prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Detta skall kunna leda tillkostnadssänkningar i konsumentledet. De led i livsmedelskedjan som liggerefter det prisreglerade ledet har dock ett stort ansvar för att ätgärder somvidtagits i prisregleringsledet faktiskt kommer konsumentema till del.Regeringen har bedömt att det finns behov av att följa livsmedelskedjans olikaled. () har därför fått i uppdrag attredovisa prisutvecklingen i olika led och bedöma vilka faktorer som kan hapåverkat denna. LES har även fått i uppdrag att se över gränsskyddets funktion.Bl.a. skall översynen innehålla en analys av om tillämpningen av gränsskyddetmedför att också syftet med skyddet uppnås. Regeringen har för avsikt att återkomma tiUriksdagen i fråga om stödet till jordbruket och Uvsmedelsindustrin i norraSverige . Det ekologiska lantbmket är en spjutspets i arbetetmed att utveckla lant-bmket i en miljövänlig riktning. Genom den forskning ochutveckling som bedrivs inom denna odlingsform tillförs hela jordbmket nyaviktiga kunskaper. För budgetåren 1993/94 och 1994/95 har anvisats 10 miljonerkronor för tillämpad forskning och utveckling, marknadsföringsinsatseroch kontroll. Den utredning (dir. 1993:129) som skall utreda ett svenskt kompletterandemiljöstöd inom ramen för EG:s gemensamma jordbrukspolitik har också dU uppgiftatt lämna förslag om stöd till omläggning tiU ekologisk produktion. /95 bör stödet till ekologisk odling förstärkas Regeringenbereder frågan om hur ett ökat stöd bör Prop. 1993/94:100 utformas. Jordbruket har en avgörande roll för bevarandet avett öppet och varierat kulturlandskap. De goda möjligheter som finns attanvända till produktion av miljövänliga råvaror för energi- ochindustriproduktion skall tas tiUvara. En utredning har tillsatts för att seöver fömtsättningama för en ökad produktion och användning av biologiskaråvaror (dir. 1993:124). Den skaU redovisa sina förslag senast . En minskad användning av fossila bränslen ärpositiv för miljön och motverkar växthuseffekten. De skador som fossilabränslen ger upphov tiU måste speglas i deras pris. Ekonomiska styrmedel börutnyttjas för att tillgodose detta. Regeringen föreslår att det underbudgetåret anvisas till forskning och utveckling avmiljövänlig bioenergi. TiU investeringsstöd avsätts 200 miljoner kronor.Åkermark som inte används för produktion av Uvsmedel kan umyttjas förproduktion av andra miljövänliga råvaror för energi- och industriändamål. har presenterat ett förslagom en ny organisation av den veterinära verksamheten. Förslaget bygger på attbehålla den statiiga distriktsveterinärorganisationen och att göra besparingari denna. handläggs ansvarsfrågor rörande veterinärer bl.a. i ensärskild nämnd inom . Ett förslag rörande en nybehörighefslagstift-ning för veterinärer samt inrättande av en fristående nämndför veterinära ansvarsfrågor bereds . Regeringen kommer undervåren 1994 att förelägga ett förslag på dessa områden. Den nya skogspolitiken ger skogsägaren en ökadfrihet och ett ökat ansvar. Ett miljömål har formulerats med samma tyngd somproduktionsmålet. Sektorsansvaret för naturvården har utvecklats och förstärkts. Utredningen om fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter har presenterat sitt slutbetänkande (SOU 1993:103)Svenskt fiske . Förslagen remissbehandlas för närvarande.Regeringen avser att presentera förslag . En utredning har tillsatts som skall kartläggafömtsättningama för en levande skärgård (dir. 1993:62). Utredningen skallbedöma behovet av och föreslå de förändringar som är angelägna för attunderlätta bosätming och företagande i skärgårdsområdena. Det förslag till utgiftsram förJordbmksdepartementets verksamhetsområde för /95 som läggs frami budgetpropositionen omfattar . De ökningar av anslag somföreslås är finaniserade genom omprioriteringar inom huvudtiteln samtöverföringar från andra huvudtitlar. Anslaget till direktbidrag till jordbmket /95 reduceras med . Sammanlagt kommer därmedbudgetmedlen tiU direktbidragen att uppgå all 1 050 miljoner