prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En radviktiga åtgärder vidtas nu for att reaUsera detta ansvar (Kh underfette förmänniskors resor (Kh transporter så att de blir mUjövänUgare, säkrare ocheffektivare. Stetens ansvar är i förste hand att vidmakthålfedet samlade jämvägskapitalet. Genom att te tiU vara (Kh underhåUa detjärnvägsnät som har byggts upp i kan dagens satsningarge fiUl utdelning. De positiva effektema av de omfettande satsningama gårförlorade om det befintUga jämvägskapitalet, som skaU kompletteranyinvesteringarna, inte motsvarar högt stäUda kvaUtetskrav. Regeringen anserdärför att det är angefeget att medlen för drift (Kh vidmakthållande av detStetUga jämvägsnätet läggs fest på en nivå där den uppnådda standarden ijämvägsnätet kan bibehållas. I sin bedömning utgår regeringen ftån att sfetenöver tiden har en viss kostnad för infrastrukturen. För jämvägens del avsersådana kostnader tiUgängUghet, säkerhet, mUjö (Kh regional balans. Dennakostnad är antingen indirekt i form av kostnader for bl.a. restid, olyckor (KhbuUer eUer direkt i form av kostnader för investeringar (Kh underhåU avjämvägsnätet. De indirekte kostnadema är svåra att beräkna ckU fördefede över hefesamhäUsekonomin. De direkte kostnadema däremot är öppet (Kh samlat redovisade istetsbudgeten med en avsevärt större möjUghet tiU kontroU och uppföljning. Föratt minska de indirekte kostnaderna krävs att steten direkt betalar underhåU avjämvägssystemet CKh avväger investerings- och underhåUsnivån så att den totafekostnaden för samhäUet blir så feg som möjUgt. Ansfegen tiU drift och vidmakthållande av detstetUga jämvägsnätet har under en lång rad av år varit kraftigt eftersatta. Läget är för närva rande såcfent att, om de direkte kostnaderna fÖr underhåU ökar, minskar samhäUets totafe kostnader för jämvägssystemet som en följd av högre tiUgängUghet, kortare restid, minskade antal olyckor och totalt sett en bättre mUjö. Regeringen viU också erinra om att de extra satsningar som gjorts inom jämvägssektom i huvudsak har destinerats tiU nyin- ° vesteringari de större stråken. Undanteget är att och Väg- Prop. 1993/94:1(X)verket tUldefets ca 5 mUjarder kronor i BUaga 7sysselsättningsftämjande åtgärder för underhåU av länsjämvägar (Kh länsvägar.Huvuddelen av dessa medel har använts tiU länsvägar. Dagens järnvägsnät representerar ett mycket stortekonomiskt värde. Genom att te tiU vara de investeringar som tidigaregenerationer gjort i jämvägen kan vi bevara jämvägens konkurrenskraft även iframtiden. Det är främst genom långsiktigt planerade åtgärder som jämvägen kanbehållas som en stark part i den svenska och europeiska transportsektorn. Med dagens nivå på ansfeget för järnvägarnas drift(Kh vidmakthållande finns utrymme för ungeSr halva behovet av de långsiktigaåtgärdema för att vidmaktiiåUa det investerade jämvägskapitalet. ledertiU att långsiktiga åtgärder i form av reinvesteringar måste senare-feggaseller ges en fegre ambitionsnivå. UU följd av fegre ambitionsnivå (Khsenarefeggning av de långsiktiga åtgärdema ökar behoven av mer kortsiktiga,oplanerade och akute åtgärder. Detta leder i sin tur tiU att utrymmet förlångsiktiga åtgärder minskar aUt mer vilket medför att jämvägskapitaleturhoUcas och kostnaderna för underhållet ökar i aUt större omfettning. Regeringen anser det angefeget att ansfeget fördrift (Kh vidmakthållande av StetUga jämvägar anpassas så att resursemautnyttjas på bäste