prop · GH03176 · 1993-12-31 00:00:00 — EnUgt dessa är huvudfbmtsättningen för tiUstånd tiUutfbrsel eUer annan form av utlandssamverkan, att denna är erforderUg fbr atttiUgodose det svenska fbrsvarets foehov av materiel eUer kunnande.Utlandssamverkan måste sålunda medfbra en fbrdel fbr det svenska försvaret iform av foifoehåUen eUer bkad teknologisk kompetens eUer foefeggning i densvenska krigs-materieUndustrin. En fbmtsättning är också att bl.a. utfbrseln ärsäkerhetspolitiskt acceptobel och inte står i strid med principema och målenfbr utrikespoUtik. Det fbmtsätts att inga utrikespoUtiska hinder finnsvid bl.a. utförsel tiU de nordiska eUer traditioneUt neutrala ländema iEuropa, men även utfbrsel tiU dessa Uksom annan utiandsam-verkan kräverregeringens tiUstånd. I takt med att samarbetet med ländema inom EU byggs ut,fobr samma principer fbr utfbrsel CKh annan utiandssamverkan tiUämpas i frågaom dessa länder Hindermot utfbrsel eUer annan utiandssamverkan finns om detto skulle strida mot enintemationeU bverenskommelse som tillttätt, mot foeslut av Fbrentonationeraas (FN:s) säkerhetsråd eUer mot foUcrättsliga regler om export från enneutral stot under krig. TiUstånd för utfbrsel eUer annan utiandssamverkanavseende krigsmateriel för strid fobr inte ges om det förekommer omfetfande ochgrova kränkningar av de mänskUga rättigheteraa i mottogarstoten, om dennafoefinner sig i väpnad konflikt med arman stot, har inre väpnade oroUghetereUer foefinner sig i en interaationeU konflikt som kan foefaras leda tiU krig.Fbr fol.a. utfbrsel av bvrig krigsmateriel gäUer något annorlunda riktlinjer.Ett tiUstånd kan återkaUas av regeringen om någon av lagens föreskrifter mtehar följts, om t.ex.foUcrättsligt foindande sanktioner mtiäder eUer andrasärskUda omständigheter fbreUgger. Ingenglofoal bverenskommelse reglerar handeln med konventionelfe vapen, ttots attaUtsedan 1920-talet flera fbrsbk gjorts. har FN fettot foeslutom fbrfoud mot export av vapen tiU enskUda länder bl.a. , , det foraaJugoslavien, SomaUa, och . är som ovan anfbrts skyldigtatt efterkomma sådana beslut. vid inledde säkerhetsrådets permanento medlemmar (P-5 stoteraa) diskussioner om ett samarbete fbr att foe gränsa vapenexporten tiU MeUanbstera. De fem har enats om att under rätto varandra i fbrväg om planerad export av vissa kategorier av vapen till ländema i regionen. Samarfoetet har dcx;k mte kunnat utvecklas vidare på det sätt som man hade avsett. FN:s general- fbrsamling antog vidare en resolution i viUcen medlemsländeraa uppmanas att årUgen redovisa sm export av vissa tyngre konventioneUa 15 vapen.Sverige har lämnat en sådan redogbrelse fbr . COCOM (CoordinatingConunittee for Multifeteral Export Conttols) Prop. 1993/94:176 foUdades är 1949av och andra NATO-länder fbr att samordna konttoUen bver exporten avstrategiskt känsUga prcxlukter cx;h vapen tiU dåvarande Sovjetanionen och dessalUerade samt . Inom COCOM har man utarbetet gemensamma riktlinjer ochUstor över kontroUerade prcxlukter. För krigsmateriel gäUer "TheIntemational Munitions List". Beslut har nyUgen fettets om att avvecklaCOCOM (x;h i stäUet upprätta ett nytt mteraationeUt samarfoete avsett attom&tte säväl krigsmateriel som dual use-produkter, dvs.produkter som harbäde civU och miUtär användning. Samarbetet avses fä en bredare deltegarkrets.Det är ej tänkt att vara rikted mot de foma öststetema utan i stäUet varainriktet på att fbrhindra export av