prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Som tidigare nänmts utgår anslagetAvvecklingskostnader ur statsbudgeten. Medel för täckande av kostnader föruppsagd personal beräknas i stället under detta anslag. Administrationen av utbildningsbidragen m.m. vidarbetsmarknadsutbildning ses över. Det är regeringens avsiktatt presentera eventuella förslag till förändringar i kompletteringspropositionen . Regeringen avser inte att föreslå förändring avratinema beträffande ersättning från försvaret. 1. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1962:381) om aUmän försäkring, 19 kap. 2 §, 2. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 4 kap. 6 §, 3. antar förslaget till lag om ändring i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring 7 kap. 2 §, 4. till Allmänna försäkringskassor för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 4 . 1992/93 Utgift 213 931 925 1993/94 Anslag 317 817 000 1994/95 Förslag 347 353 000 Socialstyrelsenär central expert- och tillsynsmyndighet inom socialtjänst, hälso- ochsjukvård, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissafunktionshindrade samt frågor som rör alkohol, tobak ochandra missbraksmedel, såvitt det inte är en uppgift för någon annan Prop.1993/94:100 statlig myndighet att handlägga sådana ärenden. Inom dessa områdenBil. 6 skall bedriva tillsyn, följa upp och utvärdera verksamhetersamt utveckla och förmedla kunskap. Detta skall ske gentemot de övergripandemål som faststäUs av regering och riksdag samt gentemot de verksamhetsmål somfastställs av regeringen och . De övergripande målen är attverka för en god hälsa och social välfärd samt vård och omsorg av hög kvalitetpå lika villkor för hela befolkningen. De verksamhetsmål som formuleras avregeringen anges i regleringsbrev för verksamheten. närmarearbetsuppgifter och organisation regleras i förordningen (1988:1236) medinstraktion för . Socialstyrelsenhar i sin enkla anslagsframställning för /95 redovisat resultatfrån verksamheten under /93 med betoning på påbörjade ochgenomförda förändringar. har under nämnda budgetårytterligare koncentrerat insatsema mot huvuduppgiftema tillsyn, uppföljning,utvärdering samt kunskapsförmedling inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Detta har skett bland annat genom att verksamheten delats in is.k. huvudprogramområden vilka inriktas mot de olika huvuduppgifteraa. Inom den medicinska tillsynen harärendetillströmningen fortsatt att öka. Antalet ärenden uppgår för närvarandetill ca 4 000 , vilket är en ökning med . Ensärskilt kraftig ökning kan märkas av antalet s.k. ärenden. Under desista åren inrapporterades 3-400 sådana ärenden . År 1992hade dessa ärenden ökat till ca 1 100. För att möta detta ökade tillsynsbehovhar , efter beslut i , etablerat ytterligare enregional tillsynsenhet - den sjätte i ordningen (prop. 1992/93:100, bU. 6, bet.1992/93:SoU 15, rskr. 1992/93:273). Enheten - som har' förlagts till -började sin verksamhet . har också ökat insatsema inom dentematiskt inriktade tillsynen där ett flertal sektorer och delsektorer inomhälso- och sjukvården granskats. har utvecklat verksamheten inom densociala tillsynen. Bland annat har olika typer av samverkansprojekt medlänsstyrelsema genomförts. har ökat intensiteten i tillsyns-och uppföljningsinsat-seraa inom den länsvisa s.k. aktiva uppföljningensamtidigt som metodiken har förbättrats. Under /93 har aktivuppföljning genomförts i fyra olika län - , , Västmanlandsoch län. /93 har en fortsatt utbyggnad skett av Centram Prop.1993/94:100 för epidemiologi och social analys (EPC). Verksamheten vidCentram BU. 6 för utvärdering av metoder i socialt arbete (CUS) beräknasvara fullt utbyggd senast vid utgången av innevarande budgetår. av ändradansvarsfördelning för den statliga statistiken (dir. Fi 1993:05) har i endelrapport som redovisats föreslagit att Socialstyrelsenfrån SCB skall överta beställaransvaret för den statliga statistiken på såvälhälso- och sjukvårds- som socialtjänstområdet. hemställer ianslagsframställningen