möjUga sätt. En sådan anpassning måste gmndas på en välavvägd bedömning och kan göras när redovisat ytterUgare underfeg förberäkning av hur stort vidmakthållandeansfeget bör vara samt huranvändningen av medlen bör inriktas. Regeringen bedömer att det for närvarande intefinns tillräckUgt underlag för att beslute om en mer långsUctig strategi förinrikbiingen av drift- och vidmakthåUandeverksamheten. Det pågående aibetetinom med en intem drift- CKh underhåUspfen börUgga tUl gmnd för en fortsatt utveckling av en långsiktig strategi. Åtgärdemabör komplettera den inriktning av investeringar i jämvägar som harbeslutet om (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446). Verketbör redovisa altemativa stirategier och deras konsekvenser beträffandeomfettningen (Kh inriktningen av drift- (Kh vidmakthåUandeverksamheten. Hänsynbör tas tiU effektivitetsvinster som kan uppstå med ökad konkurrens (Kh därmedmöjUga rationaliseringar och besparingar. Planen skaU utgöra en samladstrategi för användningen av medel tiU drift cKh vidmakthållande t.o.m . I samband med regeringens skrivelse i vår tiUrikscfegen om den långsiktiga infirastmkturplaneringen kommer regeringen attläinna en redovisning av hur planeringsarbetet fÖr såväl investerings- somdrift-plan bör bedrivas. 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. gcxlkännerdet som regeringen förordar om 2. en långsiktig strategi för drift ochvidmakthållande av det stet liga jämvägsnätet. RUcsdagenbeslutede (bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) attgcxlkänna de riktlinjer för den framtida utvecklingen av somförordades i propositionen 1992/93:9 om . RUcscfegen beslutede ocksåbeträffande infirastruktur att som sin mening ge regeringen tiUkänna vad utskottet anfört Utskottet hade bl.a. anfört att såväl banan somfestighetema tills vidare borde fÖibU stetUg egendom, att intressenterna istäUet borde ges nyttjanderätt tUl banan och festighetema uten kostnad och attdet fick ankomma på regeringen att ttäffa avtal med intressenterna om denärmare vUlkoren för upplåtandet av banan. fettede också vissa beslutbeträffande medel för banunderhåU (Kh banuppmstning, drift- ochinvesteringsbidrag samt om mlfende materiel och vissa administrationskostnader.Ett villkor fÖr utbetalning av medel tiU uppmsbiing och imderhåU avinlandsbanan är att den tidigare beslutede uppmstningen av de s.k.systemtågssbräckoma fullföljs. Regeringen gavs möjUghet att bemyndiga Banverketatt utbetafe 250 nuljoner kronor i uppmstnings-bidrag fördefet ochårUga underhåUsbidrag på 47 nuljoner kronor . Inlandskommunerna har bUdat (). lEF har bUdat () för att sluteavtal med steten om nyttjanderätt tiU banan samt för drift och underhåU av den. RegeringentiUsatte en särskUd förhandlare för att slute avtal mellansteten och intressenter - inledningsvis kommunerna - omnyttjanderätt tiU . En av utgångspunktema i förhandlingen medInlandsbanans intressenter var att trygga uppmstningen av systemtågssbäckomaenUgt tidigare beslutade femårsplan. Den 14 aprU 1993 beslutaderegeringen att gocUcänna ett avtal om ändrat huvudmannaskap för inlandsbananmeUan steten och . Avtalet innehåUer bl.a. bestämmelser ombidrag tiU banuppmsbiing och banunderhåU. beslutade också regeringenatt ge Förhandlaren (1991:02) för stetens köp av persontrafik på jämväg m.m.i uppdrag att företräda steten i fiågor rörande avtalet. EnUgtvad regeringen erfer har främst gcxistrafiken på 5q Genom ett