prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:100, bil. 2. under fjärde huvudtitelns ramanslag B 3.Vämpliktsverket för /95 anvisar utöver vad somföreslagits i prop. 1993/94:100, bil. 3. under Qärde huvudtitelns ramanslag B 4.MiUtärhögskolan för /95 anvisar 8 551 OCX) kr utöver vad somföreslagits i prop. 1993/94:100, bU. 4. under Qärde huvudtitelns ramanslag B 5. Försvaretsradioanstalt för /95 anvisar 9 674 (X)utöver vad somforeslagits i prop. 1993/94:100, bU. 5. under fjärde huvudtitelns ramanslag C 1.Överstyrelsen för civil beredskap: Civil ledning och samordning för budgetåret1994/95 anvisar 250 (KK) kr utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100, bU.5, 6. under fjärde huvudtitelns ramanslag G 2. Statensförsvarshistoriska museer för /95 anvisar utöver vadsom föreslagits i prop. 1993/94:100, bil. 7. under Qärde huvudtitehis ramanslag G 3.Kustbevakningen för /95 anvisar utöver vad somforeslagits i prop. 1993/94:100, bil. 8. att den civila planeringsramen för budgetåret1994/95 fastställs till 2 . B 1.Fortifikationsverket Prop. Utredningenavseende förvaltning av försvarsfåstigheter (FÖFA) har inkommit medkompletterande underlag till förenkladeanslagsframställning för /95. Behovetav lån i for investeringar i mark, vissa anläggningar ochlokaler /95 - 1995/96 beräknas till I (XX) miljoner kr . För /97 beräknas behovet av lån iRiksgäldskontoret för investeringar i mark, vissa anläggningar och lokaler tiU900 miljoner kr. Behovetav lån i for mvesteringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål beräknas till for /95. Ramenför upplåning i bör sättas något högre än det beräknadeinvesteringsbehovet, eftersom det erfarenhetsmässigt inträffar förändringar ide olika byggprojekten. Regeringen föreslår därför att Fortifikationsverketsram för upplåning för investeringar i mark, anläggningar och lokaler samtanläggningstillgångar för förvaltningsändamål faststäUs till 1 1(X) miljoner krfor /95. FÖFAföreslår att skall genomföra följande lånefinansieradeinvesteringar med kostnadsramar om 20 - med byggstart budgetåret1994/95: ombyggnad av militärrestaurang i , nybyggnad avhelikopterhangar i , om- och nybyggnad för materielunderhåll iKungsängen, ombyggnad av elförsörjning i HårsQärden, om- och tillbyggnad avkanslihus i samt nybyggnad av miloverkstäder i och . Enanläggning for materielunderhåU kommer att byggas i med en totalkostnadpå . FÖFA har i sin kompletterande anslagsframställning redogjortför ytterligare ett antal lånefinansierade investeringar med byggstart /95. bemyndigarregeringen att för /95 låta ta upp lån iRiksgäldskontoret för investeringar m.m. intiU ett sammanlagt belopp av . Bilaga 5 till kompletteringspropositionen 1994 Prop. (Femte huvudtiteln) 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:221) om ändring i lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner, 2. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner, 3. antar regeringens förslag till lag om ändrmg ilagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 4. till förslagsanslaget Förtidspensioner /95 anvisar ett belopp som är 40 000 (XK) kr lägre än vad somföreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 5. med ändring av beslut (bet.1993/94:SfU23, rskr. 1993/94:204) och med återkallande av förslaget i prop.1993/94:148 i denna del (p. 16), till Allmänna försäkringskassor för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 4 , 6. till Alkohol- och drogpolitiska åtgärder /95 under femte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på . Regeringenhar följande förslag till lagtext. 