kronor.Minskningen möjliggörs genom att det generella bidraget till mjölkkor tas /95 samt att tillgängliga regleringsmedel tas i anspråk för atttäcka kosmadema för di- Vidare föreslås minskningar av beredskapslagring- Prop.1993/94:100 en av Uvsmedel m.m. samt ett genomförande av de förslag som lämnatsav Bilaga 10 utredningen om sociala åtgärder inom jordbruket. Sammanlagt blirbesparingseffekten av dessa åtgärder ca . Det sistnänmdaförslaget ger besparingseffekt fullt ut först /97. Anslagsförändringartotalt inom verksamhetsområde i förhåUande riU anvisatbelopp för /94 framgår av följande sammanstäUning uttryckt imiljoner kronor. A. IntemationeUt samarbete E, Rennäring m.m. F. Djurskydd och djurhälsovård G. Växtskydd och jordbmkets 1 Exkl. anslagen Jordbniksdepartementet, Laniljniksråd ochUtredningar m.m. 2 Den intemationella utvecklingen 2.1 Svenskt jordbruk och fiske i ett europasamarbete Avtaletom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) beräknas fräda i kraft den 1januari 1994. För jordbmket innebär EES att t.ex. livsmedelsbestämmelser samtveterinär-, fodermedels- och växtskyddsregler med vissa undantag blirgemensamma, Möjlighetema tUl handel med bearbetade jordbruksprodukterförbättras. Den svenska jordbmkspolitiken och fiskepolitiken berörs dock inteav . Ett bilateralt jordbmksavtal mellan och EGträdde i kraft , Det ger möjligheter rill tullfri handel medbl,a, nöticött, ost och frysta grönsaker inom vissa begränsade kvoter. Andrabilaterala avtal om vissa lätmader i handeln med jordbruks- ochträdgårdsprodukter har ingåtts med , , , ,, , och . Liknande avtal har ocksåslutits med , , och Ru- Prop. 1993/94:100 manien. Vid ett EU-medlemskap skall delta i EG:sgemensamma jordbrukspolitik som inkluderar trädgårdssektom och EG:s gemensammafiskeripolitik. Medlemskapsförhandlingama för jordbmk och fiske är omfattandeoch utgör den viktigaste arbetsuppgiften för . Mer än hälften av EG:s gemensamma budgetmedelanvänds för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet är i produktomfäng ochformer mer omfattande än . Den sammanvägda stödnivån har dock legatnågot högre i , en skillnad som bl.a genom deprecieringen av svenska kronantenderar att utjämnas. Detta underlättar anpassningen av det svenska jordbmket.I förhandlingarna med EU är eft viktigt krav att tilldelas kvoter ochbasareal som tar hänsyn rill svenska förhållanden. Centrala frågor förförhandUngama är också möjUghetema att bevara vårt stöd tUl jordbruket i norraSverige samt att upprätthälla hög svensk standard pä områdenalivs-medelskontroU, livsmedelskvalitet och djurhälsa. I samband med EG:s senastereform av den gemensamma jordbmkspolitiken infördes s.k. kompletterande stödsom bl.a. syftar tiU ett miljövänligt jordbruk och till att bevara landskapet.Regeringen har tillsaft en utredning med uppgift att utforma ett svensktprogram för sådant stöd. Behovet och utformningen av insatsema skall analyserasmot bakgmnd av konsekvensema av ett svenskt EU-medlemskap, särskilt med hänsyntiU den gemensamma jordbrukspolitikens effekter på de svenska miljömålen. 1utredningsuppdraget ingår också att ta fram förslag tUl stöd för omläggningrill ekologiskt jordbmk. På fiskets område är det av särskilt intresse förSverige att fullt ut bevara de traditioneUa svenska fiskemönstren, införa för fiske och vattenbmk från och med anslutningsdagen ochinom ramen för EG:s poUtik upprätthåUa och utveckla regionalpolitiska åtgärder.Sverige har presenterat förhandlingspositioner för som omfattarbl.a. svenska krav på fasta andelar av fiskeresursema, avskaffande av mUar ochbibehållande av det betydelsefulla svenska foderfisket. 