samarbete mellan IBAB och har SJ har bUdat en särskild resultetenhet för I*rop. 1993/94:1(X), SJ Infendsgods. har gcxlsvoly- BUaga7 merna ökat med . Denna ökning består främst i sågade trävaror ochtimmer. Målet tiU är att öka godsvolymema med . I det trafikutbud som erbju(fe på inlandsbananingår både reguljära turer (Kh ett specieUt vUdmarkståg. KraftfuUa insatser hargjorts för att marknadsföra både inom (Kh utom . harresulterat i att ca 30 000 personer rest på . Genom den uppriktiga vUja som finns hos olikaintressenter i inlandet att utveckfe trafiken bedömer regeringen attinlandsbanetrafiken kan ge positiva effekter för inlandetsnäringsUvsutveckling. Mot bakgrund av de kraftfuUa satsningar på marknadsföringsom planeras finns goda. fömtsättningar för en utveckfed turism. Udwtalningen av uppmsbiingsbidraget, 250 mUjonerkronor fördefet över fem budgetår, sker från ansfeget C 2. Ehift (Khvidmakthållande av StetUga jämvägar mot räkning i den takt som IBAB feterutföra uppmstningsaibete och i den omfetttiing som framgår av Banverketsfemårsplan. HittUls har udKtafets i uppmsbiings-bidrag tiUIBAB firån detta anslag. Av dessa medel har använts tiUsträckan , tUl sträckan , 6 000kronor tiU sträckan , tUl sttäckanVUhehnina-Stomman och tiU sträckan . Utbetalning av underhåUsbidraget sker kvartalsvis iförskott tUl IBAB från ansfeget C 2. Drift och vidmaktiiålfende av stetUgajämvägar. HittiUs har 45 mUjoner kronor utbetafets under /94från dette ansfeg. För att säkerstälfe att SJ:s trafikeringsrätt påsystemtågssträckoma inte inskränks samt att IBAB genomför den beslutadeuppmstningen och vidmakthåUer en tUlfipedsställande standaid enUgt deriktlinjer som följer av femårspfen skaU Förhandlaren (1991:02)för stetens köp av persontrafik på jämväg m.m. lämna sitt godkännande innanudKtalning av medlen sker. Under avsnitt E. KoUektivtrafik (Kh samhäUsköptetjänster m.m. ansfeg E 2. Köp av interregional persontrafik på jämväg m.m. lämnarregeringen en redogörelse vad avser särskUda driftbidrag, medel som använts föratt administrera överförandet av banan samt ersättningen tiU SJ för den mlfendematerielen. liU följd av 1988 årsbafikpoUtiska beslut har möjUghet att te upp lån iRiksgäldskontoret (RGK) för den vidare finansieringen av investeringari eldriftsaiUäggningar och av de s.k. SL-investeringama. Dämtöverfår upplåning ske för produktions- och telenätsutmstning samt för rörelsekapital.Fro.m. Sr upplånmg ske för att finan- Prop. 1993/94:100 siera omsättningstiUgångar. RUcsdagen har också givit tiU känna detutskottsinitfetiv som arbetsmarknadsutskottet tog (bet1992/93:AUI5) och som innebär att bör ges möjlighet att hosArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) söka bidrag fÖr ökade kostnader som kan varaförenade med en tidigarefeggning av vissa investeringar (bet. 1992/93:TU21,rskr. 1992/93:246), kan därmed genomföra vissa upphandlingar tidigareän vad som annars vore möjUgt. Sådana investeringar finansieras från denangivna låneramen i RGK medan bidrag tiU tidigarefeggningskostnaden i form avökade räntekostnader kan sökas hos AMS. Regeringen bedömer att upplåning iRiksgäldskontoret for investeringar i eldriftsaiUäggningar, de s.k.SL-investeringama, produktions- (Kh telenätsutrustning, finansiering avomsättningstillgångar, rörelsekapital (Kh tidigarefeggning av investeringarenUgt rikscfegens beshit (bet 1992/93:TU21, rskr. 1992/93:246) bör ske mom enram av 1 075 mUjoner