1993/94:150 Bilaga 5 Lag om ändring i lagen (1994:221) om ändring i lagen(1990:578) om särskilt bidrag till kommuner Härigenom föreskrivsatt 1 § lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommuner i dess lydelse enligtlagen (1994:221) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse. Statsbidragutgår till en kommun för att kompensera denna för de ökade kostnader som följd av bestämmelsema om mervärdeskan uppkommer vid upphandling ijämförelse med egen verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg ochutbildning. Sådant bidrag till kommun utgår även då en kommun lämnar bidragtill näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden. Statsbidragenligt första stycket utgår alltid då en kommun lämnar bidrag eller annanersättning till sådant kommunalförbund som avses i kommunalförbundslagen (1985:894),om förbundets verksamhet inte medför skattskyldighet enligt mervärdesskattelagen(1994:200). Medkommun förstås i denna lag primärkommun och landstingskommun. Statsbidragutgår till kommun och larulsting för att kompensera kommunen och landstingetför de ökade kostnader som till följd av bestämmelsema om mervärdesskattuppkommer vid upphandling i jämförelse med egen verksamhet inom sjukvård,tandvård, social omsorg och utbildning. Sådant bidrag till kommim och landstingutgår även då kommunen och lämnar bidrag till näringsidkare fördennes verksamhet inom nänmda områden. Statsbidragenligt första stycket utgår alltid då en kommun eller eti landsting lämnarbidrag eller annan ersättning till sådant kommunalförbund som avses i kommunalförbundslagen(1985:894), om förbundets verksamhet inte medför skattskyldighet enligtmervärdesskattelagen (1994:200). Statsbidragenligt första stycket lämnas också till eti kommunalförbund eller etibeställarförbund som bedriver försöksverksamhet enligt lagen (1994:000) omlokal försöksverksamhet rned ftnansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst för ati kompensera ökadekostnader som till följd av bestämmelserna om mer-värdesskati uppkommer vid upphandlingfrån annan än kommun Nuvarandelydebe Föreslagen lydelse Prop.1993/94:150 och landsting i jämförelse med ' * kommunens och verksamhet inom sjukvård, tandvård ochsocial omsorg. 2 1993/94. 1 samL Nr 150. 2.2 Förslag till Prop. Bilaga 5 Lag om ändring i lagen (1990:578) om särskiltbidrag till kommuner Härigenom föreskrivs att rabriken till lagen (1990:578) omsärskilt bidrag till kommuner skall ha lydelsen lag om särskilt bidrag till kommunerm.fl. Denna lag träder i kraft . 2.3 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring Bilaga 5 Härigenomföreskrivs att 1, 5, 7, 12 och 13 §§ lagen (1979:84) om delpensionsförsäkringskall ha följande lydelse. 1§ Delpension enligt denna lag kan Delpension enligt denna lag kan efter ansökan utgå till förvärvs- efter ansökan utgå till förvärvs arbetande i åldem 60 - som arbetande i åldem 62 - som minskar sin arbetstid. minskar sin arbetstid. 5§' Försäkrad, som från och med En försäkrad, som från och med den månad då han fyller den månad då han fyller eller senare minskar sin arbetstid i eller senare minskar sin arbetstid i förvärvsarbete, har rätt till delpen- förvärvsarbete, har rätt till delpen sion i enlighet med 6 - 13 §§ om sion i enlighet med 6 - 13 §§ om han därefter arbetar i genomsnitt han därefter arbetar i genomsnitt minst 17 och högst per minst 17 och högst . Pension utgår längst arbetsvecka. Pension utgår längst till och med månaden före den då till och med månaden före den då han fyller . Delpensionfår ej utgå för månad, för vilken den försäkrade uppbär förtidspension ellerålderspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Annanförvärsarbetande än som Annan förvärsarbetande än som avses i 6 § är berättigad till del- avses i 6 § är berättigad till del pension om han har minskat ar- pension om han har minskat ar betstiden med i genomsnitt minst betstiden med i genomsnitt minst hälften. Vidtillämpning av första stycket skall beträffande förvärvsarbete i fåmansföretagoch fåmansägt handelsbolag som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen (1928:370) företagsledare och dennes make inte anses arbetasom anställda hos företaget eller annars under förhållanden som omfattas av 6§. Med makar jämställs de som lever tillsammans, om de tidigare varit