prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:196 har utvecklats i avsnitt 5.6 - ansetts attdet bör uppställas ett mycket högt majoritetskrav för detta slag av beslut.Beslutet mäste sålunda biträdas av samtiiga pä bolagsstämman närvarandeaktieägare företrädande nio tiondelar av aktierna. Vid övergång från publikt till privat aktiebolag uppställsinte några krav på att något visst material skall läggas fram på den beslutandestämman. För att beslutet om övergäng till den privataaktiebolagsformen skall kunna registreras fordras att bolagsstämman ävenbeslutar om ändring av firman sä att den uppfyller kraven i 16 kap. 1 §. Dettaframgår av andra stycket. Övergången till privat aktiebolag sker - såsom framgår avtredje stycket -i och med att registrerarbeslutet. 17 kap. 3 § Bestämmelsema i 2 kap. 9 a - 9 c §§ tillämpas också närett aktiebolag som har blivU publikt enligt 17 kap. 1 § frånregbtreringen av beslutet träffar avtal som avses i 2 kap. 9 a §. (Jfr 2 kap. 9 a § sjätte sfycket i kommitténs förslag) I artikel 13 i kapitaldirektivet föreskrivs att deskyddsregler som uppställs i samband med bolags bildande skall gälla också omett bolag av annat slag ombildas till aktiebolag. Bland dessa skyddsreglermärks bland annat de bestämmelser som skyddar mot uppskjuten apport, I dennaparagraf har därför tagits in en föreskrift om att 2 kap. 9 a - 9 c §§ skallgälla även avtal som ingåtts inom två är från det att ett privat aktiebolagövergått till att bli publikt. 18 kap. 3 § Det som enligt denna lag eller särskilda bestämmelser harblivit Infört i aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje manskännedom, om det enligt 2 § har kungjorts I Post- och . Vadsom nu sagts gäller dock inte beträffande rättshandlingar eller andra åtgärdersom har vidtagits före den sextonde dagen efter kungörandet, om tredje man vbaratt det var omöjligt för honom att känna till det som kungjorts. Ifråga om rättshandlingar ock andra åtgärder vilka karvidtagits innan kungörande som avses i första stycket har skett, kan bolagetinte åberopa detför-kållande som blivtt eller bort bli infört i registret motnågon annan än den som bolaget vbar har känt till förkållandet öm det som kar kungjorts i Post- och Inrikes Tidningarinte överensstämmer med vad som har införts i aktiebolagsregbtret, kan bolagetinte åberopa kungörelsens innekåll mot tredje man. Denne kan dock åberopakungörelsens innekåll mot bolaget, om bolaget inte visar att han kände till vadsom införts i aktiebolagsregistret. (Jfr 18 kap. 3 § i kommitténs förslag) Paragrafen Innehåller bestämmelser om s.k. positiv ochnegativ publicitetsverkan. Ändringarna i paragrafens första och andra styckenär föranledda av artikeln 3.5 I publicitetsdirektivet. Denna artikel skall isin tur ses mot bakgrund av artikel 2 i publicitetsdirektivet. I artikel 2 föreskrivs attvissa handlingar och uppgifter om ett bolag måste Prop. 1993/94:196offentliggöras. Hit hör t.ex. stiftelseurkund och bolagsordning samt ändringari dessa handlingar. Hit hör också uppgifter om tillsättande och entledigandeav de personer vilka såsom bolagsorgan eller medlemmar i bolagsorgan ärbehöriga att företräda bolaget mot tredje man och i rättegång eller behörigaatt delta i ledning, tillsyn eller kontroll av bolaget. Artikel 3 föreskriveratt dessa handlingar och uppgifter skall förvaras i en akt hos registermyndigheteneller föras in i ett register. Handlingarna och uppgifterna skall vidareoffentiiggöras i en av medlemsstaterna utsedd nationell tidning, antingengenom att helt eller delvis återges eller genom att hänvisning sker till enhandling som förvaras i akten eller är införd I registret. Denu angivna direktivbestämmelserna är i huvudsak redan tillgodosedda genomskilda bestämmelser i aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen (1975:1387).Handlingar och uppgifter av de slag som direktivet nämner registreras iaktiebolagsregistret och kungörs i Post- och . Enligtartikel 3.5 fär bolaget åberopa