kronor. godkänneratt fär te upp lån i inom en ram av 1 075 mUjonerkronor for /95 tUl de ändamål som redovisats. Anslag för /95 1993/94Ansfeg* 298 876 000 1994/95 Försfeg 312 128 000 * Anslaget benämnes /94 C 1.Banverket: Administtationskost-nader. Ansfegetfinansierar kostnader för intemadministrationen. Banverketsredovisning sker enUgt Stetskontorets mcxleU för intemaadministrationskostnader (INKA). I denna mcxleU hänför sig kostnader för bl.a.verksledning, personal- (Kh ekonomfedministration tiU intemaadministrationskostnader. I regeringens proposition om forskning för kunskapoch utveckling (prop. 1992/93:170) ges ansvar för den samhäUsmotiverade forskningen inom sitt verksamhetsområde. innebär att skaU stödja forskning som även går utöver den egna verksamheten, 2 t.ex.forskning som syftar tiU att te firam underfeg för beslut på stra- Banverketfinansierar sådan forskning över verkslechungen. 1993/94:100 Banverkethar i sin ansfegsfiramstäUning hemstäUt om ett ansfeg på 310 BUaga 7 mUjonerkronor. Ettsärskih ansfeg för administrationskosbiader infördes /94. finansierades administration över ansfegetför drift och vidmaktiiålfende av stetUga jämvägar. Med hänsyn tUl denomfettande verksamhet som pågår inom jämvägssektom samt att har fettett visst forskningsansvar föreslår regeringen ett ansfeg på 312 mUjonerkronor. Under innevarande budgetår har regeringenbemyndigats att med medel från detta ansfeg besttida kosttiader som annarsskulle befeste ansfeget för drift och vidmaktiiåUande. För att ge möjUghet tiUökade underhållsuisatser bör besparingar i adminisöationen kunna användas tiUdrift- och vidmaktiiåUandeåtgärder. Regeringen bör därför bemyndigas attbeslute om överförmg av medel från dette ansfeg tiU ansfeget for (hift ochvidmaktiiåUande. 1.tiU : Administrationskostnaderför /95 anvisar ett ramansfeg på , 2.bemyndigar regeringen att med medelfrån dette ansfeg bestrida kostnader som annars skuUe befeste ansfeget A 10.Drift och vidmakthållande av stetiiga jämvägar. Drift och vidmakthållande av statliga jämvägar 1992/93UtgUt 2 587 038 000 Reservation 360 353 110 1993/94Ansfeg* 2 783 871000 1994/95 Försfeg 2 886 136 000 Anslaget benämnes /94 C 2. Driftoch vidmakthållande av statliga järnvägar. Ansfeget finansierar kostnader förunderhåU och reinvesteringar av det stetiiga järnvägsnätet. Underde närmaste åren görs omfettandfc nyinvesteringar på det stetUga jämvägsnätet. Vid nyinvestering höjs kvaUteten på bannätet inom be gränsade delar. För att få fuU utdehung på gjorda investeringar krävs att anslaget för reinvesteringar och underhåU är på en sådan nivå att de 53 delarsom berörs av åtgärder kan svara upp mot nyinvesteringarna och denhögre standardnivå som dessa medför. Det är först vid en sådan Prop.1993/94:100 nivåsom investeringama kan umyttjas fiiUt ut innebär en BUaga 7 högrenivå på vidmakthållandet att rationellare underhållsinsatser kan göras,vilket på sUct leder tiU kostnadsbesparingar. störreanfeggmngsmassan som nyinvesteringarna medför ökade resurser Även förbättrad driftsäkerhet och stora behov av spårbytenkräver mer underhåUsinsatser. SärskUd vikt bör feggas vid vidmakthåUandebehovenpä länsbanoma som Uder av stora eftersfepande En medektUldehiing som inte Ugger i nivå medBanverkets budget-försfeg leder tUl att firämst de långsiktiga satsningamaniåste stå tiUbaka tUl förmån för kortare akutåtgärder. Nuvarande nivå påansfeget medger reinvesteringar i storleksordnmgen 700 