prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — deltar i EU:s raiiq)iDgramför forskmng och teknisk utveckling. I och med ikraftträdandet av EES-avtaletkommer att betala programavgifter till . De direktakostnadema, i form av avgifter till EU, uppgår till ca 900 miljoner kronorårUgen när programavgiftema nått sin fiUla volym vilket beräknas inträffe år1997. Av detta belopp kommer ca att belastaNäringsdepartementete budget. De utgiftsstyrande fektorema är här utvecklingenav EU:s budget för FoU, BNP samt kronans värde. Den sförsta delen avSveriges satsningar på rymdverksamhet görs genom deltagande i European SpaceAgency (). Deltagande i gnmdprogrammet och det vetenskapliga programmet ärobligatoriskt medan deltagande i tillänqjiiingsprogrammet är frivilligt.Sverige har i detfe sammanhang tagit på sig utgifter på ca 2 miljarder kronorunder . Inom energiområdetstyrs utgiftema i stor uteträckning av fettade beslut om ekonomiska ramar förprogram för omställning och utveckling av eneigisystemet t.o.m. budgetåret1995/96. 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 Genomsnitdig procentuell förändring 94/95 - 98/99 Totala utgifter därav: 0,-1, Källor: och » RRVs prognos i 1993/prisnivå. Utgifterna inom Civildepaitementete område avserförvaltningskostnader för myndigheter. Pris- och löneutvecklingen är således enfektor av avgörande betydelse för kostnadsutvecklingen inom departementeteansvarsområden. Statebidrag till trossamftmden, påverkas inte av någraautomatiskt verkande fektorer. En förändring av relationema mellan staten ochSvenska kyrkan kan emellertid på påverka dessa statebidiag. Miljoner kronor 1994/prisnivå 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94* LK-perioden 94/95 95/96 Genomsnittlig procentuell förändring 98/99 94/95 - 98/99 därav: 2 153 Miljövård 1 417 Sb-ålskydd, kämsäkerhet 224 Fastighetsdata och lantmäteri 512 1 652 225 529 1 607 -9, 893 -14,221 -0,493 -1, och Miljö- och naturresursdepartementet * RRVs prognos i1993/prisnivå. Huvuddelenav utgifterna under denna huvudtitel avser konsumtion, som i sin tur tUlsförsta delen består av lönekostnader. Övriga sförre utgifter under budgetåret1994/95 avser investeringar i mark för naturvård, bidrag för kalkning av försuradesjöar och vattendrag, ersättning för landskapsvärdande åtgäider.Östersjöprogrammet samt åtgärder för att uppfylla intemationella åtaganden.Medel som avsattes i samband med eneigiskatteomläggningen 1992 för stöd tillbiobränslen och fördelas efter årliga beslut och ftnns därför endastredovisade t.o.m. /95. En del av de statliga utgiftema inomMiljö- och natunesuisdepartementete verksamhetsområde är avgiftsfinansierade. Miljoner kronor 1994/95 års 1993/94:150 Bilaga 1.2 93/94» LK-perioden 94/95 95/96 Genomsnitdig procentuell förändring 97/98 98/99 94/95 - 98/99 Totala utgifier därav: 2 612 2 613 -0, 864 864 0, 70 70 0, 1 679 1 679 -0, Källor:Finansdartementet och » RRVs prognos i 1993/prisnivå. Idetta avsnitt redovisas verksamhete- och utgiftsområden i statebudgeten som ejingår i den departementsvisa redovisningen. Dessa områden är statschefen ochregeringen, kungliga hov- och slottsstatema, samt dess ndigheter ochregeringskansUet. /95 redovisas ett sammanhållet anslag tiU Regeringskanslietedepartement, utredningar, Regeringskansliete förvaltningskontor mfl. anslag.Dessa redovisades tidigare under respektive departemente huvudtitel. 