om att det medelsbehov som därmed uppstår skall tillgodoses. tar vidare i anslagsframställningenupp frågan om en eventuell avgiftsbeläggning av de s.k. SK-kurser som ges inomramen för verksamheten med specialistutbildning av läkare. Bakgranden är dekostnadsökningar i verksamheten som föratspår i FAF-rapporteninför innevarande resultatperiod. har - påregeringens uppdrag - analyserat dessa kostnader ytterligare. I den redovisningsom med anledning härav lämnats till regeringen föreslårSocialstyrelsen att regeringen ger styrelsen bemyndigande att ta ut enkursavgift om kostnaderaa för verksamheten överstiger nuvarande ekonomiska ram. hemställer om att medel tillförsSocialstyrelsen med för verksamheten vid Centram för epidemiologioch social analys (EPC) enligt förordning om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmanfrån sjukförsäkringen m.m. enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. hemställer om att 3 200 000 kronoranvisas för verksamheten inom Rättsliga rådet samt denna budgeteras under ettseparat förslagsanslag. hemställer om att 4 200 000 kronorfår tas i anspråk under /95 i form av meratgift underram.anslaget för kostnader i samband med fördelning ochuppföljning av vissa statsbidrag inom handikappområdet. hemställer slutligen att underramanslaget anvisas ett belopp uppgående till 314 817 000kronor efter avdrag för de medel som budgeteras för verksamheten vid . 1993/94:100 BU. Socialstyrelsensövergripande mål för /95 skall vara att verka för en god hälsaoch en social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor förhela befolkjiingen. huvuduppgifter skall vara att bedrivakvalificerad tillsyn, uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling inomframför allt områdena hälso- och sjukvård, socialfjäiist cch folkhälsa. Avregeringen formulerade verksamhetsmål för myndigheten anges i regleringsbrevför verksamheten. Ramanslag 1994/95 Bidragtill EPC 1994/95352, Socialstyrelsenhar inför /95 inte föreslagit någon förändring av de riktlinjerför verksamhetens inriktning samt de övergripande mål och huvuduppgifter förverksamheten som fattat beslut om för resultatperioden /94 -1995/96 (prop. 1992/93:100, bU. 6, bet. 1992/93:SoU 15, rskr. 1992/93:273,prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321, prop. 1991/92:102,bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337). Regeringenbedömer att de resultat som presterat under /93och som delvis redovisas i den förenklade anslagsframställningen ligger ilinje med av fattade beslut om verksamhetens inriktning ochinnehåll. Regeringen bedömer att under nänrnda budgetårlyckats väl i sitt arbete med att ytterligare koncentrera och renodlastyrelsens arbetsuppgifter mot de huvuduppgifter för verksamheten somriksdagen fattat beslut om. Regeringen vill särskilt peka på de mycket positivaresultat som uppvisats från verksamheten med regionalt baserad tillsyn inomhälso- och sjukvården. Också satsningen på länsvisa aktiva uppföljningar avförhållanden inom hälso-och sjukvården och liksomuppföljningsarbetet i fråga om Ädelreformen har slagit väl ut. Socialstyrelsenutökar nu omfattningen av denna verksamhet som metodiken utvecklasytterligare. Genom utbyggnaden av Centram för epidemiologi och social analys (EPC) och det nyligenpåbörjade arbetet inom Centram för utvärdering Prop. 1993/94:100 av metoder isocialt arbete (CUS) tillförs myndigheten central kompe- Bil. 6 tens ochkunnande inom viktiga områden som kan förmedlas till huvudmän och andraaktörer inom hälso- och sjukvården och . Positiva erfarenheterfinns också att redovisa från ickeoperativt inriktadeverksamhet där bl.a. administrativa ratiner förbättrats och kostnadema därmedkunnat nedbringas. Mot denna bakgrand bedömer regeringen att de bästaföratsättningama för en utveckling av verksamhet /95 skapas genom att nuvarande riktlinjer för verksamhetens inriktningoch innehåll bibehålls. Regeringen vill dock påpeka att det inom ramen fördenna verksamhetsinriktning kan behöva göras prioriteringar mellan olika