mUjoner kronor. Detbehov som redovisat Ugger på 1 450 mUjoner kronor. innebär attreinvesteringar kommer att senarefeggas eUer ges en fegre ambitionsnivå vUketmedför sämre rationaUtet i underhåUet, konsekvenser för trafiken cKh totaltsett väsentiigt dyrare underhåU. hemstäUer om ett ansfeg for drift ochvidmaktiiåUande på 3 785 mUjoner kronor. Åtgärdema för drift ochvidmaktiiåUande fördelar sig enUgt följande: Åtgärd Nivå (mkr) - reinvestering 1 450 - drift och underhåU 2 335 Summa 3785 Ökningen av anslaget har beräknats genommeUanskUlnad av tidigare års äskande och medelstUldehung fördefet på öb år, besparingar som gjorts genom attde senaste vintrarna varit mUdare än beräknat, besparingar firån ansfeg förövriga infirastnUcturåtgäider, beslut om medel för sysselsättningsåtgärder ochen schablonmässig produktivitetsförbättring påca3 %. EnUgtriksdagens beslut har tiUdefets ramansfeg för investeringar,administtationskostnader CKh . har i smansfegsframstäUnmg hemstäUt att verket även för ansfeget tiU drift ochvidmaktiiåUande erhåUer ramansfeg med ansfegskredit och rätt att överfora ickeförbmkade medel tiU näsdcommande budgetår. Regeringenhar redogjort för sina överväganden om en långsiktig inriktning avdrift och vidmaktiiålfendet av stetUga jämvägar. Härvid har regeringenföresfegit att en långsiktig plan för inriktningen av användningen avunderhåUsmecUen utarbetas. I avvaktan på en sådan plan är regeringen inteberedd att redan nu föresfe mer än en mindre ökning av anslaget. Mot bakgmnd avdetta föreslår regeringen ett ansfeg tiU drift och vidmaktiiåUande av sfetiigajämvägar på 2 886 nuljoner kronor. Isin ansfegsframställning har hemstäUt att ansfeget för Prop.1993/94:1(X) drift (Kh vidmakthåUande av sfetUga jämvägar görs tiU ettramansfeg BUaga 7 med anslagskredit. Regeringen bedömer att endast anslagför förvaltningskostnader bör vara ramansfeg. innebär att regeringeninte delar uppfettning att ansfeget för drift och vidmakthållande avstetliga jämvägar bör göras tiU ett ramansfeg. Regeringen anser det viktigt att en regelbundenuppföljning av användningen av dette ansfeg görs. Regeringen fömtsätter därföratt i sin årsredovisning för redovisar användningen av ansfegetuppdefet på poster. bör redovisa kostnader bl.a. för spårbyten,brobyten, övriga reinvesteringar samt för förebyggande CKh fefevhjälpandeunderhåU. tiUDrift och vidmakthållande av statUga jämvägar fÖr /95 anvisarett reservationsansfeg på 2 886 136 0(X) kronor. 1992/93Utgift 1 167 581 000 1993/94 Ansfeg* 5 913 078 000 1994/95 Försfeg 6 332 946000 * Anslaget benämnes /94 C 3. Nyinvesteringar i stomjämvägar. Ansfeget finansierar kostnader förnyinvesteringar i stomjämvägar. Genomatt bygga ut jämvägens infirastruktur i så snabb takt som möjUgt främjas entidigare överföring av gods (Kh resenärer tiU jämvägen vilket bidrar tiU att nåmUjö- och trafiksäkerhetsmålen. De kalkyler som gjorts visar att det Ugger godsamhäUsekonomi i att så tidigt som möjUgt ö de mest lönsammautbyggnadsprojekten färdigstäUda. hemstäUer om ett investeringsansfeg på 6535 mUjoner kronor. /94 feststäUde rikscfegen en planeringsram fÖr de Investeringsramen för /95 beräknadestiU 6 345 nuljoner kronor. Rikscfegen har tidigare medgivit attBanverket får disponera besparingar på projekt finansierade från ansfegenInvesteringar i trafikens infrastruktur CKh Vissa prcxluktivitets- 55 ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inom Kommumkationsdeparte- mentets