prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Resultetetredovisades vid försvarsministermöte i den 3 maj 1993.Fömtsättningar bedömdes firmas för att bättre umyttja de gemensamma resursersom finns för utveckling, anskaffning och underhåU av försvarsmateriel, om ettökat samarbete kunde etebleras. Trots vissa skUjaktigheter i poUcyfrågor finnssammanfeUande intressen bettäffande materielplanering, och fömtsättningama förindustrieUt samarbete bedöms goda. Ministermötet bestämde därför att arbetetfortsätter mot en konkretisering av försvarsmaterielsamarbetet. Pågmnd av en för låg beläggning riskerar delar av försvarsindustrin att förlorasin höga kompetens. Om så sker, måste Försvarsmakten vara bereddatt tiUgodose väsentiiga behov genom direktanskaffning från utiandet. För att säkerstäUa de för försvaret värdefullastekompetenserna måste i samband med försvarets materielanskaffning satsas påprioriterade teknUconuåden. GenereUt är utvecklingskompetens värdeftiUare äntiUverkningsresurser, även om dessa är väsentiiga för lönsamheten. Försvarsmakten utarbetar tiUsammans med och Försvarets forskningsanstelt en teknologiförsörjningsstrategiavseende försvarets långsiktiga behov av teknologisk och industrieU kompetens.Resultetet avses utnyttjas för prioritering av kompetensområden. I avvaktan på slutUg bedömning redovisas iförsvarsmaktsplanen en preliminär prioritering. Demest angelägna kompetenserna är erUigt denna * De som behövs för att vidmakthålla anskaffadesystem vid kris och krig utan att vara beroende av stöd utifrån. * De som behövs för att säkra försörjningen i ettavspännings- eUer krisläge och i krig. * De som säkerställer egen förmåga inom prioriteradeområden, och som andra länder omger med särskild sekretess. Varje prioritering innehåUer minst två dimensioner.En utgöres av områdets teknologiska bredd. En annan av nivån, dvs. förmågan tiUnyutveckling, vidareutveckUng, vidmakthållande och underhåU. De framtida behov som är mest angelägna atttUlgodose finns inom Prop. 1993/94:100 området "Ledning CKhtelekrigföring". Berörda teknUconuåden är i Bilaga 5 förste hand: * sensorteknik (bl.a. spaning, målinmätning,måldatebearbetning cKh penetration) * kommunikations- och informationsteknik * signaturanpassningsteknik (medel mot upptäckt ochidentifiering) I vidmakthållandefesen är de angefegnaste behoveninom flygområdet, pjäs- och stridsfordonsområdena, fertygs- och robot-onuådena. VäsentUgadelar av underhållsindustrin förändras från att vara steUiga miUtäraunderhåUsresurser tiU att vara en del av det private näringslivet. Styming ochsamarbetsformer påverkas härav. Försvarsmaktens mcxlemisering och minskadeomfetming minskar även underhållsvolymerna, vilket aktualiserar en anpassningoch omstmkturering. Genom fömtses underhåUsindustrin finnaskvar med tillräcklig kompetens. För att kunna behållalångsUctig nyutvecklingsförmåga inom radar-sensorområdet behöver i dagbefintiiga resurser koncentreras, vilket också ökar svensk radarindustrismöjligheter tiU intemationeUt samarbete. Ett samgående mellan företeg påsensor- och telekrigområdena som har likartede kompetenser, skulle geeffektivare umyttjande av befintiiga resurser och säkrare överlevnad för dennaför försvaret värdefuUa och sekretessomgärdade industri. Utvecklingsförmåganinom opttonikområdet bedöms kunna bibehållas på nuvarande nivå, menfömtsätmingama på sUct ökar med en koncentration av resursema. På flygradioområdet