gifta medvarandra eller gemensamt har eller har haft barn. ' Senaste lydelse 1987:364. Senaste lydelse 1990:671. För försäkrad som avses i 6 § utgörs pensionsunderlaget av skillnaden mellan hans genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstids-mmskningen och den förvärvsinkomst som han efter arbetstids-mmskningen kan antas ha tills vidare. Därvid tillämpas 8 § och 9 § andra stycket. För en försäkrad som avses i 6 § utgörs pensionsunderlaget av skillnadenmellan hans genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen och denförvärvsinkomst som han efter arbetstidsminskningen kan antas ha tillsvidare. Därvid tillämpas 8 § och 9 § andra stycket. Vid denna beräkning skalldock bortses från en minskning av arbetstiden som överstiger perarbetsvecka i förhållande till den försäkrades arbetstid innan delpension förstbeviljats. Denförsäkrades genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstids-minskningen beräknasmed ledning av dels de pensionspoäng för tilläggspension som han hartillgodoräknats före arbetstidsminskningen, dels detbasbelopp som gällde vid arbetstidsminskningen. Därvid skall tilläggas enpensionspoäng . Har inkomsten understigit vad som motsvararen pensionspoäng för det året, skall den försäkrade i stället tillgodoräknasmotsvarande del av en pensionspoäng. I förekommande fall skall hänsyn tas äventill pensionspoäng som den försäkrade skulle ha tillgodoräknats om han intehade imderlåtit att erlägga tilläggspensionsavgift. Vid beräkningen av dengenomsnittiiga förvärvsinkomsten bortses från de för vilka pensionspoängenär lägst. Avviker försäkrads inkomstefter arbetstidsminskningen väsentligt från vad som kan anses vanligt förarbetet i fråga eller från vad som kan motiveras med hänsyn till minskningen avarbetstiden, särskilda arbetsförhållanden eller förändrade arbetsuppgifter,skall vid beräkning av denna inkomst bortses från sådana avvikelser. 1993/94:150 Bilaga 5 För försäkrad som avses i7 § utgörs pensionsunderlaget av hälften av hans genomsnittliga förvärvsinkomstföre arbetstidsminskningen. Denna inkomst beräknas enligt 12 § andra stycket.Överstiger den förvärvsinkomst, som den försäkrade efter arbetstidsminskningenkan antas tills vidare ha, hälften av den tidigare inkomsten, minskaspensionsunderlaget med hänsyn härtill. Vidare tillämpas 8 § och 9 § andrastycket vid beräkningen av pensionsunderlaget. ' Senaste lydelse 1987:364. ' Senaste lydelse 1987:364. För en försäkrad somavses i 7 § utgörs pensionsunderlaget av den andel av hans genomsnittliga förvärvsinkomstföre arbetstidsminskningen som motsvarar det antal timmar han minskat sinarbetstid i förhållande till det antal timmar han arbetade före arbetstidsminskningen.Förvärvsinkomsten före arbetstidsminskningen beräknas enligt 12 § andrastycket. Vid beräkningen skall dock bortses från en minskning av arbetstidensom överstiger iförhållarule till den försäk- Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1993/94:150 radesarbetstid inrum delpension Bilaga 5 först beviljades. Överstiger denförvärvsinkomst, som den försäkrade efter arbetstidsminskningen kan antastills vidare ha, den andel av den tidigare inkomsten som motsvarar arbetstidenefter arbetstidsminskningen, minskas pensions-imderlaget med hänsyn härtill.Vidare tillämpas 8 § och 9 § andra stycket vid beräkningen av pensionsunderlaget. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser skall tillämpas för delpensionsom sökts före ikraftträdandet. Utan hinder av bestämmelserna i 1 och 5 §§skall vidare äldre bestämmelser om den ålder vid vilken en försäkrad kan fådelpension, tillämpas för delpension som sökts före ochbeviljats för tid med början före detta dattam. När äldre bestämmelser om beräkning av delpensionskall tillämpas skall, vid ny beräkning av delpension, en minskning avarbetstiden med i förhållande till denförsäkrades arbetstid innan delpension först beviljats, beaktas endast omminskningen inte överstiger den arbetstidsminskning som delpension senastberäknats efter. 