1993/94:150 BUaga 1.2 TabeU I: Nyckeltal fSr den ekooomiska utveckliiigai -1999 KPI (årsgenomsnitt) -2,1 KPI (årsgenomsnitt) KPI (årsgoiomsnitt) 11 RUcsdagen 1993194. 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU II: Lånebehov och statsskuld Miljarder kronor, löpande priser Inkluderar även ännu ej uppfyllda delar av detsaneringsprogram som fattade beslut om våren 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Budgetsaldo 18,1 3,4 -34,5 -80,8 -187,8 -197,5 -150,6 -143,8 -137,7 -132,5 -131,1 Riksgälds kontoret» -3,2 -1,7 -9,4 -7,9 -20,6 -42,1 -45 -35,2 -34,5 -33,5 -35,8 Lånebehov -14,9 -1,7 43,9 88,7 208,4 239,6 195,6 179,0 172,0 166,0 166,9 Andel av BNP % -1,3 -0,1 3,2 6,1 14,2 16,2 12,6 10,9 9,9 9,1 8,8 Statsskuld- förändring -7,9 -7,2 44,2 84,3 249,6 220,6 191,6 177,0 176,0 171,0 167,9 Total stats- 589,7 582,5 626,7 711,0 960,6 1181,2 1372,8 1549,8 1725,81896,7 2064,6 Andel av BNP % 50,2 44,9 44,6 48,8 66,5 80,1 88,6 94,2 99,3 104,1 108,5 * Den största delen består av flnansiering av underskotteti Arbetsmarknadsfonden -150,6 -138,7 -117,8 -97,3 -84,3 -36,6 -28,8 -23,2 Lånebehov Andel av BNP % Total statsskuld Andel av BNP % Historiska åren är samma som altemativ . » Den största delen består av flnansiering av underskotteti Arbetsmarknadsfonden 1993/94:150 Bilaga 1.2 Lånebehov och statsskuld (forts) Miljarder kronor, löpande priser Inkluderar även ännu ej uppfyllda delar av detsaneringsprogram som fattade beslut om våren -150,6 -130,5 -102,1 -80,2 -62,9 -31,3 -22,3 -7,0 Andel av BNP % Andel av BNP % Historiska åren är samma som altemativ . » Den största delen består av fmansiering av underskotteti Arbetemarknadsfonden 1993/94:150 BUaga 1.2 TabeU ni: SammanfiBttiiiiig av berBkningsresuHateii Miljarda kronor, löpande ptiaet Inkluderar även ännu ej uppfyllda delar av detsaneringsprogram som fattade beslut om våren Delposter är var och en korrekt avrundade. 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Inkomster, netto 367.7 401.6 403.5 397,7 377,7 368,6 368,2 368,1 409,4 431,6 453,4 Statsskuldräntor Andel av BNP % Budgetsaldo Andel av BNP % -34,5 -2,5 -80.8 -5,6 -187.8 --13.0 -150.6 --9,7 143.8 -8,7 -137,7 --7.9 -131,1 -6,9 Utgifter, netto exkl statsskuldräntor Stateskuldrintor Andel av BNP % Budgetsaldo Andel av BNP % -150.6 -9.7 -138.7 -8.4 -117,8 -6,8 -97,3 -5,3 -84,3 -4,4 Historiskaår är samma som i altemativ . Inlcomster, netto Utgifter, netto exkl stateskuldräntor Stateskuldräntor Andel av BNP % Budgetsaldo Andel av BNP % -130,5 -62,9 -7,9 -5,9 -3,3 Historiskaår är samma som i alternativ . 