skuUe en samordning meUan respektive Prop. 1993/94:100 industriers teknik- ochsystemkompetenser behövas för att säkerstälfe Bilaga 5 nyutveckUngsförmåga(Kh vidmakthållande av arvet. Systemkunnandetinom jakt- och attackrobotområdet kommer successivt att förloras utan nyainhemska eUer deltegande i intemationelfe utvecklingsprojekt. Svensk kompetensger fömtsättningar för ett ökat intemationeUt samarbete, vUket skuUe ökamöjUghetema att bibehåUa konkurrenskraftig system- och utvecklingskompetens.Försvarsmakts-planeringen ger inte fömtsättningar att med enbart svenskabeställningar behåUa två inhemska robotindustrier med utvecklingsförmåga. Fömtsätmingarfinns att behålla vidareutvecklingsförmågan under större delen av . Fömtsättningarfinns att under huvuddelen av 1990-lalet behåUa viss vidareutveckUngsförmåga omsärskilda satsningar inom området görs. V.6.6.6 Stridsfartyg och vapen Regeringenhar påbörjat en översyn av marinens planering och ekonomi för att skapa fömtsätmingarför beläggning vid varvsindustrin . Avgörande är dock hur marinengenomför sina rationaUseringar. Läget kan annars leda tiU senareläggningar ochreduceringar av varvsindustrins beläggning. På torpedområdet beräknas nyutveckUngsförmåganbibehållas . Utiandssamarbete om torpeder förekommer. För sjönunor bedöms nyutveckUngsförmågan säkerstäUd över . Utiandssamarbete om sjöminor förekommer. 1993/94:100 V.6.6.7 Pjäser, lätte vapen och explosivämnen BUaga 5 Förvissa pjäser och lätte vapen bedöms vidmakthåUandeförmåga kunna behållas tiUslutet av enUgt nuvarande planering. Ett bibehåUande av en svenskindustriresurs bedöms nödvändig för renovering och mcxlifiering av befintUgtstort bestånd av pjäser. Fömtsättiungama för att på längre sUct bedrivaexplosivämnes-verksamhet mom landet är osäkra. Inplanerad produktion i svenskaanläggningar är begränsad. Fortsatt utveckUng cKh prcxluktion måste baseras påsamverkan med utiändska företeg. GodaindustrieUa resurser finns inom landet för utveckling (Kh prcxluktion avkvalificerad miUtär utbUdnings- och övningsmateriel. God exportpotential bedömssäkerstäUa kompetens och överlevnad. UtveckUngsförmågan på området maskeringsmateriel bedöms säkerstäUd under större delen av . V.7 Samlokaliseringav I 2/Fo 52 - A 9 i Försvarsutskottethar i sitt betänkande 1992/93 :FöU9 anfört att de farhågor som gjorde attutskottet försvarsbeslut inte tog ställning tiU fusioneringsortaUtjämt råder. Utskottet anförde vidare bl.a. att man såg med oro påfömtsätmingama för att genomföra samlokaUseringen av I 2/Fo52 (Kh Bergslagens artiUeriregemente A 9 i . i har genomförtmiljöprövning av fusionen I 2/Fo 52 - A 9 i . Den 12 november 1993fettede beslut att tilläte verksamheten med vissa villkor enl. 5§miljöskyddslagen (1969:387). De vUlkor beslutet inehåller kommer enligt Chefenför armén inte att menligt inverka på I 2 - A 9 umyttjande av övningsfältet.Vidare har beslutet att viss övningsverksamhet ges en prövotidinnan frågan slutgiltigt avgörs. SlutUgen skall mäming av bullerbild vid skjumingmed ammunition genomföras. Inget av dessa villkor är dock avgörande förfältets umyttjande. Regeringenbedömer att beslut i mUjöprövningsfrågan Prop. 1993/94:100medger att de samlokaUserade förbanden kommer att ha gcxfe Bilaga 5 möjUgheter att uppnå både rationeUa och långsiktigt bra övningsbetingelser i . Hela eUer delar av beslutet kan dcKk komma attöverklagas. £)ette kan medföra vissa tidsmässiga fördröjningar. ÖverklagastiUståndsbeslutet