prop · GH03248 · 1993-12-31 00:00:00 — En stor del avuppmärksamheten ägnades åt frågan hur staterna i skallkunna dra nytta av rättsliga instmment för samordning av systemenför social trygghet för personer som flyttar mellan ländema (Kh rådetsminimistandard vad avser social trygghet. Ett seminarium i den första frågan höllsockså i . Kommitténbeslöt att organisera en kurs för tjänstemän i de nationellaförvaltningarna om rådets minimistandardinstmment inom området socialtrygghet. Kommittén antog för sin del även ett protokoll tUl den europeiskakonventionen om social trygghet och överlämnade detta till ministerkommitténför slutligt beslut. Kommittén beslöt även att företa två studier som bådaskall ta upp frågor hur systemen för social trygghet skall kunna bidra tillrehabilitering och aktivering av förmånstagare. Den ena studien skall inriktaspå medicinsk och yrkesmässig integrering av sjukskrivna och förtidspensioneradeoch den andra skall behandla olika sätt att främja den äldre arbetskraftensmöjligheter att fortsätta ett aktivt liv. för förberedande av konferens i för ministrar medansvar för social trygghet bildades. Temat för konferensen kommer att bli"Social trygghet och beroende personer", dvs. hur de socialatrygghetssystemen tillgodoser behovet av stödinsatser för dem som i sindagliga livsföring är beroende av hjälp av andra. Konferensen kommer därmedatt behandla hur insatser för funktionshindrade och äldre med betydande behovav vård och omsorg är utformade i olika europeiska länder. b) Arbetsmarknadsfrågoroch socialtjänst Styrkommitténför arbetsmarknadsfrågor (CDEM) sammanträdde två gånger. Viddessa möten, samt vid kommitténs byråmöten, förbereddes bl.a. 5:earbetsmarknadsministerkonferens, som var förlagd till den 28-29 oktober.Styrkommitténs sammanträde ägde rum i direkt anslutning tillarbetsmarknadsministermötet. Konferensens tre teman var: -Sysselsättningstendenser iEuropa - utblick framåt -Effekter på arbetsmarknaden pägrund av befolkningsutvecklingen i -Yrkesintegration och återintegration av personer på arbetsmarknaden (Kh Skr. 1993/94:248 deras påverkan på strukturförändring, produktivitet samt tUlväxt. hade, på uppdrag av , en rapport på respektive tematagits fram av konsulter. Sverigesarbetsmarknadsminister gjorde ett inlägg angående det tredje temat medsärskild inriktning på ungdomarnas situation på arbetsmarknaden. Ettslutdokument antogs, i vilket noterades den svåra arbetsmarknadssituationen inästan samtliga medlemsländer, med hög arbetslöshet och då med särskild tonviktpå den ökande långtids- och ungdomsarbetslösheten. Vidare underströks vikten avatt målet, för såväl regeringarna som parterna på arbetsmarknaden, måste varaatt skapa sysselsättning när ekonomisk politik och socialpolitik utformas påsåväl nationeU som internationell nivå. Ministrarna betonade vikten av attarbetslösa och andra utsatta grupper tUlförsäkras socialt skydd, dels ijämlikhetsperspektiv och dels för att undvika social utslagning. Styrkommitténfick i uppdrag att i sitt kommande arbete verka för att finna lösningar på deproblem som tagits upp vid konferensen. Arbetet skall återspegla roUinom det socio-ekonomiska fältet. Medlemsländerna från Central- och Östeuropaskall integreras helt i detta arbete och i de aktiviteter som är av allmäntintresse för . "Utveckling av små och medelstora företag" (EM-DE), i vilken Sverigedeltagit, avlämnade sin slutrapport. beslutade att publiceradenna samt att godkänna rekommendationerna. "Arbetsförmedlingsservice" (EM-CE), i vilken deltar, harfortsatt men ej slutfört sitt arbete . Beslutfattades om att 1994/forskningsprogram skall ha som tema . deltagare valdes till projektledare. Styrkommitténför socialpolitiska frågor (CDPS) sammanträdde två gånger under år 1993.Kommittén diskuterade en rekommendation om äldre människors villkor. Eneuropeisk fattigdomsrapport planeras. pågående stora projektbehandlar bamens situation. Den13-15 oktober arrangerades en familjeministerkonferens i . Ett stort antalministrar