handlingar och uppgifter mot tredje man förstsedan de har offentliggjorts pä det sätt som artikeln föreskriver, om bolagetinte visar att tredje man kände till handlingen eller uppgiften. Motsatsvisföljer att efter offentliggörandet kan handlingarna och uppgifterna åberopasmot tredje man. I fräga om åtgärder som har vidtagits före den sextonde dagenefter offentiiggörandet får handlingen eller uppgiften Inte åberopas mot entredje man, såvida denne visar att det var omöjligt för honom att känna tillhandlingen eller uppgiften. Den gällande svenska bestämmelsen om positivpublicitetsverkan står inte helt i överensstämmelse med direktivbestämmelsen.Svensk lag saknar dessutom bestämmelser om negativ publicitetsverkan. Ianledning av detta har förevarande paragraf givits en ny lydelse som motsvararde krav som direktivet ställer. Närdet gäWer positiv publicitetsverkan föreskrivs sålunda i första stycket att vadsom har införts i aktiebolagsregistret skall anses ha kommit till tredje manskännedom, om det har kungjorts i Post- och . 1 fräga omrättshandlingar som vidtagits fram till den sextonde dagen efter kungörandetfinns dock möjlighet för tredje man att åberopa att han inte kände tilluppgiften. Dä mäste han emellertid visa att det var omöjligt för honom attkänna till den uppgift eller handling som har införts i aktiebolagsregistret. Ettexempel på när bestämmelsen kan få betydelse är vid entledigande ellertillsättande av en särskild firmatecknare eller en styrelseledamot för bolaget.Om bolaget har beslutat om ett dylikt entledigande, anses tredje man från ochmed kungörandet i Post- och ha kännedom om entledigandet. Hankan därför inte göra gällande att han var i god tro angående förhållandet.Detta Innebär I sin tur att bolaget inte blir bundet av rättshandlingar somden entledigade firmatecknaren har företagit efter kungörandet. I fräga omrättshandlingar som har företagits av den entledigade firmatecknaren under deförsta efter kungörandet kan dock bolaget bli bundet, om tredjeman visar att det var omöjligt för honom att känna till entledigandet. Iandra stycket regleras den negativa piiblicitetsverkan. Där föreskrivs att, i fråga om rättshandlingar och andra åtgärder som vidtagits Innan kungö rande har skett, bolaget inte kan åberopa det förhållande som blivit eller 206 bort bliinfört i aktiebolagsregistret mot annan än den som bolaget visar har Prop.1993/94:196 känt till förhällandet. Detta medför t.ex. att ett beslut omentledigande om firmatecknare normalt inte kan åberopas mot en tredje man förränregistrering i aktiebolagsregistret och kungörande har skett. Bolaget blirtill följd därav bundet av de rättshandlingar som en sådan entiedigadfirmatecknare har vidtagit före kungörandet. Bolaget kan dock undgå bundenhetom det visar att tredje man ändå kände till - dvs. ägde faktiskt vetskap om -att firmatecknaren hade förlorat sin behörighet. Bestämmelsen i tredje stycket, som Inte har någon tidigaremotsvarighet i svensk rätt, är föranledd av artikel 3.6 ipublicitetsdirektivet. I artikeln föreskrivs att vid bristandeöverensstämmelse mellan vad som har offentliggjorts I tidning och vad somframgår av registret eller akten, får den I pressen of- . ■ fentllggjordatexten Inte åberopas mot tredje man. Tredje man får emellertid åberopa den offentliggjordatexten, såvida inte bolaget visar att han kände till den text som tagits in iregistret eller akten. Med anledning av detta har motsvarande föreskrift tagitsin i detta stycke. Bestämmelsen torde få endast begränsad betydelse i ,eftersom ändringar i tidigare registreringar normalt Inte kungörs annat ängenom angivande av ändringens art. Den torde Inte heller behöva tillämpas Isädana fall dä avvikelserna mellan registreringen och kungörelsen är utansaklig betydelse, t.ex. mindre avvikelser i stavning. I hittillsvarande rättspraxis har bestämmelserna ompublicitetsverkan inte tillämpats I fräga om delgivning (se NJA 1979 s.655).Någon ändring i detta hänseende är Inte avsedd. Liksom kan delgivningdärför inte anses ha skett förrän den handling som delgivningen gäller haröverlämnats till någon som vid delglvnlngstillfället verkligen varställföreträdare för bolaget. Om någon ställföreträdare inte finns registreradoch försök till delgivning enligt 9 och 11 -13 §§ delgivningslagen (1970:428)har misslyckats, får bolaget delges genom kungörelsedelglvning. 