avgör Koncessionsnänmden för mUjöskydd frågan. Kommunfullmäktige i fettadeden beslut om den fördjupade översiktsplan som är enfömtsättning för att hefe det nya närövningsfältet skaU kunna tas i bmk. Byggnation av miUtärresteurang m.m. har påbörjatsunder . Fortifikationsförvalmingen har påbörjat nödvändigmarkanskaffhing. Regeringen godkände genom ett beslut ettkontrakt om anskaffning av mark från . FörhandUngar för kvarvarandeenskUda markägare pågår tillsammans med konunun. Sammanteget bedömer regeringen att fiisionen meUanI 2/Fo 52 och A 9 i avgörande delar bör kunna vara genomförd före den I juU1994 i enUghet med beslut. Chefenför armén fick regleringsbrev, mot bakgmnd av beslut(prop. 1992/93:100 bU. 5, bet. l992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333) i uppdrag attredovisa hur arméns lokaler i skaU umyttjas samt inkomma med enbedönuiing av humvida besparingsmålet kan innehåUas. Utgångspunkt för uppdraget var att prcxiuktionen iÖstersund ytterligare skaU samordnas och rationaliseras. Därvid skaU nuvarandeanläggningar för Jämtiands faltjägarregemente (I 5), (A 4) och Arméns materielunderhållscentmm (ATC) i huvudsak behållas ochförsvarsmyndigheter som hyr lokaler i flytte tiU och inrätte sig påbefintliga kasemområden. De civUa högskoloma erbjuds lokaler i ochutbyggnadsmöjligheter vid ATC:s och Försvarets förvalmingshögskolas skolhus. Chefen för armén har tiU regeringen redovisat hurlokalema skaU umyttjas och fuUföljer uppdraget att ytterligare samordna och rationalisera verksamheten i enUgt regleringsbrev och erbjuder därmed dencivila högskolan - - lokaler. 1993/94:1(X) Förberedelservidtes för att flytte försvarsmyndigheter som hyr lokaler Bilaga 5 iÖstersund tiU befintUga kasemområden /97. Då besparingen för armén inte uppnås helt med dennalösning anmäler Chefen för armén att den nya myndigheten därförur "samhäUsnyttan" bör kompenseras så att sparmålet kan innehåUas.Regeringen har vid beräknandet av medel för anslaget A 1. V.9 Verksamhet i respektive har tiU regeringen redovisat ett uppdrag att lämnaförslag, inklusive kostnader, på vericsamhet som är lämplig att lokaUsera tUlKarlsborg respektive . Av redovisningen framgår att, oavsettfinansieringsform, ett överförande av vericsamhet i form av prcxluktion avarméförband tiU eUer , skuUe innebära sämre rationalitet vid deförband varifrån verksamheten förs, CKh skulle i flertalet fåU mnebära ett avstegfrån den övergripande principen "likhet i krig och fred". Någon vericsamhet ur marin- ellerflygvapenprogrammen vilken är möjUg eUer lämpUg att förfegga tiU dessa orterhar inte kunnat identifieras. Detsamma gäUer Försvarets materielverk.Beträffande nuvarande verksamhet i bördessutom uppmärksammas att denna berörs av pågående organisationsöversyn . LokaUsering av ett underhåUsregemente tiU Karlsborghar berörts i bl.a. betänkande 1992/93:FöU9. Om ett sådantaltemativ skuUe övervägas måste det beaktes att ett underhåUsregemente, tiUskUlnad från vanliga regementen, verkar i krig och fred inom ett heltmilitärområde med stort beroende av redan befintiiga anläggningar. anser därför att det är olämpUgt att lokaUsera ettunderhåUsregemente tiU . Dock är försvarsmaktens inrUctning att enunderhåUsgmppstebskader ur miUtärområdesunderhållsregemente Syd lokaliseras tiUKarlsborg. I kommer identifiering av de lokaler m.m.som ej kommer att umyttjas av försvarsmakten att ske. Därefter bör enavveckling av