deltog i mötet som behandlade barns rättigheter och föräldrars ochsamhällets skyldigheter. Utgångspunkt för diskussionerna var FN:s konvention ombarnets rättigheter. Detändringsprotokoll till sociala stadgan som undertecknades ratificeradesunder av ytterligare tre stater: , och Portugal.Sverige och var tidigare de enda stater som ratificerat ändringsprotokollet.För att det skall träda i kraft krävs ratifikation av samtliga stater somanslutit sig till stadgan. ,som sammanträdde fyra gånger, har redan nu ändrat sinaarbetsmetoder i enlighet med ändringsprotokollet. Alla stater är dock intenöjda med den nya roll regeringskommittén fått, och inte heller med det nyarapporteringssystemet. Frånoch med granskas rapporter från alla stater , men rap- Skr.1993/94:248 porteringen omfattar inte hela stadgan vaije år, utan endast vissaav artiklarna. Regeringskommitténstolfte rapport behandlades av ministerkommittén . För första gångentillämpade ministerkommittén omröstnings-reglerna i ändringsprotokollet, som bl.a.innebär att enbart de stater som ratificerat sociala stadgan röstar omförslagen i regeringskommitténs rapport. Det var också första gången somministerkommittén beslutade om rekommendationer riktade till några avstaterna, helt i enlighet med regeringskommitténs förslag. Detförslag till tilläggsprotokoll om kollektiv klagorätt som den s.k. ad hoc-kommittén(CHARTE-REL) lade fram behandlades i ett flertal olikainstanser, som tillstyrkt förslaget. Vid behandlingen i ministerkommitténuppnåddes dock inte enighet om att anta protokollet och en särskUd grupp hardärefter arbetat vidare på förslaget liksom på vissa andra förfarandefrågor. CHARTE-RELfortsatte sin genomgång av sociala stadgans materieUa innehåll isyfte att modernisera det. c)Migration, asylfrågor m.m. för migrationsfrågor (CDMG) arbetar huvudsakligen med attutveckla det europeiska samarbetet om frågor kring flyktingars och invandraresintegration. Erfarenheter från så gott som hela visar att flyktingar ochinvandrare möter allt större svårigheter i sin integration somuttryck för rasism, främlingsfientlighet och antisemitism tenderar att öka.Ett samarbete och erfarenhetsutbyte mellan länder på detta område blirdärför allt viktigare. Enviktig del av kommitténs arbete har varit ett fyraårigt projekt om "Etniskarelationer i ". I projektets slutrapport redovisas synsätt ochvärderingar som kan läggas till grund för både integrationsarbetet och arbetetmed goda etniska relationer på olika samhällsområden. Projektet följs nu uppmed ett annat flerårigt projekt med inriktning på att undersöka praktiskaåtgärder som vidtagits i medlemsländerna för att åstadkomma jämlikhet förflyktingar och invandrare i förhållande till värdbefolkningen. Under år 1993hölls inom ramen för detta projekt två expertmöten. Vid ett av dessa mötenredovisades och diskuterades åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet. Viddet andra behandlades arbetsgivares och fackföreningars roll i arbetet för attåstadkomma jämlikhet på arbetsmarknaden mellan invandrare och övriga. Blandövriga aktiviteter inom kommittén kan nämnas ett projekt där en översyn ochutvärdering görs av existerande bilaterala avtal enligt vilka medborgare i ettösteuropeiskt land ges rätt till tidsbegränsad vistelse i ett västeuropeisktland för anställning eller utbildning. Inom projektets ram skall bl.a. studerasi vad mån sådana avtal kan bidra till att migrationen öst-väst kan ske ireglerade former. Ett annat projekt utvärderar fem länders, bl.a. , återvandringspolitik. CDMGarrangerade i det 5:e europeiska migrationsmi- 15 nistermötet.Två huvudteman diskuterades vid mötet: "Att minska migra- Skr. 1993/94:248tionsströmmar" och "Rasism, främlingsfientiighet ochintolerans". På svenskt initiativ lades vidare fram ett förslag tillresolution om ett mellan länderna mera rättvist fördelat ansvar för flyktingarfrån det . Bakom förslaget stod, fömtom , ,, , (Kh . Ministermötetbeslöt att hänskjuta frågan till Wiengmppen för skyndsam