strategiskt känsUga prcxlukter tiUdestinationer där man kan misstänka att de kan komma tiU användning fbrframstäUning av massfbrstbrelsevapen eUer för destebiUserande mstning. Försfeghar fegts fram om att samarbetet CKksä skaU etefolera gemensamma kriterier förvapenexport cxh en fbrpUktelse att lämna underrättelse om stbrreexportefifarer, men nägon enighet om utformningen av samaifoetet på denna punkthar ännu mte nätts. InomEU gäUer att en medlemsstet, i enUghet med artikel 223 i Romfbrdraget, har rättatt vidte de åtgärder som den finner nödvändiga fbr att skydcfe väsentUgasäkerhetsintressen som har samfoand med produktion av eUer handel medkrigsmateriel. mnefoär att krigsmaterielexporten är undantogen från deninre marknadens bestämmeler om den fria rörUghet fbr varor, som skaU gälfemeUan medlemsländerna. Ett arbete pågår fbr närvarande med att modemisera denfbrteckning över krigsmateriel som skaU vara tiUämpUg med avseende pä artikel223 i Romfbrdraget. EG-länderaa kom är 1992 bverens om åtte kriterier som deavser foeakte vid foeslut om sin krigsmaterielexport. Dessa kriterier svararväl mot de kriterier som tiUämpas vid den svenska tiUständsgivnmgen.EU-länderna kan med enhäUighet fette foeslut om vapenemfoargon mot enskUdaländer. Ett EU-land kan aUtid gå längre i sma restriktioner mot ett visst land,än vad det gemensamma ställningstegandet omfettar. DenmtemationeUa utvecklingen vad gäUer krigsmaterielexport m.m. fobr fbrnärvarande inte fbranleda någon ändring av den svenska fegstiftningen. Ettsvenskt medlemskap i skuUe inte heUer ändra foehovet av eUer fbmtsättningamafbr en pä gmndval av vär egen utrikes-, fbrsvars- cx;h säkerhetspoUtik utformadreglering cx;h konttoU på krigsmaterielområdet. Däremot tordekrigsmaterielfbrteckningen, som redan nu tiU sin form och disposition står näraEU-ländemas fbrteckning, vid ett medlemskap tiehöva bringas i fiiUbverensstämmelse med denna. 4.3 Produkter och teknologi som kan användas i massförstörelsesyfte,m.m. Ettomfetiande intemationeUt samarbete har under senare är vuxit fram fbr attfbrhindra spridningen av dels massfbrstbrelsevapen (kämvapen, kemiska ochfoiologiska vapen) samt missUer och andra ofoemannade luftferkoster med visslastfbrmåga och räckvidd som kan transportera Prop. 1993/94:176massförstörelsevapen, dels produkter cx;h komponenter som kan användas fbrutveckling, framställning eUer användning av dessa vapen och dels vissa andraprodukter av strategisk foetydelse. deltar i detintemationelfe samarfoetet att kontroUera fol.a. handeln med dualuse-prcxlukter pä dessa områden, vilket återspeglas i massfbrstbrelsefegen. DetintemationeUa samarfoetet fbr att foegränsa spridningen av kämvapen gmndas påicke-spridningsavtalet (, NPT) som trädde i kraft år1970. TiU avtalet är 162 steter anslutna, vilka steter utfast sig attfbrhindra kämvapenspridning och att verka fbr en aUmän käravapennedmstning. NPTfoehandlar kämvapen och kämladdningar samt teknologi och utmstning som är avfoetydelse fbr foearfoetaing, användning eUer framställning av kämämne. Bärareav käravapen, t.ex. raketer och rofootar, omfettas däremot inte. I avtalet åtarsig de parter som ej fbrfogar över käravapen att inte förvärva, tillverka eUerte emot foistånd fbr att tiUverka käravapen eUer andra käraladdningar. NPT fbrfojuder inte export av de produkter somfoerbrs av avtalet men fbreskriver att sådana produkter endast fårtillhandahåUas, om käraämnet i mottegarlandet