18 kap. 3a § Om en anmälan om vem som har utsetts till styrebeledamoteller verkställande direktör har förts in i aktiebolagsregbtret och kungjorts iPost- ock enligt 2 §, kan bolaget inte mot tredje man åberopafel eller brister vid beslutet att utse den registrerade personen. Vad som nusagts gäller dock inte, om bolaget visar att tredje man kände till fekt ellerbristen. (Jfr 18 kap. 3a §1 kommitténs förslag) I 8 kap. 14 § har upptagits bestämmelser omställföreträdares behörighet att binda bolaget mot tredje man. Bestämmelsernabygger på att ställföreträdaren har utsetts I behörig ordning. Om sä inte ärfallet, saknar ställföreträdaren I princip behörighet att rättshandla påbolagets vägnar. I flera länder har det därför uppställts regler till skydd förgodtroende tredje man. Detta har sedermera också kommit till uttryck i artikel8 i publicitetsdirektivet. Där föreskrivs att, om formaliteterna föroffentliggörande har Iakttagits I fråga om de personer som I egenskap avbolagsorgan är behöriga att företräda bolaget, ett fel som ägde rum dåpersonerna utsågs får åberopas mot tredje man endast om bolaget visar att dennekände till felet. I svenskrätt har rättsläget varit något annorlunda. Om ett utseende Prop.1993/94:196 av en ställföreträdare har varit ogiltigt, har huvudprincipenhittills varit att denne överhuvudtaget saknar behörighet att binda bolagetoavsett om valet registreras i aktiebolagsregistret eller ej. Det haremellertid ansetts att en styrelse är behörig att företräda bolaget fram tilldess att en domstol i klanderprocessen har undanröjt styrelsevalet ellerinterimistiskt förordnat att valet irtte får verkställas. För att anpassa svensk rätt till direktivets föreskrifterhar i denna paragraf föreskrivits att bolaget inte kan åberopa fel ellerbrister vid valet av styrelseledamot eller beslutet att utse verkställandedirektör, sedan anmälan om valet eller beslutet har registrerats i aktiebolagsregistretoch kungjorts i , Särskilda firmatecknare - som inteär att anse som bolagsorgan i direktivets bemärkelse - omfattas inte avbestämmelsen. En styrelseledamot utses normalt av bolagsstämman. Men ibolagsordningen kan föreskrivas att någon annan har rätt att utse en ellerflera styrelseledamöter. Den nu aktuella bestämmelsen avser allastyrelseledamöter oavsett vem som har utsett dem. Av 8 kap. 1 § fjärde stycketoch 3§ följer att bestämmelsen dessutom är tillämplig pä styrelsesuppleanteroch vice verkställande direktör. Som huvudregel förlorar således bolaget i och medregistreringen och kungörandet möjligheten att mot tredje man göra gällandeatt ställföreträdaren inte har utsetts i behörig ordning och att denrättshandling som ställföreträdaren har vidtagit till följd därav inte ärbindande för bolaget. Det kan anmärkas att den motsvarande danska bestämmelsenanses gälla även när beslutet att utse en ställföreträdare är behäftat medkvalificerad ogiltighet. Det får överlämnas till rättspraxis att avgöra om densvenska bestämmelsen bör ha samma räckvidd. Bolaget kan undgå bundenhet av de rättshandlingar somstyrelsen eller den verkställande direktören har vidtagit om det visar atttredje man kände till - dvs. ägde faktisk vetskap - om att beslutet att utseställföreträdaren var ogiltigt. 