2.2 Samarbetet med länder i Sverigehar vidareutvecklat och fördjupat kontaktema och samarbetet med de central- ochösteuropeiska statema på jordbmks-, skogs- och fiskeområdena under det senasteåret. Det har främst skett med de baltiska statema men också med andra länder iCentral- och . Önskemål om ett närmare samarbete med har ocksåframförts från länder som inte tillhör vårt närområde, t.ex. ochUkraina. Regeringen har sålunda på olika sätt under detgångna året stött såväl de baltiska statema som andra länder i närområdet ianpassningen av jordbruks-, skogs- och fiskesektorema till ettmarknadsekonomiskt system. der har detfaskett genom de bilaterala handelsavtalen, besöksut- Prop. 1993/94:100 byte,utbildningsprogram och stöd till reformeringen och uppbyggnaden av Bilaga 10 eneffektiv förvaltning. Kontaktema och erfarenhetsutbytet mellan myndigheter,UtbUdningsinstitutioner, organisationer och företag i och grannländernahar ökat i oinfattning . Det väntas intensifieras under det kommandeåret. Bl.a. är engagerad i arbetet med utformningen aven ny skogspolitik för flera länder liksom i arbetet med att införa nyametoder för skogsbruket. Ett samarbete har också etablerats med den ryskaskogsförvalmingen. Utbildnings- och forskarkontaktema har utvecklatsytterligare. har fått särskilda medel förmiljöinsatser på jordbruksområdet i de baltiska statema inom ramen förprogrammet för miljö. Samarbete med ländema i Central- och Östeiuopa skerockså via meUanstatUga organisationer som , FN:s ekonomiska kommission förEuropa och FAO. Verksamheten planeras fortsätta i liknande former under det kommandebudgetåret. Ävenom den intemationella verksamheten på jordbmksområdet i hög graddominerats av EU-medlemskapsförhandlingama, har de bilaterala kontaktema medländer ufanför närområdeskretsen och vidmakthåUits och befästs. På skogsområdet har kontaktema intensifierats bådemed länder med bo-reala skogstUlgångar och med länder i , ochLatinamerika med andra typer av skogar. Det har delvis skett som ett led iuppföljningen av de skogsprinciper som antogs vid om miljö ochutveckling (UNCED). Dessa kontakter planeras fonsätta under det kommandeverksamhetsåret. FAOfick en ny generaldirektör . FAO väntas fortsätta sitt operarivaoch normativa arbete utan någon markant kursförändring, åtminstone inte påkort sikt. kommer att följa upp besluten som fogs vid UNCED,kommer bl,a. att diskutera en uppförandekod för ansvarsfulltfiske. Ett första steg var avtalet mot utflaggning av fiskefanyg.Skogskommittén skall förstärkas och kommer bl.a. att intensifierauppföljningen av UNCED:s skogsprinciper. Likaså intensifieras förberedelsemaför konferens om växtgenetiska resurser. Vidare skaU FAO följa upp dendeklaration och det handlingsprogram för ett förbättrat näringstillstånd hosvärldens befoUcning som antogs vid FAO:s och (ICN). Tre områden ges ökatutrymme mom , nämligen jordbruksproblemeni Öst- och och deras effekter på OECD-ländema, varaktigjordbmksutveckling och jordbmksproduktionens miljöeffekter samtlandsbygdsutveckling. Den centrala uppgiften för jordbmkskommittén ärdock aft övervaka och underlätta jordbrukspqlitiska reformer i medlemsländema ienlighet med åtaganden. Således fortsätter ansträngningama attförbättra metodema för att mäta jordbmksstödets storlek, att ytterligare belysastmkturanpassnings-och sysselsätmingseffektema och att studera altemativanvändning av jordbmksmark och varor producerade i jordbmket. Ett högnivåmöteäger mm . skall en studie avstrukturomvandUngen i behandlas av jordbmkskommittén. I koncentreras arbetet kringen förvalmings-studie, vars övergripande mål blir utbyte av information,erfarenhet och forskningsresultat vid förvalming av levande resurser. Jordbmkethar varit ett nyckelområde i i allt väsentiigt avslutademultilaterala handelsförhandling, den s.k. Umguay-mndan, Det främsta syftet medförhandlingama på jordbmksområdet har varit att liberalisera handeln ochstärka konkurrensen, Intemstöd, gränsskydd och exportsubventioner förjordbmksprodukter skall därför reduceras, Alla gränsskydd omvandlas tillvanliga tullar och sänks med i genomsnitt , Intemstödet sänks ochexportsubventionema i värde och i kvantitet. Visst stöd med begränsad effekt på produktionen undantas frånneddragningsförpliktelsema. Överenskommelsen avses träda i kraft med början år1995. Miljömåletinom beslut om livsmedelspolitiken innebär bl.a. att vi skall slå vaktom ett rikt