ledigt utrymme eftersträvas. EnUgt regeringens mening bör inte någon ytterligareverksamhet inom det miUtära försvarets nuvarande myndigheter lokaliseras tiU någon av dessa orter. Regeringen planerar dock att ge Stetskontoret i uppdrag att utredafömtsättningama för ett Försvarstekniskt museum i Prop. 1993/94:1(X) . V.IO MobUiserings- och förplägnadsförband Avriksdagens beslut den (prop. 1992/93:228, bet. 1992/93:FöUll, rskr.1992/93:386) avseende vämpUktiga i mobiUserings- CKh förplägnadstjänst m.m.framgår att rUcsdagen fömtsätter att regeringen återkonuner med en redovisningtUl vad avser utvecklingen av vämpUktsvolymema under de närmasteutbUdningsåren. De volymer som ligger tUl gmnd /95 årsproduktionsuppdrag tiU de regionala produktionsledama mom armén omfettar ettårUgt gmndutbUdningsbehov på ca I 600 vämpUktiga fördelat på ca 1 150mobUiserings- respektive 450 förplägnadsvämplUctiga. Dessutom skaU från sammatidpunkt ca 800 kockar i fältförbanden ges utbUdning i storkökstjänst del avtiden för sin utbildning. De regleringsbrev givna riktiinjemaanger att uppsätmingstiden av berörda förband skaU ske under 15 i stället för12 år. Detta innebär att det årliga gmndutbildningsbehovet av denna orsak frånoch med 1995/96 minskas med totelt 270 vämplUctiga fördelat på 190mobiliserings- respektive 80 förplägnadsvämplUctiga. Genom att umyttja inom marinen merbehovsutbildadekockar för krigsplacering i förplägnadsförband bedöms den ärligavärnplikts-volymen kunna minskas ytterUgare något. Detsamma gäller där den delav den civila personalen som skaU avvecklas genom naturlig avgång och som intiUavveckUngstidpunkten kan umyttjas för krigsplacering i mobiUserings- eUerförplägnadsförband. Dock måste kravet på krigsorganisationens uppfyUnad varastyrande för den vämpliktsvolym som årUgen tes ut för gmndutbildning. V.11 Särskilda åtgärder rörande marinförband Regeringenhar med anledning av de ekonomiska problemen i marinen ändratgällande regleringsbrev för marinförbanden två gånger. Den förste ändringen, som beslutedes , innebar i huvudsak följande förändringar. Besparingar på 70 mUjoner kr skulle göras på anslaget Cl. Marinförband:Ledning och förbandsverksamhet, i förste hand genom en minskning avinvesteringama. Vidare skuUe 30 mUjoner kr sparas på Prop. 1993/94:1(X) anslagetC 3. Marinförband: Anskaffning av anläggningar. E)essa medel Bilaga 5 skulleanvändas för att minska det prognosticerade överskridandet pä anslaget C 2.Marinförband: Anskaffning av materiel. Regeringen uppdrog också åt att genom förhandlingar med berörda industrier försöka åstedkommaen senareläggning av vissa betalningar. Avvecklingen av vissa fartyg ochförband tidigarefedes och krigsdugUghetskraven sänktes med ett steg för vissaförband. För att skapa fömtsättningar för att lösalikviditetsproblemet för /94 och även säkerstälfe marinensoperativa förmåga och materieUa fömyelse för resten av försvarsbeslutspericxlenbeslutede regeringen om ytterUgare en ändring av 1993 årsregleringsbrev för marinen. Denna ändring innebär att överskridandena /93 om sammanlagt skrivs av mot intäkter avförsäljning från stetUga oljelager. Chefen för marinen har den 29 november 1993inkommit med ett underlag med förslag tiU förändrad planering förmarinförbanden under resten av försvarsbeslutspericxlen. Chefen för marinen anger där bl.a. att han haridentifierat ytterligare rationaUseringar och verksamhetsreduceringar inomförbandsverksamheten. Chefens