18 kap. 4 § Har sökande vid anmälan för registrering ej iakttagit vadsom är föreskrivet om anmälan, skall sökanden föreläggas att avgeyttrande eller vidtaga rättelse. Detsamma gäller, om registreringsmyndighetenfinner att beslut som anmäles för registrering eller handling som bifogasanmälningen ej har tillkommit i behörig ordning eller till sitt innehållstrider mot lag eller annan författning eller mot bolagsordningen eller har inågot viktigare hänseende otydlig eller vilseledande avfattning. Underlåtersökanden att efterkomma föreläggandet, skall anmälningen avskrivas.Underrättelse om denna påföljd skall intagas i föreläggande. Föreligger ävenefter det yttrande avgivits hinder för registrering och har sökanden hafttillfälle att yttra sig över hindret, skall registrering vägras, om anledningej förekommer att ge sökanden nytt föreläggande. Bestämmelserna I första stycket utgör ej hinder förregistrering av bolagsstämmobeslut, om rätten till talan mot beslutet gättförlorad enligt 9 kap. 17 § andra stycket. skall genast skriftligenunderrätta bolaget när registreringsmyndigheten fattar beslut enligt 4 kap. 13 § andra stycket, 6 -no kap. 7 §tredje stycket, 13 kap. 18 §, 14 kap, 15 § första stycket, 21 eller 29 § Prop. 1993/94:196 eller 19 kap, 2 §. Den nya lydelsen av 14 kap, innebär bl,a, att debestämmelser som finns i 14 kap, 5 § fjärde stycket har förts in i 14kap, 21 och 29 §, Med anledning därav har, efter påpekande frän Lagrädet, itredje stycket av förevarande paragraf hänvisningen till 14 kap, 5 § fjärdestycket ändrats. Vidare har föreskrivits att registreringsmyndigheten skallunderrätta sökanden även om beslut som avses i 14 kap, 15 § första stycket, 18 kap, 4 a § Om styrebeledamot, verkställande direktör, särskildftrmatecknare eller annan ställföreträdare för bolaget har försatts i konkurs,fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller fått näringsförbud,skaU regbtreringsmyndigketen avföra ställföreträdaren ur aktiebolagsregistretAvregbtreringen skall vid beslut om konkurs eller tillfälligt näringsförbud skeomedelbart. I övrigt skall avregbtrering ske sedan beslutet kar vunnit lagakraft. (Paragrafen saknar motsvarighet i kommitténs förslag) Aktiebolagslagen innehåller bestämmelser om att val avstyrelseledamöter och beslut om att utse verkställande direktör och andraställföreträdare för bolaget skall anmälas för registrering. När sädana anmälningarhar skett kommer att registrera de anmäldapersonerna i aktiebolagsregistret. Också ändringar i tidigare anmäldaförhållanden skall anmälas för registrering. När ett bolag gör en sådananmälan, t,ex, i fräga om styrelsens sammansättning, avför Patent- ochregistreringsverket de dittills registrerade personerna från registret. Det kan emellertid förekomma andra fall dä enstyrelseledamot eller en annan företrädare för bolaget förlorar sin behörighetatt företräda bolaget utan att detta kommer till uttryck i något beslut frånbolagets sida. Så är fallet när en ställföreträdare har försatts i konkurs,fått förvaltare enligt 11 kap, 7§ eller fått näringsförbud. 4 och 11 §§ aktiebolagslagen framgår att han i sä fall inte längre fårvara företrädare för bolaget. Det innebär att han utan vidare mister sinbehörighet att företräda bolaget. har det inte funnits någonförfattningsenlig skyldighet för att i dessafall avföra vederbörande frän aktiebolagsregistret. Verket har dock haft sompraxis att, när det har fått kännedom om ett förhållande av detta slag, erinrabolaget om att ställföreträdaren är behörig och att efter någonmånad avföra den berörde personen frän registret. Artikel 2 i publicitetsdirektivet fordrar att vissaangivna uppgifter om bolaget offentliggörs. Till dessa uppgifter hörtillsättande och entledigande av de personer som i egenskap av bolagsorganeller medlemmar i bolagsorgan är behöriga att företräda bolaget mot tredje maneller i rättegång. Uppgifterna skall föras in I register eller förvaras I enakt i anslutning till registret. De skall vidare offentliggöras I en nationelltidning, antingen genom helt eller delvis återgivande eller genom hänvisningtill en handling i akten eller en uppgift I registret. Syftet bakom direktivbestämmelsen är att registretsuppgifter om vem 14 1993/94. som har behörighetattföreträda bolaget skall motsvara de faktiska förhål- Prop. 