och varierat odlingslandskap, bevara landskapets natur- ochkulturmiljövärden samt minimera jordbmkets miljöbelastning på gmnd avväxtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel. beslutade år1988 att målet skulle vara att halvera kväveutlakningen från jordbmket till är2000. Till följd av intemationella överenskommelser har detta mål tidigarelagts.Halveringen skall sålunda omfatta alla utsläpp till haven längs med hela väst-och sydkusten upp t,o,m. , beslutadeår att användningen av bekämpningsmedel skulle halveras ,Denna halvering uppnåddes. lade fast målet att ytterligare engång halvera användningen av be- kämpningsmedel till straxefter mitten av 1990-taIet. 1993/94:100 görbedömningen att de uppsatta målen kommer att nås inom ramen för de Bilaga 10olika åtgärdsprogrammen. På statsbudgeten anvisades 32,9 miljoner /93 för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket under budgetåren1992/93-1993/94. Genomförandet av dessa åtgärder fortskrider som planerat. Detstöd till landskapsvärd som infördes i samband med 1990 årslivsmedelspolitiska beslut redovisas i Miljö- och naturresursdepartementetsbilaga till budgetpropositionen. Det uppgår rill 250 mUjoner kronor budgetåret1994/95 har beslutat om riktiinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling som för jord- och skogsbmkets del bl.a.innebär en inrikming på ett resurssnålt kretslopp, vidareutveckling avindustriråvaror med biologiskt urspmng och övergång till biobränslen. Regeringenhar, som tidigare nämnts, tillsatt en utredning som skall se över hurproduktion och användning av biologiska råvaror kan öka. Det ekologiska jordbruket bygger pä en helhetssynsom omfattar de ekologiska och sociala sidoma av jordbmksproduktionen. Detekologiska jordbmket är därför en spjutspets i utvecklingen mot ett framtida,mer miljövänligt jordbruk i balans med naturen. För att minska miljö- och hälsoproblem tiU följd avökade halter av tung-metaUen kadmium har , efter regeringens förslag,tagit beslut om att införa en miljöavgift på kadmium i handelsgödsel den Ijanuari 1994, En utvärdering bör ske för att bl,a. bedöma avgiftenseffektivitet, I detta sammanhang bör även behovet av ytterligare åtgärder föratt styra kadmiumhalterna mot ännu lägre nivåer övervägas. Ett arbete pågår i och om handelnseffekter pä miljöområdet. Inom har en gemensam arbetsgmpp för jordbmk ochmiljö inrättats där bl.a. frågor rörande ett uthålligt jordbruk skallbehandlas. YtterUgare intensifiering av detta arbete väntas. De beslut som togs vid FN:s miljö- ochutvecklingskonferens i berör i hög grad de areella näringama.Det gäller dels konventionema om klimat och biologisk mångfald, delsåtgärdsprogram i och de s,k. Regeringen har lagtfram en proposition om en strategi för biologisk mångfald som lägger fast vissagmndläggande principer för bevarande och hållbart nyttjande av biologiskmångfald. En informationsinsats om biologisk mångfald bör genomföras inomjordbmksområdet, Jordbmks-departementet medverkar i uppföljningsåtgärdema bådepå nationeU och internationell nivå genom bl,a. berörda myndigheter ochSveriges . När det gäller de s.k. skogsprincipema planerasolika insatser i aktivt samarbete med flera intemationella organisationer medansvar för skogliga frågor, bl.a. FAO, ECE, ITTO för att förankra och genomföraprincipema på nationell och intemationell nivå. Jordbmksdepartementetorganiserade ett skogsseminarium i för deltagare frånländer med tropiska skogstillgångar. 