kommer att omfettes av konttoU avdet interaationella atomenergiorganet, lAEA. Utmstning i sig stäUs däremotinte under konttoU enUgt NPT utan endast det kämämne som framstäUs, användseUer foearfoetes med hjälp av utmstningen. Kämladdningar omfettos i avkrigsmateriellagstiftningen. Fbratt feststäUa vilken slags utmstning och material som skuUe omfettos av NPTutarbetode en gmpp av femton länder med egen tiUverkning av kämtekniskutmstning, däribland , gemensamma riktlinjer fbr entoUcning och tiUämpning av fbr-draget. Arfoetet foedrevs i en kommitté, dens.k. , som presenterade två memoranda som anger vilkamaterial och vilken utmstning som avses i NPT och som skaU utibsa konttoU genomL\EA. Genomen ändring i dåvarande atomenergilagen (1956:306) infbrdes år 1972foestämmelser som gjorde det mbjUgt fbr regeringen att tiil-ståndsfoeläggautfbrsel av viss kärateknisk utmstning. Lagen mnehbU fbrfoud motutfbrsel av kämänmen (uran, plutonium, m.m.) utan särskUt tiUstånd avregeringen. Utgående från rekommendationer utfärdaderegeringen fbrordningen (1975:20) om fbrbud mot utfbrsel av utmsttiingeUer materiel fbr utvinning av atomenergi m.m. Atomenergilagen omarfoetodes år1984 tiU lagen (1984:3) om kämteknisk verksamhet (kärateknUdagen). Somett komplement tiU NPT-samarfoetet har en gmpp stoter (fbr närvarande 27), därifoland , i den s.k. (), också kaUad London-gmppen, arfoetot fbr att 2 1993/94. 1 samL Nr 176 fbrhindra att sådanaländer, som fbrsbker foygga upp en kämvapenar- Prop. 1993/94:176 senal, fårtUlgång tiU kärateknisk utrastaing. NSG kunde enas om enproduktfbrteckning foaserad på arfoete och på riktiinjer fbrexport av dessa prcxlukter. Fbr att uppnå en konttoU också bver export av visskärateknisk utmstning, som har annan användning utonfbr kämenergiområdet,åtempptog NSG sitt arfoete med bkat deltegande och delvis nyinriktning. Deltogama i NSG enades om riktlinjer också fbr exporten avkämteknikrefeterade dual use-produkter och upprättode en Usto bver dessa. Dessaprodukter konfroUeras i enUgtmassfbrstbrelsefegen. Missileroch missiUekrwlogi (bämre av massförstörebevapen) Desju stbrsfa västUga industriländema inledde bverfeggningar om konfroUbver exporten av missUer och missUteknologi. Detto ledde till etttilUcännagivande att dessa stoter var fbr sig foeslutot tillämpaexportkonttoU fbr att foegränsa spridningen av missUer och missUteknologi.Samarfoetet har fått foenämningen MissUe Technology Conttol Regime, MTCR.Kretsen av deltogare har successivt vidgats och omfettar fbr närvarande 25länder MTCR:s riktiinjer har också påverkat utvecklingen i länder som intedeltar. Sålunda har foåde och deklarerat att de avser att följaMTCR:s riktlinjer i sin export tiU länder som står utanfbr samarfoetet. Sverigedeltog uite i MTCR från foegynnelsen. Sedan en konttoll bver fol.a. exporten ienUghet med MTCR:s riktiinjer mfbrts genom massfbrstbrelsefegen ,deltar också i MTCR-gmppens arfoete. Massfbrstbrelsefegenändrades fbr att återspegla den skärpning av praxis som etobleratsinom MTCR. Från att tidigare endast ha omfettot missUer och teknologi fbrsådana med kapacitet att transportera kämvapen, tocker nu reglema aUa missilersom kan transportera aUa former av massfbrstbrelsevapen. Imassfbrstbrelsefbrordningen fbrteck-nas de missilprcxlukter, dentiUverkningsutmstning och de komponenter och delsystem fbr dessa som omfettosav utfbrselkonttollen. MassfbrstbrelsefegenmnehåUer fbrfoud mot utfbrsel, teknologibver-fbring