typerav insatser. Vi har i regleringsbrev för /94 angett ett antalområden och delområden inom hälso- och sjukvården och där vibedömer att det finns behov av utökade insatser under innevaranderesultatperiod. Regeringen gör också bedömningen attSocialstyrelsen bör fortsätta det påbörjade arbetet med att utarbeta metoderför att bättre kunna belysa myndighetens resursförbrakning och - där så ärrelevant - myndighetens produktivitet. Att sådan redovisning finns tillgängligär av central betydelse då regering och riksdag skall bedöma behovet avresurser i samband med beslut om arbetsuppgifter för . Enutförlig resursredovisning ger också regering och riksdag möjlighet att bedömaverksamhetsmässiga konsekvenser av genomförda prioriteringar inom myndigheten. genomför ettutvecklingsarbete i syfte att åstadkomma mått och mätmetoder som bättre belysereffektema av den bedrivna verksamheten - ett arbete som uppvisat godaresultat. Effektmåtten bör utformas med utgångspunkt från de övergripande mål,de verksamhetsmål och huvuduppgifter som gäller för verksamheten och somfastställs såväl av regering och riksdag som av . Målsättningenmed arbetet bör vara att samtliga verksamhetsområden ochdelverksamJieter inom dessa omfattas av en målbeskrivning. Regeringen bedömeratt uppdelning av verksamheten i s.k. huvudprogramområden börge förutsättningar för ett positivt resultat av detta arbete. Somtidigare nänmts anser regeringen att de riktlinjer för verksamheten som ladesfast budgetproposition bör gälla även för /95. Inomramen för dessa föreslår vi att följande förändringar av verksamheten skallgenomföras under /95. I regeringens proposition Arvoden tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. föreslår vi principer för uppföljning, utvärderingoch kvalitetssäkring av den vård som bedrivs av läkare och sjukgynmaster medanslutning till sjukvårdshuvudmännensersättningssystem som kommer att innebära en Prop. 1993/94:100 utökning avSocialstyrelsens arbetsuppgifter (prop. 1993/94:75). 6 slaget innebäratt privatläkare som erhåller ersättning från skall lämna en årligverksamhetsredovisning dels till sin sjukvårdshuvudman, dels till Socialstyrelsen.På grandval av denna redovisning skall sjukvårdshuvudmannen göra en ekonomiskuppföljning av verksamheten medan avses få huvudansvaret föruppföljningen av verksamhetens medicinska kvalitet. De bedönmingar somSocialstyrelsen och de olika sjukvårdshuvudmännen gör skall därefter vägassamman. En uppföljning föreslås också ske på nationell nivå på basis avenhetliga avidentifierade uppgifter. För att få fram metoder för detta föreslåsatt ett utvecklingsarbete inleds med företrädare för , Spri,sjukvårdshuvudmännen och berörda yrkesgrapper. På regeringens förslag kommer - med början den 1januari 1994 - ett husläkarsystem enligt vissa nationella grandprinciper attsuccessivt börja införas (prop. 1992/93:160, bet. 1992/93:SoU22, rskr.1992/93:355). Att följa upp och bedöma effekteraa av hus!äl:arrefcrmen kommeratt utgöra centrala inslag i framtida arbete med tillsyn ochkvalitetssäkring. Detta gäller såväl reformens inverkan på primärvården som på hälso-och sjukvården i stort, inklusive dess ekonomiska konsekvenser och effektemaför den enskilde. disponerar också och betalar ut de särskildastimulansbidrag som införts för att underlättareformens genomförande. ansvarar vidare för genomförandet avett antal s.k. specialistkompetenskurser till läkare som behöverkompletterande utbildning för att erhålla husläkarkompetens. För tillkommande tillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsinsatser i samband med reformverksamheten inom den öppna vården harregeringen beräknat under ramanslaget. Som vi redogjort för under littera D.Omsorg om äldre och handikappade, anslaget D 2. Vissa statsbidrag inomhandikappområdet utges bl.a. stimulansbidrag till habilitering ochrehabilitering. har i uppdrag att fördela och följa uppstimulansbidraget inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Regeringenbedömer att bör få disponera en viss del av