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU IV: Statsbudgetens inkomster och utgifier brutto Miljarderkronor, 94/prisnivå Inkluderaräven ännu ej uppfyllda delar av det saneringsprogram som fattadebeslut om våren 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 brutto 592,8 597,8 554,2 512,8 466,3 431,2 420,2 424,7 435,3 443,5 450,1 Utgifter, brutto exkl stots skuldräntor 494,8 512,7 532,6 535,5 587,1 537,9 494,8 476,0 458,6 439,1 427,4 Historiska år är samma som i altemativ . 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU V: SUtebudgetens inkomster, brutto Miljarderkronor, löpande priser 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 inkomstekatt 76,6 81,3 56,7 14,9 3,6 -4,3 17,1 23,9 28,8 28,7 30,3 Juridiska personers inkomstskatt 25,0 23,3 19,2 24,1 29,6 27,9 26,1 24,6 29,8 32,4 35,9 Socialavgifter, brutto 116,0 125,4 135,0 143,9 128,8 119,8 119,9 127,2 132,9 139,5 146,3 Mervärdes skatt 86,6 100,2 123,4 120,0 117,8 114,8 115,2 121,1 128,0 135,5 143,2 skatter 62,1 68,3 68,0 69,7 68,7 71,7 75,9 79,9 83,5 86,7 89,0 egendom m.m. 19,4 23,2 27,7 31,3 32,2 25,9 22,3 23,2 22,0 26,0 27,2 statens verksamhet 40,8 44,1 48,2 63,4 54,9 49,2 35,9 31,0 31,6 31,1 31,7 Övriga inkomster 4,9 6,2 2,7 3,0 7,0 17,0 7,8 5,9 4,9 5,2 4,4 bmtto 431,4 472,0 480,9 470,3 442,6 422,2 420,2 436,8 461,5 485,1 508,0 Summa skatte inkomster 387,6 424,5 430,5 407,8 386,2 361,2 382,3 405,9 431,1 455,2 478,6 inkomster 43,8 47,5 50,4 62,5 56,4 61,0 37.9 30,9 30,4 29,9 29,4 Källa: Finansdq)artementet 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU VI: Realekonomisk fBrdelnlng av statsbudgetens utgifter Miljarder kronor, 94/prisnivå 94/95 - 98/99 varav redov på ink sidan Exklusive utgifterna i tillkommande utgiftsbehov Källor:Finansdepartementet, och TabeU VII: Transfereringar tiU hushåU uppdelat påfolkpensioner, ukförsikring, föräldrapenning Miljarderkronor, fasta priser Källor: , ochRiksgäldskontoret 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU Vm: SUtois utgifter ISrdebde efter poHtikområden Miljarderkronor, 94/prisnivå ExklusivetUlkommande utgiftsbdiov och ännu ej uppfyllda delar av det saneringq>rogramsom fattade beslut om . 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Älderq)6nsioner 142,1 146,3 148,2 149,6 149,4 154,0 157,3 160,3 162,7 164,7 166,4 Arbetemarknods- poUtik 37,1 35,1 40,4 65,5 91,5 100,9 106,0 97,4 94,8 92,9 91,7 arbetsskador 117,2 116,7 114,7 106,4 89,9 87,4 85,7 87,2 88,9 90,6 92,6 Statsskuldräntor 69,0 76,1 67,3 63,4 76,2 93,0 76,0 83,6 87,7 93,3 97,4 BamfamUjer 37,2 39,7 44,1 48,5 45,5 52,4 51,3 49,4 49.3 49,2 48,9 Bidrag från staten tUl kommunsektor 62,8 64.2 65.2 56,8 69,0 49,2 46,3 44,4 43,3 42,1 40,9 forskning 30,8 30,3 31,7 34,4 35,7 41,6 41,8 36,9 37,4 37,5 37,6 Försvar 42,3 44,0 46,7 41,5 42,0 41,1 40,8 41,1 40,8 40,9 41,0 Kommunikationer 17,0 20,9 18,2 19,2 25,5 29,7 30,5 27,7 28,2 24,7 23,1 Bostads- föriörjniag 20,4 25,4 26,2 35,6 42,0 38,2 30,1 21,0 14,1 8,8 4,3 inkl tull/skatt 23,6 25,9 27,4 26,8 26,7 27,7 28,1 26,4 26,5 26,6 26,7 bistånd 14,3 15,5 15,8 14,9 14,4 14,5 13,9 12,6 12,3 12,0 11,8 Invandring 4,7 6.7 7.7 8,1 11,3 11,6 11,2 7,9 6,6 6,5 6,5 Vård och omsorg 9.4 9,1 8,3 9,0 8,0 7,6 9,0 8,9 8,0 7,3 6,8Närings- och jordbrukspolitik 9,8 9,8 12,8 20,7 52,0 34,1 5,8 5,4 5,3 5.3 5.3 förvaltoing 6.4 7.3 6,1 