och fbrmedling avprcxluktema och omfettar oclcså bverfbring av programvara. Från förhuden kanregeringen meddela undantog i det enskilda feUet. LUcsom foeträffandekrigsmateriel följer regeringen i denna prövning kriterier som lagts fest iförarbetena (jfr prop. 1990/91:97 och 1992/93:154). Densvenska lagstiftningen om konttoU bver exporten av missUteknologi motsvararvad som gäUer i andra länder som anslutit sig tiU MTCR. Ämnenoch utmstning som kan användas för framställning av biologiska och kemiskavapen Konventionenfrån om biologiska vapen och toxinvapen fbr- Ig bjuderaU utveckling, produktton och lagring av biologiska vapen och organiskagifter fbr miUtärt fomk. TiU konventionen har omkring 130 Prop.1993/94:176 länder anslutit sig, däribland . Vid den senastegranskningskon-ferensen som höUs fbreslogs en rad åtgärder foratt skärpa bvervakningen av att konventionen efterlevs. FN:skonvention om kemiska vapen slutfbrhandfedes och bppnades fbrundertecknande . undertecknade den ochratificerade den . Konventionen, som hittiUs har undertecknats avsammanlagt 154 söler, kan träda i kraft fbrst efter att minst 65stoter ratificerat den, dock tidigast . Konventionenfbrfojuder aUt innehav samt aU utveckling, prcxluktion cx;h användning avkemiska vapen och fbreskriver att existerande lager av kemiska vapen skaUfbrstbras. Anslutaa stoter är skyldiga att utbva konttoU också bver kemiskautgångsämnen som inte utgbr vapen cx;h att verifiera efterlevnaden av konventionen. Enproposition med de lagändringar, som folir en fbljd av en svensk ratificeringav konventionen, har i decemfoer fbrra året lämnats tiU (prop.1993/94:120). RUcsdagen har anfagit lagfbrsfegen (rskr.1993/94:174). De kemiska produkter som omfettos av FN- konventionen är i dennauppdelade på tre Ustor, varav den fbrsto avser rent mUitära varor som enligtpropositionen tocks av krigsmateriellagstiftningen, medan de två bvriga avserprcxlukter med foåde miUtär och civU användning. Massförstörelselagensfoemyndigande tiU regeringen att foestämma lagens tillämpningsområde gbr atterforderUg anpassning tiU konventionen i dessa delar kan ske genom en förordningsändring. LUcsompå kämvapenområdet kompletteras denna konvention av ett samarbete, i vUket enmindre gmpp länder (fbr närvarande 25) samordnar sin nationeUa konttoU bverexporten av kemiska produkter. Gmppen som bildades och kallasAustraUengmppen, har gjort upp en Usto bver produkter som fobr konttoUeras.Listan omfettar 54 utgångsämnen (s.k. kemiska prekursorer), foiologiskaagenser som kan användas som stridsmedel samt viss kemisk ckU foiologisk tiUverk-ningsutmsöiing. Sverigeanslbt sig tiU samarfoetet inom Australiengmppen , då massfbrstbrelsefegenttätt i kraft. I lagen och den tiU lagen hbrande förordningen reglerasutfbrseln av biologiska och kemiska produkter. I bilagor tiUmassfbrstbrelsefbrordningen anges vilka produkter som skaU konttoUeras. Detreglerade onuådet motsvarar det som enUgt Australiengmppen bör konfroUeras.Samtiiga dessa produkter kan användas fbr framstälhimg av kemiska ochbiologiska vapen men har med enstaka undantog också en legitim civU användrung. Övrigahögteknologiprodukter av dual use-karaktär Deländer som deltogit i COCOM-samarbetet har gemen samt konfroUerat exporten av hbgteknologiprcxlukter tUl de länder som intiU nyUgen tillhbrde . och vissa andra länder har dämtbver tUlämpatnationella konfroUfoestämmelser, som i många Prop. 1993/94:176 