1993/94: lOO Bilaga 10 4.1 Det jordbruks- och livsmedelspolitiska beslutet år1990 RUcsdagenfattade beslut om en ny jordbmks- och livsmedels-politik (prop.1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25, rskr, 1989/90:327). Innebörden av dettabeslut är att jordbmksnäringen i princip skall vara underkastad samma vUUcorsom andra näringar. Producentema skall endast ersättas för varor cxh tjänstersom efterfrågas på marknaden eller av samhället i form av kollektivanyttigheter. Denna målsättning innebär att produktionen måste anpassas till vadsom efterfrågas inom landet cx;h lönsam export. I de fall efterfrågan gällerkollektiva varor och tjänster, t.ex. beredskap, landskapsvård ochrcgionalpolitUc är offentUga ingripanden befogade och dessa betalas därför medoffentiiga medel. Marknadsanpassningen av jordbmket skall enligt 1990års jordbruks- och livsmedelspolitiska beslut ske successivt. Vissamarknadsregleringar avskaffades medan andra regleringsinslagsträcker sig fram t.o.m. . Övergångsreglema innebär attanpassningsperioden är kortare för animalier än för vegetabilier. Vidare innebär den nya livsmedelpolitiken att deriktade åtgärdema på beredskaps-, miljö- cx;h regionalområdena förstärks.Beredskapslagringen av insatsvaror ökar för att motsvara beredskapskravenavseende omställningen av livsmedelproduktionen i kris och krigstid. Detsärskilda prisstödet rill jordbmket i norra behålls men knyts närmareriU lönsamhetsutvecklingen i dessa delar av landet. Stödet har också höjtsavsevärt. På miljöområdet infördes ett nytt stöd för att bevara ett öppet ochrikt varierande kulturlandskap. Övergången tiU en avreglerad marknad skallenligt riksdagsbeslutet ske under socialt acceptabla former. Därför vidtasvissa övergångsåtgärder under en femårig övergångsperiod. 4.2 Effekter av den livsmedelspolitiska reformen GenomolUca regeringsbeslut har . , (),Konsumentberedningen och fått i uppdrag att följa denlivsmedelspolitiska reformens effekter inom sina resp. ansvarsområden.RUcsrevisionsverket har granskat omställningsstödet cxh överlämnat en rapportmed synpunkter rill regeringen inför utformningen av framtida bidrag. Uppföljningsrapporter från bl.a. Jordbmksverketcx;h LES har lämnats till Jordbmksdepartementet . 1 detföljande redovisas några sammanfattande bedömningar baserade i huvudsak på LESuppföljningsrapport. Antalet mjöUckor uppgick tiU knappt 5700(X). Därefter har antalet minskat rill 525 1993. 1 norra harminskningen varit något större än i riket somgenomsnitt och i skogsbygderna har antalet mjölkkor Prop. 1993/94:100 minskatnågot mer än i slättbygdema. Som en följd av det särskilda om- Bilaga 10ställningsprogrammet för mjölkföretag minskade antalet företag med mjölkkorkraftigt . Det totala antalet mjöUcföretag uppgick år1992 till 21 500. Medelkoantalet har ökat från 21 tiU närmare 25 djur underperioden rill 1992. Mjölkinvägningen ökade med /93.Den senaste prognosen () pekar mot en ytterligare /94. Ökningen är större i än i norra. Dettainnebär att det åter produceras ett överskott av mjölk. Det fmns dessutomtecken på att många producenter investerar för att kunna öka antalet mjölkkor. Det fanns 64 000 kor 1989.För år 1993 redovisas preliminärt 157 000 kor, viUcet innebär en ökning . Anpassningsproblemen har inom kött-, ägg- ochfjäderfäköttprcxlukrionen varit relativt små beroende på att djuren har enrelativt kort uppfödningstid. För nöticött, griskött och fjäderfäkött råder påårsbasis i ston sett marknadsbalans. För ägg har under slutet av ochbörjan av ett visst överskott förekommit. Inom mjölkproduktionen harproblemen med överskott varit relativt små . Under år 1993har produktionen på nytt börjat att öka. Med nuvarande spannmålsareal kanspannmålsöverskottet under ett normalår beräknas uppgå till ca 1 miljon ton.Obalansen på spannmålssidan är enligt LES bl.a. kopplad till åkerarealensstorlek. En minskning av produktionen inom vegeiabiliesektom tar äninom animaliesektom och minskningen är beroende av att det finns lönsammaaltemativ för användningen av åkermarken. Arealen spannmål har sjunkit 000 ha till ca 1 155 000 ha är 1993. Grovfoderarealen har undersamma period ökat från 940 000 ha till ca 1 070 000 ha. Intresset för att ställa om till annan produktionän livsmedelsproduktion har minskat, vilket framgår av bl.a. anslumingen riUomställningsprogrammet och jordbrukamas tveksamhet till andra altemativ änspannmålsodling. Netto-anslumingen till omställningsprogrammet var enligtJordbmksverket ca 345 000 ha , 21 000 ha och 5 000 ha år 1993.Omställningsarealen uppgår då tiU ca 371 000 ha, viUcet medför en