för marinen förslag tiU planering avförbands-verksamheten innebär reduceringar av den ekonomiska ramen underförsvarsbeslutspericxlen om cirka 500 mUjoner kr jämfört med kosmadsnivån1992/93. Hämtöver har Chefen för marinen föreslagit att vissa resurser skaUöverföras från planerad materielanskaffning tiU förbandsverksamheten. Dennaöverföring leder tiU viss senareläggning av tidigare planeradmaterielanskaffning. Vidare har Chefen för marinen enligtFörsvarsmaktens organisationsmyndighets planeringsanvisningar föreslagit entillfällig reducering av krigsdugUgheten för vissa förband. Regeringen anser att dette underlag i huvudsak kanläggas till gmnd för den fortsatte planeringen för marinförbanden. Regeringenbedömer att sådana rationaUseringar och verksamhetsreduceringar som Chefen förmarinen har föreslagit är en fömtsätming för att nytt ytstridsfartyg (YS 2000)skall kunna projekteras under /95. Regeringen avser att ge att ytterligare utrecfe vissa frågor bl.a. rörandestridsfartygsförband och kustförsvarsförband. Prop.1993/94:100 3.2 Ersättningar for kroppsskador Bilaga 5 1992/93 UtfaU 70 266 000 1993/94 Ansfeg 70 463 000 1994/95 Försfeg 74 198 000 Anslaget avser vissa Uvräntor ckU ersättningar enUgt fegen (1977:265)om stetiigt personskadeskydd och förordnmgen (1977:284) omarbetsskadeförsäkring och stetUgt personskadeskydd. Regeringengör den bedömningen att anslaget även fortsättningsvis skaU utgöra ett egetansfeg. Verksamheten under anslaget är rcgelstyrd och medel föreslås därförtiUdelas i form av förslagsanslag på 74 198 000. 1.godkänner verksamhetsinriktningen av programmet Flygvapnets lednings- ochunderhållsförband (avsnitt 11.9), 2.tUl Försvarsmakten för budgetåret1994/95 anvisar ett ramansfeg på 36 , 3.bemyndigar regeringen att medgebeställning av materiel m.m. och utvecklingsarbete för Försvarsmakten inom enkosöiadsram av 7 , 4.bemyndigar regeringen att medgebestäUning av investeringar i befäsmingar m.m. för Försvarsmakten inom enkosmadsram om , 5.tiJl Ersättningar för kroppsskador /95 anvisar ett förslagsanslag på . 4 Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter Prop. 1992/93Utgift 1 000 1993/94 Anslag I 000 1994/95 Försfeg I 000 *Avser (FortF'). I enUghet med beslut (prop. 1992/93:37,bet. 1992/93:FiU8, rskr. 123) inrättas den 1 juU 1994 myndighetenFortifikationsverket (Fortv). Huvuduppgiften för bUr attförvalto Försvarsmaktens ändamålsfastigheter cKh annan fest egendom somregeringen bestämmer. Den nya myndigheten får ett renodlat ansvar somägarföreträdare (förvaltare av festighetema. Därmed avses ansvar såväl förden juridiska och ekonomiska som för den tekniska festighetsförvalmingen. Myndigheten kommer att ha ca 135 anställda vartiUtUlkommer resurser för kontorsservicestöd samt för att fiiUfölja utiändsktsamarbetsavtal. Myndigheten organiseras i en planerings- (Kh stebsavdeliung,finans- och ekonomiavdelning, förvaltningsavdelning samt projektevdelning. Fortifikationsförvalmingen feggs ned . Fortifikationsförvalmingens nuvarandeprojekteringsverksamhet och del av den regionafe byggnadsadministrationen kommer att bedrivas i bofegsform inom , dotterbolag tiUVasakronan AB. Forskningsavdelningen inom överförsden tiU . Uttedningenom förvaltning av försvarsfestigheter har inlämnat en anslagsframställning förFortifikationsverket och därvid redovisat myndighetens kommande verksamhet iverksamhetsgrenarna festighets-förvalming och uppdragsverksamhet. Nr 100 