fall gått längreän Svenska exportfbrefag insåg tidigt att de, fbr att självakunna kbpa konttollerade produkter från COCOM-ländema, måste kunna garanteraatt dessa inte reexporterades tiU fbrbjudna destinationer eUer kom att ingå isvenska prcxlukter som exporterades tUl sådana länder. Dendåvarande regeringen fbrklarade att den avsåg att se tiU att mteanvändes fbr att kringgå andra länders exportkonttoU. Är 1986 infbrdes därfören konttoU bver exporten av sädana utiändska hbgteknologiprcxlukter som varfbremål fbr exportkonttoU i tiUverk-ningslandet. Fbreskriftema fbr den svenskaexportkonttoUen återfinns i fbrordningen (1986:89) om fbrfoud mot vissutfbrsel, den s.k. hbgteknologifbrordningen (senast ändrad genom SFS1992:371). De produkter som omfetfas av exportkonttoU finns uppfagna i en tiUfbrordningen hbrande produktUsto, som i sm nuvarande form väsentUgen motsvararCOCOM :s industrivamUsto. COCOM-ländema har foehandfet Sverigei likhet med , , , och som ett medCOCOM samverkande land, vilket innebär att export från COCOM-länder tiU dessaländer atajuter samma fbrenk-lade licenshantering som gäller fbr export inomCOCOM-kretsen. NågraofläcieUa kontakter mellan och COCOM har mte fbrekommit fbrrän Sverigeår 1992 tiUsammans med de bvriga samverkande ländema inbjöds att som observatördelfa i ett försfa möte meUan COCOM-ländema och de foraa östsfateraa i idet s.k. COCOM Cooperation Fomm, CCF. Vid detfa tillfälle erbjöds de fomaWarszawapakts-länderaa en UberaUsering av handeln med hbgteknologi i utbyte motatt de själva åtog sig att endast använda de tidigare konttolleradehbgteknologiprcxlukteraa fbr civUa ändamål och att infbra en egen nationeUkonttoU fbr att fbrhindra reexport tUl fbrbjudna destinationer. Under detdryga år som gått synes de tidigare bstsfateraa med hjälp av enskUdaCOCOM-länder ha nått en bit på vägen att upprätfa nationeUaexportkonttoUsystem. har induekt foidragit tiU dessa ansträngningargenom det s.k. suveränitetsstbdet tiU de baltiska sfatema och med vissttekniskt bistånd på kämkraftsområdet. Vissa tidigare bststoter anses nu haupprättat en egen exportkonttoU av COCOM-standard och kan därigenom få tUlgångtiU flertalet konttoUerade prcxlukter. Somtidigare nämnts har beslut fagits om att avveckla COCOM tiU . Denuvarande medlemmama förhandlar fbr närvarande om ett fbrslag att upprätto ettnytt interaationeUt samarbete med en medlemskrets som är tänkt att omfetto aUaOECD-länder, ett antal foma bststoter och kanske oclcså några ledande länder itredje världen. Enligthbgteknologifbrordningen får hbgteknologiprodukter som är tiUverkade i utiandet och föremål fbr exportkonttoU i urspungslandet inte fbras ut utan medgivande av myndighetema i tiUverkningslandet. Denna konfroU motiveras i fbrsto hand av ett behov att säkra fortsatt tiUgång tiU avancerad hbgteknologi fbr svensk industri. tiUkomi syfte att förhindra att används fbr att kringå andra Omså skuUe ske, riskerade svenska tiUverkare Prop. 1993/94:176 att berbvastiUgång tiU utfendska konttoUerade prcxlukter däribland tillverkningsutmstning,komponenter ckU material.Fbrordningen ändrades , varvid konttoUen utstiäcktes tiU hefe det avCOCOM konttollerade området och en svensk prcxluktUsfa infbrdes som motsvaradeCOCOM:s industrivamUsto. Densvenska exportkonttoUen på hbgleknologiområdet ger i sin nuvarande form mteregeringen mbjUghet att fbrfojuda export av svenska produkter som är upptognapå Ustan. I andra länder med motsvarande konttollsystem kan regeringenkonfroUera exporten av känsUga varor, oavsett deras urspmng. Framfbr aUt pådenna punkt svarar mte det nuvarande konttoUsystemet mot de krav som kommer attstäUas på i mtemationeUa sammanhcmg. I avsnitt 5 beskrivs de fbrändringarsom regeringen fbreslår och motiven fbr dessa. 