3Särskilt bidrag för ökade kostnader till följd av bestämmelserna ommervärdesskatt 1993/94:150 Bilaga 5 Regeringensförslag: Statsbidrag enligt lagen (1990:578) om särskilt bidrag till kommunerlämnas, föratom till kommuner och landsting, också till kommunalförbund ochbeställarförbimd som handhar försöksverksamhet enligt föreslagen lag om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- ochsjukvård och socialtjänst. Skälenför regeringens förslag: 1 prop. 1993/94:205 föreslås att en allmänförsäkringskassa, ett landsting och en kommun skall kunna komma överens om attbedriva lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. För sådanförsöksverksamhet skall krävas regeringens medgivande och regeringen skallkunna ställa villkor för verksainheten. Finansiellsamordning mellan de tre sektorema innebär enligt förslaget att ekonomiskaresurser avseende de tre berörda sektorema förs samman till en gemensam s.k.finansiell ram att styras av partema gemensamt eller i samråd. Ledningen avförsökverksamheten skall som huvudregel förläggas till en från parternafristående organisation. Om den kommun som skall delta i ett försök intetillhör ett landsting, föreslås dock att ledningen för försöket skall kunnaförläggas till kommunen. Skallledningen av försöksverksamheten förläggas till en fristående organisation, kanparterna enligt förslaget välja mellan att förlägga denna funktion till ettkommunalförbund som kommunen och bildar eller till ettbeställarförbund bildat av kommunen, och den allmänna försäkringskassan.Ett beställarförbund är en ny offendigrättslig organisation. med direktion är dock stor. Ledningsorganetför en försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst skall enligt propositionen ha ansvar förkostnaderna för de i försöket ingående sektorerna. Ledningen föreslås också fåden övergripande uppgiften att besluta om mål och riktlinjer för de i försöketingående verksamhetema samt att planera, prioritera, upphandla och finansieradessa. Bildas ett kommunalförbund eller ett kommer därför stora delar av den upphandling av tjänster ochservice inom sjukvård och social omsorg som annars handhas av en kommun eller ettlandsting i stället att handhas av ett sådant förbund. Enligtlagen (1968:430) om mervärdeskatt undantas sjukvård, tandvård och social omsorgfrån skatteplikt och avdrag får endast göras för ingående mervärdesskatt somhänför sig till förvärv för verksamhet som medför skattskyldighet enligt lagen.Kommuner och landsting får dock göra avdrag även för ingående skatt som hänförsig till en verksamhet sominte medför sådan skattskyldighet. Motsvarande bestämmelser finns Prop.1993/94:150 i den nya mervärdesskattelag (1994:200) som beslutatsav Bilaga (prop. 1993/94:99, bet. 1993/94:SkU29, rskr.1993/94:170). Beskrivnabestämmelser medför ofta en ökad kostnad för kommuner och landsting vidupphandling av bl.a. sjukvård och social omsorg. För att kompensera sådanakostnader lämnas statsbidrag enligt lagen (1990:578) om särskilt bidrag tillkommuner. Enligt den lagen lämnas statsbidrag till kommuner och landsting förde ökade kostnader som till följd av bestämmelserna om mervärdesskatt uppkommervid upphandling i jämförelse med egen verksamhet inom berörda sektorer.Statsbidrag lämnas också till en kommun eller ett landsting som lämnar bidragtill näringsidkare för dennes verksamhet inom nämnda områden eller till ettkommunalförbund, om förbundets verksamhet inte medför skattskyldighet enligtlagen om mervärdeskatt. Somtidigare anförts kan vid försök med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst stora delar av denupphandling av tjänster och service inom sjukvård och social omsorg som annarshandhas av en kommun eller ett landsting i stället komma att handhas av ettkommunalförbund eller ett beställarförbund. Vid upphandling från annan änkommun eller landsting kan därvid uppkomma ökade kostnader till följd