detta bidrag försådana insatser. för innevarande resultatperiod anmälde attkostnadema för SK-kurser inom ramen för verksamheten med specialistutbildningav läkare skulle komma att kraftigt öka fr.o.m. innevarande budgetår. Skäletangavs bland annat vara att kursgivama i den nya uppdragsorganisationen inomuniversitet och högskolor, av vilka upphandlar SK-kursema,aviserat kraftiga höjningar av de administrativa tilläggen i kurspaketen. Motdenna bakgrand har regeringen gett i uppdrag att redovisa ennärmare analys av kostnaderna för SK-kurserna under innevarande resultatperiodsamt ge förslag till finansiering av dessa. Den analys som styrelsen redovisar ger vid handenatt kostnadsökningarna sannolikt kommer att 12 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 bli väsentligt lägre änvad styrelsen föratspådde i . 1993/94:100 Socialstyrelsengör bedömningen att en kurs volym som svarar mot Bil. 6 behoven bör kunnaupprätthållas under innevarande budgetår utan att ytterligare finansieringbehöver tillskjutas. För budgetåren 1994/95 och 1995/96 bedömer dock styrelsenfinansieringen som mera osäker. hemställer därför om att verketav regeringen ges bemyndigande att införa en kursavgift om kostnadernaöverstiger den ekonomiska ramen för verksamheten. Regeringen är medveten om att kostnaderna för denverksamhet det här är frågan om inte alldeles enkelt kan beräknas, vilkethänger samman med att effektema av de ändrade finatlsieringsprinciper.a föruppdragsutbildning på universitet och högskolor i dsg inte kan bedömas fulltut. Regeringen anser dock att det är för tidigt ;:lt :iu ta ställning tillfinansieringen av eventuella framtida kostnadsökningar på detta område. Omkostnaderna för verksamheten stiger utöver befintlig ekonomisk ram kommerregeringen att uppdra åt att inkomma med förslag till åtgärderi denna fråga. I enlighet med principbeslut om ansvaretför den statliga statistiken (prop. 1992/93:101, bet. 1992/93FiU:7, rskr.1992/93:122) har beräknats under ramanslaget för statistik omsocialtjänst, hälsa, sjukvård och dödsorsaker. Medlen har överförts från sjundehuvudtitelns anslag D 8. : Statistik, register ochprognoser. Regeringens överväganden avseende ansvarsfördelningen mellanStatistiska centralbyrån och andra myndigheter återfinns i bilaga 8, anslaget D8. : Statistik, register och prognoser. För innebär förslaget att mantillförs medel och får ett odelat beställaransvar för såvälsocialtjänststatistiken som hälso- och sjukvårdsstatist iken. Till beställaransvaret bör även höra ett långtgåendesamordningsansvar i linje med vad som skisserades i det förslag tillinformationsstruktur för som - på regeringens uppdrag -utarbetades av i samråd med bl.a. SCB, Statskontoret, och och som av rapporterades i febraari1993. I ramanslag har för innevarandebudgetår budgeterats för den verksamhet som bedrivs inomRättsliga rådet. Under /95 beräknar att kostnadernaför denna verksamhet kommer att uppgå till . verksamhet är i allt väsentligt författningsstyrd, varförSocialstyrelsen endast i begränsad utsträckning ka)i påverka kostnaderna. Enökning av kostnaderaa medför därför att måste genomföraomprioriteringar inom ram.mslaet för att finansiera kostnadsökningen. I syfteatt komma tillrätta med detta problem har regeringen övervägt möjligheteraaatt lyfta Rättsliga rådet ur ramanslaget och budgetera detta under eget anslag.Vi har dock bedömt att verksamheten inte är av tillräckligt stor omfattningför att en sådan åtgärd skall vara motiverad. Vi föreslår därför att även för /95 budgeteras inom ramanslaget. Regeringen harför detta ändamål beräknat under ramanslaget. Efter överläggningar mellan representanter förstaten och sjukvårds- Prop. 1993/94:100 huvudmännen har enöverenskommelse träffats om att Bil. 6 skall avsättassom delfinansiering av verksamheten vid Centram för epidemiologi och socialanalys (EPC) (prop. 1993/94:75). Regeringen har beräknat underanslaget för uppföljning och utvärdering av handikappreformen samt vissauppföljnings-och informationsinsatser för små och mindre kändahandikappgrapper. Innevarande budgetår disponerar 5,5 miljonerkronor för dessa verksamheter (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93SoU:19, rskr.1992/93/321). Regeringen anser att anslagskreditbör höjas från till av ramanslagets storlek. Regeringen beräknar att /95 bör få disponera en låneram på iRiksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. tillSocialstyrelsen för /95 anvisar ett ramanslag på 347 353 000kronor. 