Bilaga 5 Räuelse: S. 106 rad 8 nedifrån Utgår: 3 Rad 6 nedifrånStår: 1993/94 Rättat till 1994/95. För respektive verksamhetsgren anges mål, resultetkrav samt Prop.1993/94:100 avkastningskrav. Verksamheter som syftar tiU att bibehåUa festighetemas tekniska funktion och värde, Verksamheter som utmynnar i ett köpeUer uppförande av ny- tiU- eUer ombyggnad, Verksamheter för avyttring av uppsagdafestigheter. anför i sin revisionsberättelse avseende Fortifikationsförvalmingen att årsredovisningenär rättvisande. Denav beslutede inriktningen för verksamheten (prop. 1992/93:37, bet.1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) skaU gäUa. Som tidigare nämnts i avsnitt 1.2.3 skaUfinansiering av anskaffning och vidmakthållande av mark, anläggningar ochlokaler för Försvarsmakten ske genom att tar upp lån iRiksgäldskontoret. Regeringen återkommer i kompletteringspropositionen vadavser låneramens storlek. Regeringen har i särskUt beslut den 18 november 1993avgränsat de befäsmingar m.m. som inte skaU belästes med kapitalkosmader.Finansieringen av dessa särskilda objekt sker inom ramen för Försvarsmaktensanslag. Regeringen konsteterar att Fortifikationsförvalmingens verksamhet under /93 i aUt väsentUgt genomförts enligt Resultetredovisningenhar utveckfets jämfört med föregående år men Prop. 1993/94:1(X) harfortfarande mer karaktär av verksamhetsberättelse än en uppföljning Bilaga 5av verksamheten i prcxluktivitets- CKh effektivitetstermer. Arbetet med att utveckla specifika resultet ochmätmetoder för denna uppföljning har inriktets mot den nyamyndigheten som fär delvis ny inriktning för sinverksamhet. 1992/93Utgift 1 159 851 900 1993/94 Anslag I 308 172 000 1994/95 Försfeg 1 000 har f.n. följandeuppgifter; programansvar för delprogrammet ; produktionför delprogrammet inom huvudprcxiuktionsområdetLedning och förbandsverksamhet; produktion för försvarsmakten inomhuvudproduktionsområdena Materielanskaffning samt Forskning och utveckling;fackuppgifter inom sakområdena Förplägnad, Förrådsverksamhet, MaterielunderhåUoch Verkstedsdrift; vissa uppgifter som patentorgan för de myndigheter som hörtiU Försvarsdepartementet. Verket har som övergripande mål att inom sittverksamhetsområde bidra tiU att lösa de uppgifter som angetts förförsvarsmakten. Verkethar under /93 disponerat följande anslag: D2.Flygvapenförband: Anskaffning av materiel E2.Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel E4.Operativ ledning m.m.: Forskning och utveckling K2.Gemensam försvarsforskning (del) K5.Anskaffning av materiel för Verket har i sin årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redovisat verksamheten i följande 97 verksamhetsgrenar: materielanskaffning m.m.; drivmedelsförsörjning; förvalbungsservice för myndigheter i Karlsted; verkstedsdrift; Prop. 1993/94:100 reservmaterielförsörjning. Resultetredovisningen pekar på att verksamhetsmålenför de olika verksamhetsgrenarna i huvudsak har nåtts. Verket anger dock attmetcxlema för resultetredovisning och uppföljning är under utveckling. Anslagssparande, ianspråktegen anslagskredit och -i förekommande feU - överskridande utöver medgiven anslagskredU framgår för deolika anslagen av följande tebeU (mUjoner kr och % av tiUdelat ramansfeg). K 2. ' 1------------- .