avbestämmelseraa om mervärdesskatt. Regeringen anser därför att statsbidrag ocksåbör lämnas till kommunalförbund och beställarförbund som handharförsöksverksamhet enligt den föreslagna lagen om lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst för att kompensera ökade kostnader. Dettaföranleder en ändring av I § lagen om särskilt bidrag till kommuner i desslydelse enligt lagen (1994:221) om ändring i nämnda lag liksom av rabriken tillden lagen. bör en språklig justering av lagtexten göras så attbegreppen primärkommun och landstingskommun ändras till kommun och landsting ienlighet med språkbraket i kommunallagen (1991:900). Åtgärderför att begränsa ökningen av antalet förtidspensioner och höja dengenomsnittliga pensionsåldern Antaletförtidspensionärer har stigit kraftigt . fannsca 367 000 förtidspensionärer. steg antalet kraftigt till omkring383 000. Den kraftiga ökningstakten kvarstod och antaletförtidspensionärer uppgick detta år till ca 402 000 personer. Detär nödvändigt att ökningen av antalet förtidspensionärer bryts såväl avkostnadsskäl som för att inte permanent utestänga människor frånarbetsmarknaden. Om ökningen av antalet förtidspensioner kan hejdas uppnåsbetydande samhällsekonomiska och humanitära vinster. är det angeläget attförtidspensioneringens uppgift att ge ekonomiskt Prop. 1993/94:150 skyddvid en allvarlig och varaktig nedsättning av arbetsförmågan Bilaga 5renodlas. kompletteringsproposition bedömde regeringen i samband medsaneringsprogrammet för den offentliga sektoras finanser att den genomsnittiigapensionsåldem bör höjas med (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:FiU30,rskr. 1992/93:447). Vidare har i ett annat sammanhang uttalat attåtgärder för att höja den genomsnittiiga pensionsåldem bör vidtas (bet.1992/93:SfU15, rskr. 1992/93:417). budgetproposition har redovisats att den genomsnittiiga pensionsåldem,defmierad som den ålder vid vilken en person i genomsnitt beviljas delpension,ålderspension eller förtidspension, har fallit från 1985 till 1992(prop. 1993/94:100 bil. Ettberedningsarbete med inriktning på att bryta den stigande trenden inomförtidspensioneringen pågår inom . kommer eninterdepartemental arbetsgrapp som berett frågan att lämna en rapport. Utgångspunktför arbetet är att beviljandet av förtidspension ofta är slutpunkten i en långhändelsekedja med långa och upprepade sjukperioder och rehabilitermgsförsök.Åtgärderna kommer därför inte enbart att inriktas på förtidspensioneringen utanäven på tidiga åtgärder i sjukfallen inom sjukförsäkringen. För att brytautvecklingen inom förtidspensioneringen krävs åtgärder för att göraregelsystemet för aktöreraa inom socialförsäkringssystemet tydligare och föratt förbättra det medicinska underlag som ligger till grand för beslut omsjukpenning och förtidspension. Arbetsgrappenöverväger förslag med följande innebörd: - atttydliggöra att rätt till sjukpenning respektive förtidspension föreligger enbart om den nedsättning av arbetsförmågan som är aktuell klart kan tillskrivas rent medicinska orsaker, - attdet i samband med sjukskrivningar i ökad omfattning skall vara möjligt att inhämta bedömning från annan medicinskt sakkunnig än den behandlande läkaren, - attutredning av den försäkrades arbetsförmåga och möjlighetema till rehabilitering i syfte att få en samlad bedömning i ökad omfattning bör ske där en sådan helhetsbedömning kan göras utifrån en samlad bred såväl medicinsk som annan kompetens, t.ex. vid diagnostiska centra, smärtmottagningar eller liknande inrättningar, - att förtroendeläkarens arbetsinsats påförsäkringskassan bör utökas så att denne i mycket högre utsträckning änhittills integreras i den ordinarie verksamheten samt ges reell möjlighet attmedverka i tidiga skeden av bedönming av rätt till sjukpenning ochrehabiliteringspenning samt inför prövning och vid efterkontroll avförtidspension, - att förtroendeläkare skall bedömasjuk;5enningärenden i samband med obligatorisk