit en snabbinvesteringstillväxt och stor satsning på utbildning. Området är till viss delberoende av utvecklingen i OECD-ländema, främst , men beroendet har minskati betydelse. är den viktigaste investeraren. Även , ochKoreas betydelse har ökat. På senare är är det framför allt utvecklingen i Kinasom har haft störst inverkan på de övriga statema i regionen genom ökad import.BNP-tillväxten i , exklusive beräknas till denärmaste åren. I , beräknas BNP-tillväxten, 1993 ha varit för andraåret i rad, men det finns risk föröverhettning då inflationen väntas uppgå till Prop. 1993/94:1001993. Inflationen i onuådet som helhet förväntas uppgå till im- Bilaga 1.1 der 1993 och 1994. Osäkerhetsmomenten i prognosema är fortferandestora. Osäkerheten är störst i , och . Mångakontinentaleuropeiska länder befinner sig nära botten i konjunkturfksen menbåde tidpunkten för och styrkan i uppgången är svår att beräkna. För hela OECDförefeUer emellertid riskbilden vara balanserad mellan möjligheter tillstarkare tillväxt än beräknat och risken för en svagare utveckling. I utgör utvecklingen i denprivata konsumtionen ett betydande osäkerhetsmoment. Budgetåtstramningar somtill stor del riktas mot hushållen, fortsatt stigande arbetslöshet och lågalöneökningar medför pä kort sikt en svag utveckling av hushållens disponiblainkomster i flertalet länder, men ökar utrymmet för lägre räntor.Prognosen föratsätter att hushållens sparkvot sjunker något underprognosperioden, något som i ljuset av bl.a. stigande arbetslöshet får bedömassom osäkert. I är skuldanpassningen ännu inte avslutad och det är svårtatt bedöma när denna process är avklarad. Det är också osäkert om den starkayenkursen kommer att bestå. I syns vissa tecken på att botten i deninhemska efterfrågan snart har passerats, vilket prognosen också utgår ifrån.Signalerna är dock inte entydiga. Den mycket höga arbetslösheten medför enrisk för att såväl privat konsumtion som investeringar utvecklas sämre änväntat. Den penningpolitiska hållningen i ERM-ländema ärett annat osäkerhetsmoment. Den ökade flexibiliteten som de vidgadefluktuationsbanden medför har inte utnyttjats. Ländema förefeUer inte upplevadet som om det penningpolitiska handlingsutrymmet i praktiken har ökat.Bundes-banks agerande kommer därmed sannolikt att faställa ramama för penningpolitikenäven i fortsättningen. Det är dock värt att poängtera att riskema vad gällerpenningpolitiken både är på uppåtsidan och nedåtsidan. Bimdesbank kan komma attlätta penningpolitiken snabbare än beräknat om inflationsutvecklingen blirgynnsam. I kan , om inflationen tilltar, strama åtpenningpolitiken tidigare än beräknat. Effekten av konsolideringen av de offenfligafinansema i är svår att beräkna. Den återhållande effekten avbudgetsaneringen motverkas av att den möjliggör lägre räntor och att denekonomiska politiken kan uppfettas som mer trovärdig. Nettoeffekten av dettaär svårbedömd. Slutligen bör nämnas att utvecklingen av handelninom EG är osäker. I och med genomförandet av den inre marknaden harhandelsstatistiken lagts om från att baseras på tullstatistik till att grundaspå momsredovis-ningen. Omläggningen har medfört att någon statistik för denintema EG-handeln ännu inte publicerats. Utvecklingen av denna byggerdärför på uppskattningar. 2.2 Länderöversikter Prop- 1993/94:100 BNP-tillväxteni den amerikanska ekonomin bedöms ha uppgått till 1993. Efter en tillsynes svagare ekonomisk utveckling tycks tillväxtenåter tagit fert . Den tmderliggande utvecklingen avinhemsk efterfrågan har dock varit stabilare än vad BNP-siffroma givit skenav. Återhämtningen i har pågått så länge som 2 1/2 är. Den revidering avnationalräkenskapema för som genomfördes innebar också attden beräknade tillväxten höjdes med i genomsnitt 1/. Den privata konsumtionen har vuxit i relativt godfert trots en svag utveckling av de disponibla inkomsteraa och trots att enviss skuldanpassning sannolikt återstår. har hushållen delvis kuimatöka konsumtionen genom att minska sitt sparande, men den utvecklingen bedömsinte fortsätta framöver. Företagens vinster har stigit kraftigt och i takt meddetta har maskin- och utrastningsinvesteringaraa ökat markant. Även bostadsinvesteringamatycks ha tagit fert . Neddragningarna av försvarsutgiftemade har lett till minskad offenflig konsumtion. Handelsbalansenhar fortsatt att försämras dels beroende på att exporten hämmats av dollarnsappreciering gentemot vissa konkurrenfländer, dels på den svaga konjunkturen iomvärlden och slutligen den tilltagande