behandling. Wiengmppenär den särskilda uppföljningsaktivitet som följde på ett ministermöte i år1991, vUket hade sammankallats för att behandla frågor om öst-västmigration iEuropa. Wiengmppen sammanträffar på ämbetsmannanivå. Ettsärskilt möte sammankallades under svenskt ordförandeskap föratt behandla frågan om fördelning av ansvaret för flyktingar (Kh krigsofferfrån det f.d. . Mötet antog ett uttalande i denna fråga som måstebetecknas som avsevärt mindre långtgående än det urspmngliga initiativet. Denframtida utvecklingen av Wiengmppen är svårbedömd. Å ena sidanfinns behov av migrations- och flyktingpolitiska fora i vilka även staterna iCentral- (Kh deltar. Å andra sidan måste organisatorisk ochadministrativ stadga skapas inom ram för att gmppen skall gesmöjligheter till ett fortsatt verkningsfullt arbete. Vid ett möte i juli 1994kommer denna fråga förmodligen att ställas på sin spets. för asylrättsliga frågor (CAHAR) fortgick arbetetunder planenligt under belgiskt ordförandeskap. Såväl mer övergripandeasylrättsliga frågor som praktiskt samarbete länderna emellan har stått pådagordningen. Kommitténs huvuduppgift har dock varit att utformariktlinjer angående mottagandet av asylsökande vid flygplatser. Expertkommitténför dubbla medborgarskap (CJ-PL) fortsatte sitt arbete , främstgenom att behandla den tidigare väckta frågan om att omarbeta hela 1963 årskonvention om dubbla medborgarskap m.m. Då den svenska ståndpunkten i fråga omdubbla medborgarskap inte är förenlig med syftet bakom omarbetandet avkonventionen (har, till skiUnad från uppfattningen i mångaandra länder, inställningen att man bör undvika dubbla medborgarskap), harsvenskt deltagande i kommittén i praktiken ägt mm på observatörsnivå. CJ-PLfick nytt mandat som innefattar utarbetandet av en nykonvention angående frågor som uppstår i samband med dubbla medborgarskap. d)Befolkningsstudier Kommittéarbetet Styrkommitténför befolkningsfrågor (CDPO) håller åriigen två möten. En återkommande aktivitet är att framställa en översikt över befolk ningsstatistiken i medlemsländerna, samt att diskutera såväl övergripande 16 demografiskatrender som utvecklingen i enskilda länder. Varje nytt med- Skr. 1993/94:248 lemslandombeds att skriva en PM om den hittUlsvarande befolkningsutvecklingen.Insamlingsförfarandet sköts direkt av CDPO:s sekretariat. Översikten (Kh denanalytiska texten skrivs av en av kommitténs medlemmar, senast representantenfrån . CDPO:s och är ej att likna viden "statistikbyrås" utan syftar till att snabbt sammanställabefintlig, ofta preliminär, statistik och utifrån den göra analyser och draslutsatser. Den årliga översikten ger en aktuell (Kh komplett bild av befolkningsstatistUceni hela . Underår 1993 resulterade expertgmppernas arbete i tre rapporter. "Politiskaoch demografiska aspekter på migrationsströmmar till " belyser dendemografiska situationen i utflyttningslandet, demografiska och s(Kio-ekonomiskaaspekter på migration (Kh migrationspolitiken i mottagarländerna. "Framtiden för befolkning" presenterar olika scenarier överden framtida befolkningsutvecklingen. "demografiska situation iEuropa" slutiigen belyser befolkningsutvecklingen i . Tvånya expertgmpper föreslås. Dels en gmpp som skall studera den demografiskaobalansen i och även planera en konferens, och dels enexpertgrupp som skall belysa den demografiska situationen för vissa nationellaminoriteter i . I den expertgmpp som arbetar med åldrandet (Kh desskonsekvenser för det socio-medicinska systemet ingår frånSocialstyrelsen. Fyra länder har valts ut för en djupare studie, i vilkenSverige representerar norra . Bland annat avser man studera vårdsystemetoch det framtida vårdbehovet. JämteFN:s ekonomiska kommission för (ECE) och varEuroparådet (genom CDPO) medarrangör av europeiskabefolkningskonferens, som ägde rum i . Konferensenutgjorde ett led i förberedelserna inför i iseptember 1994 och resulterade i ett slutdokument i form av en radrekommendationer. Dessa förs nu vidare från den regionala konferensen till världskonferenseni . 