4.4 Exportkontroll inom EU Samtiigatolv EU-länder har ratificerat NPT och konvention mot biologiska vapenoch har undertecknat konventionen om kemiska vaf)en. De deltar alla i såväl NSGsom AustraUen-gmppen och MTCR. AUa utom deltar i COCOM. betraktosi likhet med av COCOM som ett samarbetande land. Tillämpningen av deåtoganden de gjort inom ramen för de olika regimema varierar dock något mellanmedlemsländeraa i EU. Samarbetetpå exportkonfrollens område intensifieras nu inom EG foåde när det gällerprinciper och kriterier fbr vapenexport och när det gäller konfrollen bverexport av andra strategiskt känsliga produkter I fråga om de senare produkteraaär amfoitionen att åstodkomma en så långtgående harmonisering avexportkonttollen gentemot utomsfeende länder att dessa produkter - i enlighetmed målsättaingen fbr EG:s inre marknad - kan tillåtos att röra sig fritt inomunionen. Efterlånga diskussioner mellan medlemmaraa har lagt fram ett fbrslagtiU reglering för att harmonisera de nationella exportkonttollbestämmelseraaför prcxlukter och teknologi av dual use-karaktär. Ett fbrslag tiU gemensamproduktUsto, omfettande aUa produkter som konttoUeras i de olikakonttoUfbrfårandena, har också utarbetots. Någramedlemmar har redan infört denna Usto i sin interaa lagstiftning. Arbetet hardock gått långsamt och ett antal frågor återstår ännu att lösa. EU-ländemakommer sannolUct inte att kunna gå vidare i frågan fbrrän de nuvarandeCOCOM-medlemmama kunnat enas om ett fbrslag till den nya regim som skallersätto COCOM. 5 Förslag till ny reglering 5.1 Högteknologiprodukter av dual use-karaktär Regeringensfbrslag: Massfbrstbrelselagens tiUämpningsområde utvidgas sä att den, i denutsträckning regeringen fbreskriver, även omfettar andra hbgteknologiskaprodukter som direkt eUer indirekt kan använcfes i fbrstbrelseforingande syfte.Lagens foe-stommelser om utförsel, tiUverkningsrätt och tUlhandahållande åtnågon i utiandet gbrs tiUämpUga på sådana hbgteknologiprodukter. Utredarensförslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 65-69). Remissinstanserna:Remissinstansema tillstyrker fbrslaget. Skälenför regeringens förslag: Fbrordningen (1986:89) om fbrbud mot viss utförselreglerar export av sådana utiändska hbgteknologiprodukter som är underkastodeexportrestriktioner i tillverkningslandet. Dessa produkter får enUgthuvudregien mte fbras ut ur landet, om de inte åtfbljs av ett certifikatutfärdat i tUlverkningslandet eUer annan handling som visar att de med hänsyntiU tiUverkningslandets export-konttoUfoestämmelser får reexporteras tiU detland de avses foU utfbrda tiU. Fbr varor tUlverkade i ett COCOM-land som ärdestmerade till ett annat COCOM-land krävs dock mte certifikat eUer Uknandehandling. Fbr prcxlukter som är tiUverkade i och inte regleras avmassfbrstbrelsefegen finns mte någon mbjUghet att konttoUera exporten. Dennuvarande ordningen tedde sig natarUg i den sitaation som var rådande underhuvuddelen av efterkrigstiden, nämUgen att de aktaeUa hbgteknologiskaprcxluktema var fbremål fbr ett regehätt embargo från de NATO-aUierade ländemassida gentemot länden Fbr som ett neutralt