prövning av sjukpeimingrättenefter , - att ges möjlighet att helt ellerdelvis sätta ned ersättning om den försäkrade utan giltig anledning intemedverkar i sådan åtgärd som syftar till att utreda behovet av och möjlighetentill rehabilitering, - att sjukbidragssystemet förändras, - att obligatorisk efterkontroll av förtidspensioninförs. Arbetsgrappens förslag kommer att remissbehandlas i sedvanlig Regeringensbedömning är dock att det är motiverat att i anslutning till arbetsgrappensförslag redan nu föreslå vissa åtgärder i syfte att höja den genomsnittligapensionsåldern och minska utgifterna för förtidspensioneringen. Bland annat med anledningav Pensionsarbetsgrappens betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20)aktualiseras frågor om förtidspensioneringens framtida utfomming. Av storbetydelse för förtidspensioneringen är vidare det arbete som påbörjatsav Sjuk-och arbetsskadeberedningen (S 1993:07). Denna beredning har tilluppgift att utreda en ny ordning för lagfästa försäkringsersättningar vidsjukdom och arbetsskada som innebär att försäkringsutgifterna inte ingår istatsbudgeten. Inom ramen för beredningens uppgifter faller att överväga omförtidspensioneringen bör ingå i den nya ordningen eller bibehållas enligthittillsvarande regler. Enligt regeringensbedömning är det viktigt att insatsema för rehabiliteringsarbetet fortsätteroch att de ansvariga utvecklar och förbättrar rehabiliteringsarbetet. Det ärdärvid viktigt att ta tillvara de erfarenheter som finns inomrehabiliteringsområdet och på olika sätt verka för att dessa erfarenheteromsätts i det praktiska utvecklingsarbetet. Detta arbete måste bedrivasparallellt med andra åtgärder som syftar till att reducera antalet nybeviljadeförtidspensioner. I avsnitt 5 redovisasvissa förstärkningar av försäkringskassornas resurser som bedöms begränsautgifterna för förtidspension. 1993/94:150 Bilaga 5 Regeringensförslag: Till anslaget Allmänna försäkringskassor för /95 försytterligare , som kompensation för administrationen avfinansieringsbidraget för ungdomspraktikanter, som medel tillförsäkringskassornas Utvecklingsråd m.m. samt för förstärkning avförtroendeläkarnas insatser vad gäller medverkan i tidiga skeden av bedömningav rätt till sjukpenning och rehabiliteringspenning samt inför prövning avförtidspension och därmed bidra till att begränsa utgiftema för förtidspension. Skälenför regeringens förslag Prop. Bilaga 5 Finansieringsbidrag för ungdomspraktikanter Denarbetsgivare som efter upplåter en plats för ungdomspraktikhos sig skall, med vissa undantag, betala s.k. finansieringsbidrag somdelfinansiering av åtgärden (prop. 1993/94:66, bet. 1993/94:AU5, rskr.1993/94:102). Finansieringsbidraget skall av enpraktikperiod vara . Anvisningstiden för en praktikant kanförlängas ytterligare . Om detta sker hos samma anordnare skallfinansieringsbidraget vara . Arbetsmarknadsverketberäknar att det blir ca 200 000 ärenden med finansieringsbidrag.Riksförsäkringsverket beräknar att kostnaden för administrationen avfinansieringsbidraget kommer att uppgå till ca per ärende. Regeringenberäknar att medelsbehovet för administrationen av finansieringsbidraget kommeratt uppgå till under /95. Regeringen erinrar i dettasammanhang om att det tidigare i prop. 1993/94:125 (avsnitt 5) har föreslagitsatt försäkringskassoma för detta ändamål skall tillföras underinnevarande budgetår. Regeringen föreslog att de allmänna försäkringskassornaskall ta till vara statens rätt avseende betalningen av finansieringsbidragetoch föreslog en lag om ändring i lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter.Regeringen föreslår nu att de allmänna försäkringskassorna tillförsytterligare som kompensation för administrationen avfinansieringsbidraget. Medeltill försäkringskassornas Utvecklingsråd m.m. (), (), () och har i ramavtal om löner m.m.1993-1995 för tjänstemän vid allmän försäkringskassa (1993-95), bilaga 10överenskommit om bl.a. följande.