4 Utbildning, kultur, kulturmiljövård och idrott a)Utbildning, kultur och kulturmiljövård Konventioner m.m. 1954ärs europeiska kulturkonvention ger länder som inte är medlemmar av Europarådetmöjlighet att delta i rådets utbildnings- och kultursamarbete. Sedan år 1989har de flesta av länderna i tillträtt kul-turkonventionen.Vid utgången av var antalet anslutna stater 38. Deneuropeiska konventionen om samproduktion av film undertecknades av den28 . Kommittéarbetet Skj- 1993/94:248 Medden nya kommittéstmktur som gäller för kultursamarbetet bedrivsarbetet med programfrågor huvudsakligen inom styrkommitténs (CDCC) fyraspecialkommittéer. CDCC har huvudsakligen en sammanhållande funktion. Under år1993 höll CDCC ett plenarmöte . Huvudpunkten på dagordningenvar en generaldebatt om kultursamarbetets framtida inriktning i ljuset av detökade antalet medlemsstater. Kommittén enades om att debatten skulle fortsättai specialkommittéerna och att eventuella nya direktiv från toppmötet i 1993 skulle avvaktas. hölls även två möten med CDCC:sbyrå, ett och ett . Dessa möten ägnades huvudsakligen åtuppföljning av CDCC:s och specialkommittéernas beslut i frågor som rörverksamhetsprogrammet. En viktig nyhet för året är att specialkommittéernafått mandat att självständigt besluta i budgetfrågor inom ramar som CDCCfastställt. Denna omläggning av budgetproceduren har drivits fram bl.a. frånsvenskt håll. Härförtjänar i första hand att nämnas det stora seminarium om som hade fått i uppdrag att anordnaför alla de 53 ESK-staterna. Seminariet, som samlade uppemot 250 deltagare,hade två huvudteman: "Utbildning för demokratiska och pluralistiskasamhällen" och "Utbildning för en föränderlig värld och för en marknadsekonomi".Initiativet hade kommit bl.a. från och . deltog redan iförberedelsearbetet, med en delegat i den kommitté som sattes upp för ändamålet. Inomprojektverksamheten har kraftigt stöttat en prioritering avkvalitet framför kvantitet. Arbetet koncentreras numera till i princip tvåstörre utbildningsprojekt, sedan vuxenutbUdningsprojektet avslutats med enkonferens. Detena av de två kvarvarande större projekten är "Utbildning på högsta-die-och gymnasienivå i ". Projektet har som mäl att stimulera utvecklingenav utbildning som kan ge ungdomar de kunskaper, färdigheter ochattityder som behövs i framtidens , förbereda dem för högre utbildning,rörlighet och dagligt liv i ett mångspråkigt och mångkulturellt samtgöra dem medvetna om deras gemensamma kulturarv och ansvar som européer.Sverige ingår i den ledningsgmpp som finns för detta projekt. fortsätter också arbetet för ett utökat skol- och elevutbyte. Härupprättades ett särskilt nätverk för skolkontakter. På detta omrädestod som värd för ett välbesökt seminarium, där bl.a.utnyttjande av ny informationsteknologi hade en framträdande roll. får nätverket också värdefullt stöd i det viktigaarbetet mellan de årliga seminarierna. Värt att uppmärksamma är att värdlandför nästa seminarium blir . Inomdet andra stora projektet, om språkundervisning, fortsätter verksamheten meden innovativ form av "dubbelseminarier", vilket innebär att verksamhetenvid ett första seminarium utvecklas Skr. 1993/94:248 ochutvärderas vid ett andra seminarium . pågick ocksåplanering för ett europeiskt språkcenter i . Påtoppmötet i beslutades på utbUdningens område att inrätta ettprojekt kring ämnet historia. Härbör i första hand nämnas att man nådde fram tUl ett principbeslutom en gemensam konvention mellan och i fråga om erkännandeav examina. Kommitténsarbete i stort inriktas på insatser för att underlätta ochstödja utvecklingen på högskoleområdet i de central- och östeuropeiska ländema.1 samband härmed sker också en allmän koncentration av kommitténs arbete tillett mindre antal projekt. Kommitténsammanträdde och under svenskt ordförandeskap. Detökande antalet medlemmar från fortsatte att präglaarbetet i kommittén. De nya frågeställningar som fortlöpande uppkommer ökarkraven på anpassningsbarhet i