land fannsdet anledning undvUca att genom en reglering också av inhemskt prcxluceradteknologi skapa ett intryck av att delto i eUer anpassa sig tiU dennaembargopoUtUc. Sitaationenär nu emeUertid en annan. är upplbst och ett arfoete har inlettsfbr att lifoeraUsera handeln med hbgteknologiprodukter i takt med att dessfoma medlemmar mfbr tiUfredsstäUande konttoUsystem. växer ettmtemationeUt samarfoete fram i en vidare länderkrets fbr att fbrhuidra attsådana högteknologiska produkter som duekt eUer induekt kan utayttjas iförstörelseforingande syfte hamnar i orätta händer. Detnya interaationella samarbete för hbgteknologiprodukter som diskuteras äravsett att komplettera det samarfoete foettäffande andra produkter i viUcetSverige redan ingår. En fömtsättaing fbr att kunnadelto är emeUertid att det svenska konttoUsystemet motsvarar vad Prop.1993/94:176 som gäUer intemationeUt. Det foetyder att konfrollen mte längre somnu kan begränsas tiU att avse vidareexport av i urspmngslandetex-portkonfroUerade varor utan måste avse aU export av ifrågavarande prcxlukterEn sådan reglering firms i massfbrstbrelsefegen. Detenklaste sättet att åstodkomma den bnskvärda heltockande konfrollen är attbverfbra regleringen av hbgteknologiprodukter tiU massfbrstbrelsefegen.Därigenom sammanfbrs tiU en fbrfettning konttoUen av hbgteknologiprcxlukter ochden som gäUer andra produkter som kan användas i massförstörelsesyfte. Dettogörs lämpligen genom att massförstörelselagens tUlämpningsorruäde utvidgas tiUatt ocksä omfetto andra högteknologiska produkter som direkt eUer mdirekt kananväncfes i förstörelseforingande syfte. Massförstörelsefegen reglerar fbmtomutfbrsel även upplåtelse och bverlåtelse av tiUverkningsrätt(teknologi-överfbring) tiU någon i utiandet samt tillhandahållande till någon iutlandet (fol.a. I fråga om programvara likstäUs medutfbrsel bverfbring tUl utiandet genom telekommunUcation eUer på annat lUcnandesätt. Att tillståndskravet fbr utfbrsel skall omfetto ifrågavarandehbgteknologiprodukter framgår av det som anfbrts. Vad gäUer reglema omteknologiöverföring framgår av förarbetena tiU massfbr-störelselagen (prop.1990/91:97 s. 26 och prop. 1992/93:154 s. 21-22) att teknologiöverföring kanses som ett altemativ till utförsel och att det inte finns någotsäkerhetspolitiskt mtresse som talar fÖr att svensk teknologi som riskerar attbU använd i massfbrstbrelsesyfte gbrs tiUgänglig i utiandet. Vidare sägs iförarbetena att, mot bakgmnd av inte bara de allmänpolitiska skälen utan ocksådet allt mer intensiva intemationella samarbetet på exportkonttoUens område,eftersttävar att undvika att på något sätt utayttjas fbr att kringgåfoestämmelser i andra länder som syftar tiiU icke-spridning. Vad som där sagtsutgör också skäl att reglera upplåtelse och bverlåtelse av tillverkningsrättavseende hbgteknologiprcxlukter Infbrandeti massfbrstbrelsefegen av förfoudet mot tilUiandahåUande av produkter som finnsi utiandet motiverades med att det var angeläget att förhindra att t.ex. någonhär i landet utan konttoU köper upp tiU-verkningsutmstaing som finns i utiandetoch säljer det vidare utan att det passerar svenskt territorium eUer fbrmedlarsådan utmstning som finns i utiandet tiU ett annat land. Ett sådant handlandeskuUe strida mot de svenska nedmstaingssträvandena (prop. 1990/91:97 s. 30).Sedan dess har det utvidgade interaationeUa samarfoetet gjort det än mer angelägetatt foifoehålla ett sådant förfoud.