importefterfrågan. Kongressen och administrationen kimde i början avaugusti enas om ett budgetförslag. Det innebär att stimulansdelen avpresidentens förslag slopats, medan kraven på budgetkonsolidering ökatytterligare något. Bespa-ringama är ungefär lika fördelade mellanskattehöjningar och utgiftsnedskämingar och genomfors successivt under1994-199 8. Åtgärdema uppgår till ca 1/av BNP 1994 för att öka tillmotsvarande av BNP 1998. Trots saneringsprogrammet väntas underskottetuppgå till av BNP 1998. Penningpolitiken har under återhämtningenvarit expansiv. Såväl korta som långa räntor föll ,varefter ränte-fellet har upphört. De långa räntoma har den senaste tidenbörjat stiga. Den stigande efterfrågan och det ökade kapacitetsutnyttjandetiimebär att väntas motverka tendenser till tilltagande inflationgenom en uppdragning av räntoma. Tillväxten väntas även fortsättningsvis ledas avföretagens investeringar och den privata konsumtionen. Sysselsättningenföratses nu växa snabbare än tidigare vilket påverkar konsumtionen positivtgenom stigande disponibel inkomst, men också genom en ökad optimism ochframtidstro hos hushållen. Inflationstrycket förväntas bli måtfligt. Mot dennabakgrund väntas flUväxten uppgå tUl 3 1/1994 och 1995. Bilaga 1.1 Recessionen i den japanska ekonomin blevbetydligt djupare än vad som tidigare föratsågs. Trots omfettande penning- ochfinanspolitiska stimulanser har fellet i inhemsk efterfrågan inte kunnatförhindras. Bytesbalansöverskottet mätt i US-dollar har växt till rekordnivåerpå gnmd av bl.a. den kraftiga apprecieringen av yenen och en minskande import.BNP bedöms ha minskat med 1/1993. Hushållens konsumtion utvecklades svagt 1993 motbakgrund av fell-ande övertidsuttag, lägre bonusutbetalningar och ökad risk förfriställning. Nybilsregistreringama och detaljhandelsförsäljningen fortsatteatt minska. Nedgången i företagens investeringar fördjupades . 'Ybnens appreciering har slagit hårt mot företagens vinster.Detta bidrog till att Tokyobörsen föll med . Regeringen har presenterat inteinindre än tre stimulanspaket vilka sammantaget föreslår åtgärder motsvarandedrygt av BNP. Åtgärdema har i huvudsak varit inriktade mot tidigareläggningav offentliga investeringsprojekt. Stimulanseffektema på ekonomin tycksemellertid ha uteblivit. Diskontot har sänkts successivt ochär nu rekordlåga . Det kan inte uteslutas att ytterligare sänkningargenomförs. Effekten av en sådan torde vara begränsad. Femårsräntan är för närvarande3,medan tremånadersräntan sjunkit till . Utsiktema för den japanska ekonomin på kort siktmåste betecknas som mycket dystra. Företagens investeringar och privatkonsumtion väntas ta fert först tmder . Utrikeshandelnkommer att ge mindre bidrag till tillväxten i takt med att exf)ort- ochimportvolymerna anpassas till den högre yen-kuisen. Det finns en vissmöjlighet att marknaden omvärderar yenkursen tmder intryck av det allvarligaläget i ekonomin. Bostadsbyggande och offentliga investeringar väntas dockväxa snabbt tmder 1994 för att mattas tmder 1995. Sammantaget bedömsBNP-tillväxten uppgå till endast 1/1994 och 2 1/1995. BNPföll kraftigt men har därefter stabiliserats.Många länder befinner sig kring den nedre vändpunkten av konjunkturförloppet,varför bedömningama är osäkra. Utvecklingen i är som vanligt ennyckelfaktor för tillväxtutsiktema. Det kraftiga fellet i BNP i västra underinledningen av 1993 har inte fortsatt utan den tyska konjunkturen haråtminstone för tillfallet stabiliserats. Osäkerheten om huravida detta betyderatt ekonomin nu vänt uppåt är dock stor. Konjunkturläget är svårtolkat medskiftande signaler från olika konjunkturvariabler. Fallet iindustriproduktionen har t.ex. upphört, men enligt enkätimdersökningar planerarindustrin fortsatta produktionsminskningar. Industrins konkurrenskraft harförsämrats genom att D-marken har apprecierats och attenhetsarbetskraftskostnadema stigit snabbare än ikonkurrenfländeraa. Det kan inte uteslutas att BNP efter att Prop.1993/94:100 ha ökat något tmder återigen feller tmder detförsta Bilaga I. och att en uthållig återhämtning inledsförst därefter. beräknas BNP ha fellit . Inflationen låg kvar under första halvåret1993, men har därefter dämpats. uppgick den tUlca i årstakt. De största prisökningaraa registrerades inom servicesektornoch genom att momsen höjdes med en procentenhet . Arbetslöshetensteg från 1,8 miljoner personer i mitten av 1992 till drygt 2,3 miljonerarbetssökande . Budgetunderskottet i den konsoliderade offentligasektom beräknas ha uppgått till av BNP 1993.