1992/93 Utgift 89 616 730 1993/94 Anslag 136 364 000 1994/95 Förslag 160 039 000 () är ett nationellt organmed uppgift att förebygga sjukdomar och annan ohälsa och främja en god hälsaför alla. Institutets verksamhet syftar till att för alla skapa likvärdigaföratsättningar för god hälsa. Särskild vikt skall fästas vid sådanaförhållanden som främjar hälsan hos de grapper som är utsatta för de störstahälsoriskerna. Verksamheten skall vara vetenskapligt förankrad. De övergripande målen för institutet är att varaett stöd för lokalt och regionalt folkhälsoarbete i kommuner och landsting,företag, organisationer och utbildningsväsende m.fl. och att på nationell nivåfrämja samarbete mellan olika organ för att påverka förhållanden av betydelseför folkhälsan. Institutet skall också verka för att samhällets samladeresurser för sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande arbete utnyttjaseffektivare. FHI:s arbetsuppgifter och organisation framgår avförordningen (1992:850) med instraktion för . FHIstartade sin verksamhet . Institutet har för /95lämnat en enkel anslagsframställning. Utgångspunkten i anslagsframställningenär ett resurstillskott på 20 mUjoner kronor för /95 iöverensstämmelse med beslut (prop. 1990/91:175, bet. 1990/91 :SoU23,rskr. 1990/91:326). FHI:s verksamhet bedrivs inom följande nio program: Alkohol och narkotika (vilket ocksåinbegriper frågor beträffande dopning och anabola steroider). 2.Bams och ungdomars hälsa. 4.Sex och samlevnad, STD och oönskadegraviditeter. 5.HIV/aids. 8.Mat och motion. Institutet har redovisat att dess verksamhetpåverkas av olika yttre faktorer, varav tre är av särskild vikt: - Förändringsarbetet i kommuner och landsting innebäratt bl.a. att olika typer av köp-sälj modeller inom hälso- och sjukvårdenprövas. - Närmandet till den Europeiska gemenskapen påverkarutvecklingen inom folkhälsoområdet. - Vissa utredningar, bl.a. utredningen om hälso- ochsjukvårdens finansiering (HSU 2000), prioriteringsutredningen samt de förslagsom den alkoholpolitiska kommissionen kommer att lämna till regeringen, kanockså medföra förändringar i föratsättningaraa för Folkhälsoinstitutetsverksainhet. Institutet avser att noga följa utvecklingen föratt kunna driva på de förebyggande insatseraa för en bättre folkhälsa. FHI framhåller att det intemationella samarbetetframför allt sker med () men att institutet ocksåkan komma att föreslå olika bilaterala insatser i isyfte att förebygga ohälsa också i . Institutet planerar en nordisk konferensvad gäller folkhälsan i de nordiska länderaa. Vidare har institutet framhållit att man avser attgenomföra ett antal olika satsningar under /95. - SärskUd satsning på Kvinnors hälsa med 10 miljonerkronor. - En sexualvaneundersökning. - Utarbetande av särskilda rapporter angående psykiskohälsa. - Insatser mot arbetslöshetens effekter påfolkhälsan. - Särskilda insatser för information m.m. kringallergi bl.a. inför . FHI redovisar vidare att institutet under detkommande /95 avser att vidareutveckla det tvärsektoriellaarbetet, där etableringen av programmen för Kvinnors samt Barns och Ungdomarshälsa kommer att bidra till särskilda målgrappsinriktade tvärsektoriella satsningar, samt attinstitutet avser att upprätta avtal med de organisa- Prop. 1993/94:100tioner som erhåller stöd i någon form, vilket leder till att generella Bil. 6 organisationsstöd upphör. Genom särskilda samarbetsavtal har samarbetscentraetablerats vid och Folkhälsa i . Vid dessa centrabedrivs lokalt folkhälsoarbete i bred samverkan med olika lokala aktörer menmed viktiga uppgifter i