väsentiigreducering av spannmålsöverskottet. Enligt preliminära uppgifter avseendeförhållandena anger i sin rapport att drygthälften av om-ställningsarealema () var omställda, medan resten låg is.k. Av de omställda arealema utgjorde extensivt bete, varomställd till skog, energiskog och våtmark och till nischgrödor m.m. samtindustri-(x;h energigrödor. än vad som varit tillåtet. Det har varit ovanligt att omställnings- Prop. 1993/94:100 arealen varit lägre än för vad man erhållit stöd eller attarealen inte gocUcänts Bilaga 10 som omställningsareal. Ett anläggningsstöd lämnas utöver omställningsstödvid anläggning av energiskog, lövskog och våtmarker. hade ca 4350 företag beviljats anläggningsstöd för ca 32 400 ha till ett belopp om ca415 . Under samma pericxi har betalats ut.Totalt tillgängligt belopp är . Jordbruksföretagens ekonomiska situation påverkasfömtom av den livs-medelspoUriska reformen av andra faktorer såsom torkan år1992, lågkonjunkturen. Resultatet frän typjordbmksberäkningama visar förmjölkföretagen på en försämrad lönsamhet för företagen i södraoch slättbygder. I skogsbygdema är lönsamheten enligtberäkningama ungefär oförändrad. Den information som beräkningama ger bör enligt LESmening vägas samman med annan information om utvecklingen, LES konstaterar atttrots att typjordbmksberäkningama visar på försämrad lönsamhet i de södra ochmellersta slättbygdema är intresset för investeringar i mjöUcproduktionenstort i denna typ av bygder. Konkursstatistik, som kan vara en indikation påstörre förändringar av de ekonomiska fömtsättningama i en bransch tyder inte pånågra aUvarliga ekonomiska effekter. Antalet konkurser inom jordbmket ärfortfarande relativt litet. Det ekonomiska stödet till högt skuldsattajordbmkare, som infördes i samband med reformen, har efterfrågats i mycketliten omfattning. har inte erfarit att det under de senastemånadema skett någon påfagUg ökning av antalet företag som är på väg in i enobeståndssituarion. Förlusterna på statens kreditgarantier har minskat under1992/93 jämfört med föregående år. För många av de potentiellaobeståndsföretagen, företag som ofta har en hög skuldsätming cx;h lån medrörliga räntor, har den sjunkande räntenivån underlättat situationen. Denförbättrade skördesituationen är 1993 har också haft stor betydelse. TillgängUg statistik över fastighetsförvärv tyderenligt på en sänkning av de löpande prisema pålantbmksfastigheter med i genomsnitt till år 1992.Prissänkningen är större ju större jord-bmksandelen är jämfört med andelenskogsmark. LES har konstaterat att investeringama i maskineroch redskap har fortsatt att falla. Minskade investeringar är dels en följd avomställningsprogrammet som medfört en minskad prcxluktion, dels ett sätt attanpassa kostnadema till ett nytt kosmadsläge. Minskade investeringar tordeockså vara ett uttryck för osäkerhet . Investeringar iinomgårdsutmstning för mjölkproduktion har dock ökat . Det trendbrott i prisutvecklingen för bådejordbmksreglerade livsmedel (xh övriga livsmedel som kunde konstateras vid 1992års avrapportering synes bestå. Avregleringen har dessutom medfört attprisutvecklingen i olika led infe längre följer samma mönster som tidigare.Även om enskilda faktorers be- tydelse för utvecklingeninte kan mätas fmns det dock anledning att peka på Prop. 1993/94:100 några faktorer som kan haft stor betydelse. Den påbörjade övergången till en fri marknad inomlandet var en klar signal att produktionen måste anpassas riU vad som kanavsättas inom landet. En neddragning av kapaciteten inom såvälföräcUingsföretagen som insatsvaru-företagen har skett. Detta har lett riUeffektiviseringar cxh kommer att medföra ytterUgare effektiviseringar. Att kvantifiera de ekonomiska effekterna avreformen för producenter resp. konsumenter går knappast att göra med någonstörre säkerhet. En viktig effekt av reformen är att automatiken iprisökningama har bmrits liksom producentemas förväntningar om kommandeprisökningar. För konsumentema har reformen medfört relarivt settlägre livsmedelspriser.