1993/94:196landena. Detta är av värde både för bolaget och för tredje man. Mot denbakgrunden har det ansetts lämpligt att beslut om konkurs, förvaltarskap ochnäringsförbud föranleder avregistrering av de berörda bolagsfunktionä- . rernautan föregående påminnelse frän registreringsmyndigheten. Vidtvä slag av beslut, konkursbeslut och beslut om tillfälligt näringsförbud,skall efter beslutet avföra denberörde personen ur registret. I dessa situationer kan det tänkas att beslutetsenare upphävs. Det är naturligt att , sedan detunderrättats om detta, självmant återställer den tidigare avfördaregistreringen. Det har inte ansetts nödvändigt att klargöra detta i lagtexten. Omett beslut om näringsförbud inte utgör ett beslut om tillfälligt näringsförbud,gäller det inte förrän det har vunnit laga kraft. I sådana fall fär avregistreringdärför inte ske förfän det finns ett lagakraftvunnet beslut. Detsamma haransetts böra gälla i fräga om beslut om förvaltarskap. Densom är underkastad näringsförbud får enligt 19 § lagen (1986:436) omnäringsförbud medges dispens att driva en näringsverksamhet, inneha en anställningeller uppdrag m.m. I enstaka fall kan det därför förekomma att en person mednäringsförbud trots detta förbud har rätt att vara ställföreträdare föraktiebolag. Med hänsyn härtill föreslogs i lagrädsremissen att avregistreringpä grund av näringsförbud enbart skulle ske dä näringsförbudet avsåg"verksamheten i bolaget". Lagrädet har förordat att denna begränsningutgår ur lagtexten. Lagrädet har därvid uttalat att i den mån en tillämpningav den nämnda paragrafen i lagen om näringsförbud skulle beröra ett visstaktiebolags verksamhet får förutsättas att det av domstolens beslut tydligtframgår vilket bolag undantaget avser. Om dispensen medgetts redan i sambandmed domen om näringsförbud eller beslutet om näringsförbud, bör det därför,enligt Lagrådet, vara sä självfallet för registreringsmyndigheten att någonavreglstrerlngsätgärd i det särskilt utpekade bolaget inte kan bli aktuell attdet inte torde behövas någon erinran härom. - Regeringen har godtagitLagrådets uppfattning och lagtexten har utformats i enlighet med detta. beslut i tillståndsärende enligt 2 kap. 1 §, 8 kap. 4 § eller 11§,10 kap. 2§ eller 3§, 11 kap. 6§ eller 8§ första stycket 1 eller 12 kap. 8 §föres talan hos regeringen genom besvär. Motlänsstyrelses beslut enligt denna lag I annat fall än enligt första stycketföres talan hos kammarrätten genom besvär. Ett beslut av regbtreringsmyndigketen att avskriva anmälan eller vägraregistrering enligt 4§ första stycket överklagas hos kammarrätten inom tvä månaderfrän beslutets dag. Detsamma gäller ett sådant beslut av registreringsmyndighetensom avses I 4a§, 4kap. 13§ andra stycket, 6kap. 7§ tredje stycket, 13 kap. 18§,I4kap. 15 § första stycket, 21 ock 29 §§ samt 19 kap. 2§. (Paragrafenbehandlas inte i kommitténs förslag) Iparagrafen har klargjorts att även Patent- och registreringsverkets beslut attvägra tillstånd till verkställande av fusionsplan och att avregistrera ställföreträdareenligt 4 a § skall kunna överklagas. hittillsvarande lydelsen har bland sädana beslut som kan överklagas enligtparagrafens tredje stycke nämnts beslut som avses i 4 § tredje stycket. 1993/94:196 det lagrummet hänvisas emellertid endast till beslut i vissaandra uppräknade lagrum. På Lagrådets förslag har förevarande paragraf ändratssä att hänvisning görs direkt till dessa lagrum och alltså inte över 4 §tredje stycket. 