det nationella folkhälsoarbetet. Under innevarande ochkommande verksamhetsår kommer denna arbetsmodell att vidareutvecklas. InomAlkohol och Narkotikaprogrammet bedrivs ett nära samarbete med CAN, somutvecklats till ett samarbetscentram särskilt när det gäller att följautvecklingen av drogkonsumtionen och att vara ett informations- ochdokumentationscentram. Vidare håller samarbetsavtal på att utvecklas inom flerprogramområden för att skapa föratsättningar för ett målinriktat och effektivtfolkhälsoarbete. Den vetenskapliga anknytningen av FHIvidareutvecklas. De samarbetsavtal som upprättats med universiteten i fortlöper och planeras ge viktig ny kunskap av betydelse fördet praktiska folkhälsoarbetet. Formerna för projektstöd kommer att vidareutvecklasinte minst på basis av erfarenhetema av 1993/bedömningar. Förnärvarande ges projektstöd bl.a. till folkhälsovetenskapligt forsknings- ochutvecklingsarbete. 1993/94:100 BU. Detövergripande målet för FHI skall för /95 vara att främjalikvärdiga föratsättningar för en god hälsa för hela befolkningen genom att pånationell nivå och med vetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbete av sektorsövergripande karaktär. För att ökajämlikheten skall särskild vikt fästas vid sådana förhållanden som främjarhälsan hos de grapper som är utsatta för de största hälsoriskeraa. Ramanslag1994/95 Övrigt: Regeringen föreslår att FHI, i enlighet med av riksdagenfastlagda rikflinjer (prop. 1990/91:175, bet. 1990/91 :SoU23, rskr.1990/91:326), medges ökad medelstilldelning om . Regeringen anser att det är mycketviktigt att FHI fortsätter att utveckla progranunet Bams och Ungdomars hälsa. Regeringen anser att det i principär bra med avtal med de organisationer som stöds av FHI, men att det också kanvara nödvändigt med ett visst obundet stöd. FHI har under sitt första verksamhetsår fortlöpande byggtupp sina olika program och verksamhetsonuåden. Programmen har hunnit olikalångt i sin utveckling och etablering. Programmen bidrar i stor utsträckningtill att det tvärsektoriella arbetet inom institutet utvecklas. Bl.a. ingårfrågor kring bams och ungdomars hälsa i alla program. Etableringen av programmen Kvinnors hälsa samt Bams ochUngdomars hälsa är strategiska för folkhälsoarbetet. Regeringen anser att detför folkhälsoarbetet är mycket viktigt att FHI fortsätter att utveckla dessaprogram. Vad avser programmet kring Baras och Ungdomars hälsa bör särskilt denpsykiska ohälsan uppmärksanunas. 1 ett förebyggande hälsoperspektiv är detvidare av strategisk betydelse att stärka föräldraskapet och bamens socialanätverk i övrigt, främst för bam med föräldrar i utsatta situationer. Mot bakgrand av den nya tobakslagen är det särskiltangeläget att FHI aktivt verkar för att bekämpa tobaksbraket. Det är vidare av stor betydelse att institutetuppmärksammar de ökande allergiema särskilt bland bam och ungdomar. FHLs anslagsframställning utgår från de beslut somriksdagen tidigare Prop. 1993/94:100 har fattat om inriktning ochmedelstilldelning. Enligt de av Bil. 6 fasflagda riktlinjema skallden samlade satsningen på det förebyggande folkhälsoarbetet omfatta ett ökatstatligt stöd om under vardera budgetåren 1993/94 och1994/95. Regeringen föreslår att institutet medges en sådan ökad medelstilldelningom . Regeringen anser att det övergripande målet för FHIför /95 skall vara att främja likvärdiga föratsättningar för engod hälsa för hela befolkningen genom att på nationell nivå och medvetenskaplig förankring bedriva hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbeteav sektorsövergripande karaktär. För att öka jämlikheten skall särskild viktfästas vid sådana förhållanden som främjar hälsan hos de grapper som är utsattaför de största hälsoriskeraa. Till detta kan den särskilda satsningen påKvinnors hälsa som institutet avser att genomföra komma att bidra starktpositivt. Regeringen anser vidare att det i princip är bramed avtal med de organisationer som stöds av FHI, i enlighet med vad institutetföreslår i sin anslagsframställan för /95.