------------------- 1)Se anslaget G 4. I sm anslagsframstälUung utgår verket från denomstmktureringen av försvarsmakten som görs den 1 juU 1994. De resurser somf.n. disponeras av verket fömtsätts i aUt väsentiigt konuna att disponeras avden nya myndigheten . Verksamheten föreslås bUavgiftsfinansierad. I en kompletterande anslagsframställning lämnarverket förslag om hur kapitalförsörjningen skaU ske vid övergång tiUavgiftsfinansierad verksamhet, begär investeringslån för anskaffning avanläggningstillgångar och lämnar synpunkter på hur styming och redovisning skallske för drivmedels- och reservmaterielförsöijning. revisionsberättelse innehålleren invändning, mot överskridandet av anslaget C 2. Marinförband: Anskaffning avmateriel. EnUgt verket har överskridandet orsakats av bristfällig uppföljningoch stymmg av Ukviditetsläget inom huvudprogrammet Marinförband. 1993/94:100 BUaga 5 skaU inom sitt verksamhetsområde bidra tiU att lösa de uppgiftersom har angetts för Försvarsmakten. verksamhet bör avgiftsfinansieras fr.o.m. /95. Materielverketsårsredovisning indUcerar att verksamheten bedrivits så att de uppsatteverksamhetsmålen i huvudsak bedöms ha nåtts. Årsredovisningen medger inte enmera noggrann bedömning av måluppfyUelsen. Regeringen konsteterar att Riksrevisionsverketriktet invändning mot årsredovisning. I avsnitt V. 11 Särskildaåtgärder rörande marinförband redovisas vilka åtgärder som regeringen vidtegitmed anledning av de ekonomiska problemen inom marinen. Inomregeringenskansliet bereds, som nämnts i avsnitt 2.1, LEMO:s skrivelse Vissa frågorom försvarets materielförsörjning. bereds Materielverketskompletterande anslagsframställning. Redan nu bedömer regeringen attMaterielverkets verksamhet bör avgiftsfinansieras, och föreslår således enavgiftsfinansiering fr.o.m. /95. Det ankommer på regeringen attbeslute i de övriga frågor som behandlas i LEMO:s skrivelse och Materielverketskompletterande anslagsframställning. 1992/93Utgift 187 158 000 1993/94 Ansfeg 209 473 000 1994/95 Försfeg 189 821 000 skaU ge stöd och service åtFörsvarsmaktens krigsförbandschefer samt samverka med krigspfecerande chefer ibemanningsfrågor. Vämpliktsverkethar i sm årsredovisning redovisat vUka åtgärder som vidtegits för fullgörandeav de verksamhetsmål som angetts för myndigheten. har enligtårsredovisningen ökat stödet och servicen åt lokala myndighetschefer (inom ramen för VPV/LOKAL (ingår i Vämpliktsverketsinformationssystem). Vid 1992/93 budgetårs utgång var systemet tiUgängUgt för81 myndigheter, en ökning med tio jämfört med föregående år. Vämpliktsverkethar vidare gjort vissa förberedelser för en omlokaUsering av Mellerste vämpliktskontoretfrån tiU i . För att minska antalet vämplUctsavgångar har enUgtårsredovisningen en gemensam arbetsgmpp för vämpUktsfrågor bUdats medföreträdare för , Överbefälhavaren, försvarsgrenschefema m.fl.Arbetsgmppens rapport har överlämnats tiU samtiiga förband, skolor och andramyndigheter inom försvarsmakten. Enligt årsredovisningen har VämpUktsverketinlett en dialog med Överbefälhavaren, försvarsgrenschefema och mUitäraservicekontorets reseavdelning i avsUct att minska kosmadema förvämplUctsresoma. har fortsatt utvecklingen av verketsinformationssystem, det s.k. . Verket har också genomfört ettarbete som syftar tiU ett införande av en ny typ av krigspfeceringsorder somleder tUl portobesparingar. har ett anslagssparande /93 på ca 20 mUjoner kr. beror bl.a. på att verkets portokosmader har minskat genom att krigspfeceringsorder inte sänts ut. Denna besparing är dock inte permanent utan en del av kosmadema förskjuts tiU innevarande budgetår.