programverksamheten. Den förändradebeslutsprocessen i budgetfrågor är ägnad att underlätta en sådan anpassning.För att ge de nya medlemsländerna tillfälle att diskutera sina speciellaproblem har en ordning införts med ett särskilt förmöte för dessa länder dagenföre kommitténs plenarmöte. Mötet leds av kommitténs ordförande. Vidvårmötet debatterades verksamhetens framtida inriktning mot bakgmnd av CDCC:sgeneraldebatt och en tidigare gjord studie. Kommittén antog en deklaration,riktad till toppmötet i , med begäran om ökade resurser för att kunnamedverka i uppbyggnaden av ett demokratiskt och kulturellt vitalt . Vidhöstmötet ägnades en extra dag åt en muntlig examination av Österrikeskulturpolitik. Som bakgrund förelåg en omfattande österrikisk nationalrapportsamt en analys, utförd av den expertgmpp som svarat för utvärderingen. Denösterrikiska delegationen leddes av kulturministern . Pådagordningen för höstmötet stod i övrigt en rad frågor av större vikt. Budgetenför på fastställdes i form av tre ramar medmöjlighet till löpande omprioritering . Med hänsyn bl.a. till de nyamedlemsländernas behov fann kommittén det nödvändigt att även fortsättningsvissammanträda . Kommittén beslöt därför bereda utrymme iverksamhetsbudgeten för ett andra plenarmöte för den händelse medel för dettainte skulle beviljas ur den allmänna budgeten. Vidare beslöts att kommitténskulle aktivt medverka i arbetet inom för kultur ochutveckling genom framtagning av en särskild delrapport om . Urverksamhetsprogrammet för är 1993 kan följande särskilt noteras. De högprioriteradekulturpolitiska länderförhören fortsätter, nu i snab- Skr. 1993/94:248 baretakt . Efter förhören med (1988), (1989) ochÖsterrike (1993) planeras förhör med Nederländema och under år 1994.Därefter planeras förhör med , (Kh . Ett antal nyamedlemsländer önskar komma i fråga för granskning. Till projektet har knutitsen rådgivande gmpp med uppgUt att lösa uppkommande metodproblem igranskningsarbetet. Programmet"Europeiska kulturvägar" tilldrar sig stort intresse från medlemsländernaoch antalet igångsatta delprojekt ökar mycket snabbt. De nordiska ländernamedverkar i delprojekten "Hansavägar" och "Vikingavägar".Igångsättningen av det sistnämnda projektet markerades med ett evenemang på Birkai . Ett forskningsseminarium inom ramen för projektet "Hansavägar"genomfördes på . Utställningenom "Vikingarna och deras tid", som anordnats i samarbete mellanEuroparådet och , visades i och samti . Utställningen fick höga publiksiffror påsamtliga visningsplatser. Utbildningsprogrammetför kulturadministratörer har fått hög prioritet då det svarar mot ett stortbehov inte minst hos de nya medlemsstatema. Programmet, som omfattarstipendier, kurser och informationsutbyte, genomförs i nära samarbete mednationella institutioner. 1 planeras ett kul-turpolitiskt seminariumsom uppföljning till första kulturministerkonferens, somhölls i . Seminariet, som bl.a. kommer att ägnas åt de nyademokratiernas omställningsproblem på kulturområdet, kommer att genomförashösten 1994 i samverkan med . Kommitténantog vid sitt vårmöte riktlinjer för ett åtgärdsprogram för främjande avbokutgivning och läsning. Programmet skall samordnas med EU:s verksamhet påsamma område. Vidare antogs direktiv för underkommittén för filmfrågor. Ensärskild beredningsgmpp tillsattes inför filmkons-tens 100-årsjubileum . är organiserat i fyra distinkta ansvarsområden: policy ochstyrmedel, tekniskt erfarenhetsutbyte och specialistsamverkan, utbildning ochlevandegörande samt det samarbets- och uppföljningsansvar som knyts tillkonventionerna rörande arkitektur- och arkeologiarvet. Inomstyrmedelsområdet arbetar kommittén med framtagande av tre rekommendationerrörande kulturlandskap, lös inredning och inventarier samt samordning avdokumentationsmetoder och regler. har poli-cyfrågorna fått förnyadaktualitet i och med de nya medlemsländernas behov avavstämning och skärskådande av befintliga system. En konferens förbereds tillhösten 1994 rörande "Kulturarvet