område fÖrunderhållsåtgärder. Då dessa anslag ha upphört har Prop. 1993/94:1(X) riksdagengivit som sin mening att kvarstående besparingar bör B. be- BUaga 7 festeansfeget Nyinvesteringar i stomjämvägar. Således bör för projekt somurspmngUgen är finansierade från ansfeget Investeringar i trafikensinfrastruktur CKh ansfeget Vissa produktivitets- (Kh sysselsätt-ningsfrämjandeåtgärder inom område som under /95befestar ansfeget Nyinvesteringar i stomjämvägar Bi disponera konsteteradebesparingar för ökade drift- och vidmakthålfendeåtgärder. Regeringen bedömer att medelsbehovet fÖr denkommande treårspericxlen är följande. tiUNyinvesteringar i stomjämvägar för /95 anvisar ett ramansfeg på6 . Ersättning till for vissa kapitalkostnader 1992/93Utgift 305 641 000 1993/94Ansfeg* 370 000 000 1994/95 Försfeg 412 000 000 Anslaget benämnes /94 C 4.Ersättning till fSr vissa kapitalkostnader. Ansfeget finansierar stetens andel avkapitaUcostnader för lån avseende vissa investeringar i StockholmsområdetenUgt överenskommelse meUan SJ, och stetensamt avskriv-ningskostnader för eldriftsaiUäggningar. Investeringamai eldriftsaiUäggningar bedöms Ugga på ca 390 mUjoner kronor underperioden /95-1996/97. Investeringskosttiadema för SL-investeringar avtarunder perioden CKh investeringar i Grödingebanan kommer att avslutas /95. har hemstäUt om ett ansfeg på 412 mUjonerkronor för /95. Regeruigens överväganden Prop. 1993/94:1(X) Regeringenhar inget att erinra mot Banveikets försfeg. tUlErsättning till för vissa kapitalkostnader för /95anvisar ett försfegsansfeg på . 1992/93Utgift 15 748 000 1993/94Ansfeg* 15 588 000 1994/95 Försfeg 18 223 000 *Anslaget benämnes /94 C 5. Ansfeget finansierar kostnaderna för den tiUBanverket knutna . föreslår en ökning av ansfeget med 2,6 mUjonerkronor. Ökningen av ansfeget motiveras av att utvecklingen av jämvägssektomkräver vidgade och mer omfettande uppgifter för med krav påbl.a. Ändrat huvudmaimaskap för innebärCKkså att inspektionens arbete ökar. Vidare har Stetens efterden svåra spårvagnsolyckan i lämnat vissa rekommendationer tiU Jämvägsinspektionen.Dessa förstärker behovet av genomförandet av systematiska kvaUtetsrevisionersom komplement tiU inspektionens övriga tiUsynsverksamhet. De ökade kraven påJämvägsinspektionen innebär behov av kompetensutveckling CKhresurskomplettering för att klara såväl normarbete som tiUsynsverksamhet. Ävenforsknings- (Kh utvecklingsprojekt måste kunna initieras (Kh stödjas avinspektionen (Kh inter-nationeUa kontakter behöver kunna utvecklas. EventueUa kostnadsökningar efter en avreglering avjärnvägstrafiken har inte beaktets. har hemställt om ett ansfeg på 18,2mUjoner kronor för . Regeringendelar bedömning cKh föreslår ett ansfeg tiU på18 mUjoner kronor. Förslag tUl riksdagsbeslut Prop. tiUJämvägsinspektionen för /95 anvisar ett ramansfeg på 18 223 000kronor. 1992/93Utgift 23 570 000 Reservation 23 530 000 1993/94Ansfeg* 40 816 000 1994/95Försfeg 43 535 000 *Anslaget benämnes /94 C 6. Ansfeget finansierar cKh SJ:s del enUgtprogrampfenen för den civife delen av totalförsvaret. BanverkethemstäUer om ett ansfeg på 44,1 mUjoner kronor. Ansfeget avser behovet enUgtprogrampfenen för den civife delen av totalförsvaret. Föratt och SJ skaU kunna fuUgöra sina åteganden inom den civife delen avtotalförsvaret föreslår regeringen ett ansfeg på 43 535 000 mUjoner kronor. tiUBanverket: Försvarsuppgifter för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt 1992/93 Utgift 1810 774 000 Reservation 1889 226 000 1993/94 Ansfeg* 1 200 000 000 1994/95 Försfeg 1 200 000 000 *Anslagrt benämnes /94 K 1. Underhållsåtgärder lör sysselsättningoch tillväxt. Motbakgmnd av det eftersatte underhåUet på stetUga vägar ckU jäm vägar samt den rådande arbetslöshetssituationen beslutade rikscfegen år 58 1992 att anvisa ettreservationsansfeg om totah 3,7 mUjarder kronor for Prop. 1993/94:1(X)underhållsåtgärder i vägar (Kh jämvägar för sysselsättning och tUlväxt. BUaga 7 anvisade 1,2 nuljarder kronor under samma ansfegmed särskUd inriktning mot uppmstning (Kh fÖibättringar av länsvägar ochlänsjämvägar. Kortsiktiga konjunkturberoende insatser bör görassom ett komplement tiU de långsiktiga cKh samfede insatser i uppmstningar cKhinvesteringar i det nationeUa (Kh regionafe transportnätet som rikscfegenfettat beslut om (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446).Tillsammans med de långsiktiga investeringarna i det nationeUa transportnätetökar insatserna for sysselsättning (Kh tiUväxt fömtsättningama för en godregional utveckling i hefe landet De särskilda medel försysselsättningsskapande åtgärder som har anvisats har bl.a.möjUggjort insatser på länsvägar och länsjämvägar. Exempel på länsjämvägar därunderhåUsåtgärder har påbörjats eller helt genomförts är byggande avtriangefepår i (Kh , uppmstning av jämvägen mellan Stomman(Kh , Kustbana, , Stångådafebanan, Hargshamnsbanan(Kh Haparandabanan. På länsvägama har insatserna fördefets över hefe landet (Khinriktets mot bl.a. trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder av smärre art. I Norrlandhar dessutom behovet av bärighetsåtgärder uppmärksammats särskUt. Dessa satsningar bör fullföljas (Kh regeringenföreslår därför att särskUcfe insatser görs för uppmstning ckU underhåU av länsvägar (kU länsjämvägar även budgetåret1994/95. Dessa särskUda insatser bör genomföras i enUghet med rikscfegenstidigare beslut (prop. 1992/93:150, bet 1992/93:TU39, rskr. 1992/93:445) omsärskUda underhåUsåtgärder för sysselsättning och tiUväxt. Medlen bör fördefesmed hänsyn tiU uppmstningsbehovet och tiU arbetsmarknadsfeget i länen. Vidfördelning av medlen bör också hänsyn tas tiU i vUka län övriga investeringar idet regionafe transportnätet är av jämförelsevis mindre omfettning. Motivet for dessa särskUcfe insatser är, liksomtidigare, det svåra arbetsmarknadsläget och det är därför viktigt att dessainvesteringar inriktas mot projekt som kan påböqas snabbt och cfersysselsättningseffekten är hög. Regeringen föreslår därför att tiU ansfegetunderhållsåtgärder för sysselsättning och tUlväxt anvisas 1 200 000 (XX) kronor för /95. Regeringen bör bemyndigas att fördefe medlen pålänen inom ramen för dessa riktlinjer. Inom ramen för anslaget skaU betalas de ökadekapitalkostnaderna fÖr den tidigare aviserade tidigarefeggningen avinvesteringar i länstrafikan-feggningar. Förslag tm rUcsdagsbeslut Prop. 1.tiJl Underhållsåtgärder för sysselsättningoch tiUväxt för /95 anvisar ett reservationsansfeg på , 2.bemyndigar regeringen att beslute omfördehiingen av mecUen på länen. B. Sjöfert Prop. Konkurrenssituationeninom den intemationelfe sjöferten har inneburit att sjöfertsnäringensutveckling nära sammankoppfets med stetUga stödåtgärder. Det har samtidigtstått klart att stetUga stöcfetgärder inte kan utgöra det encfe eUer avgörandevillkoret för svensk sjöferts överlevnad eller utveckling.