19 kap. 1 § Till böter eller fängelse i högst ett är döms den som 1.uppsåtligenbryter mot 1 kap. 4§, 2.uppsätiigeneller av oaktsamhet underlåter att enligt denna lag föra aktiebok, förteckningenligt 3 kap. 12 § eller hålla aktiebok tillgänglig, 3.uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot 3 kap. 12 § tredje stycket, 8 kap. 8§ andrastycket andra meningen eller 9§ första stycket andra eller tredje meningen, 4. uppsätiigen eller av grov oaktsamhet btyter mot 12 kap.7 eller 9 §. Utan hinder av 35 kap. 1 § får påföljd för brott enligt första stycket 4 mot 12 kap. 7§ ådömas, om den misstänkte häktatseller erhållit del av åtal för brottet frän brottet. I fall som avses i 10 kap. 13 § första stycket skall intefölja ansvar enligt 20 kap. 3 § . (Jfr 19 kap. 1 § I kommitténs förslag) \ första stycket har i en ny punkt 1 upptagits enbestämmelse om ansvar för den som bryter mot förbudet i 1 kap. 4 § för privataktiebolag eller aktieägare i sådant bolag att inbjuda allmänheten att tecknaeller förvärva aktier m.m. Enbart uppsåtliga överträdelser av förbudet omfattasav ansvarsbestämmelsen. Gärningsmannens uppsåt skall täcka att erbjudandetavser sädana värdepapper som avses i 1 kap. 4 § och att fråga är om spridningav värdepapperen på det sätt som anges I paragrafen. Om det är bolaget somlämnar erbjudandet, ansvarar den som har fattat beslutet om erbjudandet ellersom I kraft av sin ställning I bolaget låter verkställa beslutet. Ansvar kankomma i fräga även om erbjudandet inte leder till någon teckning eller någotförvärv. Någon uttrycklig bestämmelse om ansvar för medverkan harInte upptagits i paragrafen. I fräga om specialstraffrättsliga brott, förvilka fängelse är föreskrivet har emellertid ansvar för medverkan ansetts kunnautdömas även då uttryckliga regler om detta saknats. Också den som medverkartill ett brott mot 1 kap. 4 § utan att själv vara gärningsman bör därför kunnastraffas. - Det kan tilläggas att regeringen i prop. 1993/94:130 harföreslagit att det i 23 kap. 4§ skall införas en uttryckligföreskrift om ansvar för medverkan Inom specialstraffrätten i enlighet med denpraxis som gäller . 19 kap. 2 § kan vid vite föreläggaverkställande direktören eller styrelseledamot att fullgöra skyldighet enligtdenna lag eller annan författning att 1.tillmyndigheten sända In behörig redovisningshandling, revisionsberättelse ellerdelärsrapport, 2.hos myndighetengöra behörig anmälan för registrering, 3.påbolagets brev, fakturor och ordeiblanketter lämna sådana uppgifter som anges i76 kap. 4§. Föreläggande enligt första stycket 2 fär ej meddelas, omunderlätenhet att 211 göraanmälan medför att bolagsstämmans eller styrelsens beslut förfaller el- Prop. 1993/94:196 ler bolaget blir skyldigt att träda i likvidation. Försuttet vite utdömes av registreringsmyndigheten. Paragrafen innehåller bestämmelser om vite. Den har i sinhittills gällande lydelse givit registreringsmyndigheten möjlighet attvitesförelägga verkställande direktör eller styrelseledamot i bolag som intefullgör bolagets skyldighet enligt 8 kap, 15 § fjärde stycket och 10 kap. 15 §andra stycket att ge in förteckningar över styrelseledamöter, revisorer m.m.Som en följd av att skyldigheten att ge in sädana förteckningar nu upphävs haräven den motsvarande vitesbestämmelsen tagits bort. I paragrafen har också införts en ny vitesbestämmelse (seförsta stycket punkten 3). Den nya bestämmelsen är föranledd av artikel 6 ipublicitetsdirektivet. Enligt denna artikel skall medlemsstaterna föreskrivalämpliga påföljder bl.a. för det fall att ett bolag försummar att - såsomkrävs i artikel 4 I publicitetsdirektivet - lämna vissa särskilda uppgifter ombolaget pä bolagets brev och orderblanketter. Bestämmelsen i artikel 4 kommernu till uttryck I 16 kap. 4§. Det har ansetts att en vitesbestämmelse ger debästa förutsättningarna att på ett smidigt sätt komma till rätta med bolag somInte följer bestämmelsen i 16 kap. 4§. Om det efter anmälan eller på annat sättframkommer att ett bolag btyter mot bestämmelsen i 16 kap. 4 §, skall sålundaregistreringsmyndigheten ha möjlighet att förelägga verkställande direktöreller styrelseledamot att rätta sig efter bestämmelsen. Registreringsmyndighetenskall också pröva frågan om utdömande av vitet. Denna lag träder, såvitt avser 18 kap. 4 a §, i kraftden . Beslut som fattats med stöd av 18 kap. 4 a § får från den Ijuli 1994 överklagas enligt bestämmebema i 18 kap. 7§ tredje stycket i dess nyalydebe. I övrigt träder lagen i kraft .