och mänskliga rättigheter" och enpraktiskt inriktad konferens kring vårdfrågorna planeras . Teknisktsamarbete och specialiststöd har högprioriterats för att kunna bi stå de forna östländerna och har bl.a. strategier för samlade aktio- 20 ner i vart och ett avbaltländerna utarbetats och delvis genomförts. Det av Skr. 1993/94:248 Sverigeaktualiserade projektet rörande luftföroreningars nedbrytande effekt påkulturminnesmärken kommer att kunna tas upp till beslut dåpågående enkäter alternativt expertrapporter färdigställts. Aktiviteternainom "Nätverk för hantverksutbildning" samt "Öppet hus" harfullföljts enligt planerna och bronsålderskampanjen som stött med handläggarresurserkommer att starta . b)Idrott Kommittéarbetet Styrkommitténför idrottsfrågor (CDDS) genomförde sitt 16:e möte . Vid dettamöte diskuterades uppföljningen av följande rekommendationer tillregeringarna: den europeiska idrottsstadgan R(92)13 och den idrottsetiska kodenR(92)14. Den fortsatt ökade anslutningen till kulturkonventionhar bidragit till att frågor av intresse för nya medlemsstater har fått enstarkare prioritet i samarbetet inom CDDS. Vid behandlingen av styrkommitténsverksamhetsprogram och budget lades särskild vikt vid samarbetet med de nyaländerna i Central- CKh . Förberedelserinför en kommande extra konferens för ministrar ansvariga för idrottsfrågor, påinbjudan av , bedrevs . Tema för konferensen är "Idrottoch pengar". Som underlag för konferensen har en vetenskaplig rapportutarbetats, med bl.a. som referensland. CDDSgenomförde vidare verksamhet inom program som "Idrottens etik", "Idrottoch ekonomi" samt "Informella idrottsanläggningar". Under åretsammanträdde även de särskilda expertgrupperna för forskning och informationsutbyte. Vidårets slut hade 23 länder ratificerat konventionen mot läktarvåld och ytterligare4 länder hade undertecknat densamma. har deltagit i arbetet inom denpermanenta kommitté som övervakar att konventionen efterlevs. Konventionenmot dopning hade ratificerats av 19 länder och undertecknats avytterligare 12 länder. har deltagit i övervaknings-gmppen förkonventionen och tog på sig ansvaret att leda en arbetsgrupp förrättsliga frågor och dopning. 5 Ungdomsfrågor Ministerkonferensm.m. Den13-15 april avhölls den 4:e ungdomsministerkonferensen i . Mi nistrarna antog ett slutdokument om en europeisk ungdomspolicy. I det fort satta arbetet skall särskilt ungdomars delaktighet och inflytande i samhälls utvecklingen och deras internationella rörlighet uppmärksammas. inrättades ett ungdomsdirektorat inom . utom beslutades att ungdomskampanj mot rasism, främlingsfientlig- Skr. 1993/94:248 het,antisemitism och intolerans skall genomföras i regi under perioden1994-1996. Styrkommitténför ungdomsfrågor (CDEJ) höll sina ll:e och 12:e möten. Enhuvudfråga var insatserna i Central- (Kh . Ett andra europeisktungdomscenter skall inrättas i . Vidare ägnade kommittén sig åtuppföljning av den 4:e ungdomsministerkonferensen (jfr ovan). Expertkommitténom lokalt ungdomsarbete avslutade sin verksamhet med en slutrapport. Europeiskaungdomsfonden (EYF) och Europeiska ungdomscentret (EYC) Europeiskaungdomsfonden delade ut i bidrag.Sammanlagt anordnades 120 ungdomsprojekt inom områden som miljö, nord/syd,ungdomsutbyte, sociala problem etc. Dessutom delades bidrag ut till deinternationella ungdomsorganisationernas administration och tidningar. Totaltfick 43 publikationer eller utbildningsmaterial stöd. I Central- och Östeuropahölls 30 aktiviteter, finansierade genom den särskilda fond som upprättats somen del av stöd till utvecklingen i denna del av . Totaltdeltog 9 552 ungdomar i aktiviteter som fonden finansierat, varav 233 frånSverige. bidrog med (3,) tUl fondens budget.Förutom det reguljära bidraget innefattar denna summa (Kkså ett extra bidrag. Europeiskaungdomscentret anordnade 36 seminarier för ungdomar, 2 ungdomsledamtbildningar,11 språkkurser, 2 s.k. konsultativa möten och 1 symposium. I dessa aktiviteterdeltog 1 690 ungdomar, varav 79 från .