5,5 5,2 5,4 5,5 5,3 5,3 5,3 5,3 Fritidsverksam het och kultur 4,1 4,4 4,6 4,5 5,0 5,0 4,9 4,8 4,8 4,8 4,8 Övriga utgifter 1,9 1,5 3,7 2,7 2,3 1,8 4,8 4,8 4,8 4,8 4,8 Utrikes förvaltning och internationell samverkan 2,8 2,9 3,7 3,1 3,3 3,9 3,6 3,6 3,6 3,6 3,6 Samhälls planering 3,9 4,0 3,6 3,4 2,8 3,0 3,5 3,5 3,4 3,4 3,4 Miljöskydd, natur vård och energi 1,4 1,2 1,2 1,2 1,8 2,0 2,3 1,5 1,1 1,1 1,0 bratto 658,2 687,0 697,6 720,8 799,5 804,1 758,4 733,7 728,9 725,4 723,9 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU IX: Utgifto-fSr statsskuldräntor AHemativ Miljarder kronor, löpande priser Räntor på lån i Räntor på lån i -4,0 KäUa: Finansdq)aitementet 1993/94:150 BUaga 1.2 TabeU X: Arbetsmarknadsfonden Miljarder kronor, löpande priser Exklusive ännu ej uppfyllda delar av det saneringsprogramsom fattade beslut om . 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Inkomster 22,0 26,5 28,0 29,7 31,4 Utgifter 49,9 47,4 45,5 44,5 43,8 Räntor 4,5 5,6 6,4 7,6 8,8 inkl räntor 4,2 7,0 6,7 -10,8 -23,7 -37,4 -32,4 -26,5 -23,9 -22,4 -21,2 Anm: Föråren 88/89-93/94 redovisas endast flnansiellt sparande inkl. räntor. TabeU XI: Delpensionsfonden Miljarder kronor, löpande priser Exklusive ännu ej uppfyllda delar av det saneringsprogramsom fattade beslut om . -0,2 -0,9 -0,8 -0,8 -0,6 -0,7 1993/94:150 Bilaga 1.2 TabeU XII: LSnegarantifonden Miljarderkronor, löpande priser Exklusive ännu ej uppfyllda delar av det saneringsprogramsom fattade beslut om . 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 FinansieUt sparande, inkl räntor 0,8 1,1 1,2 -3,5 -3,7 -1,4 4),7 -0,06 0,3 0,4 0,5 TabeU XIII: AP-fonden Miljarderkronor, löpande priser Exklusiveännu ej uppfyllda delar av det saneringsprogram som fattade beslut omvåren 1993. 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 Inkomster 55,0 69,4 81,0 83,5 82,4 82,3 85,8 90,4 95,4 100,6 106,2 Räntor 42,6 45,3 49,7 56,1 52,7 50,3 45,9 41,6 38,0 35,9 34,4 Utgifter 65,4 73,8 83,3 92,8 99,6 106,0 112,5 118,7 126,3 134,1 142,2 inklräntor 32,2 40,9 47,4 46,8 35,5 26,6 19,7 13,3 7,1 2,4 -1,6 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkningar för /95 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning for /95 () skall enligt sin instruktion till regeringen lämna en revideradberäkning av statsbudgetens inkomster för det kommande budgetåret, avsedd somunderlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. RRV redovisarmed denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna för /95avseende de större inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomstdtlar. 1 anslutning till beräkningarna har även en ny prognos /94 gjorts. Underlag för beräkningarna har inhämtats frånberörda myndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutomuppgifter utnyttjats dels från RRV:s taxeringsstatistiska undersökningavseende , dels från RRV:s aktiebolagsenkät. Härpresenteras en sammanfattning av beräkningsresultaten. 1 den av RRV utgivnapublikationen Inkomstberäkningen lämnas kommentarer tillförändringar för vissa titlar avseende /95, där RRV nu förordarförändringar. För att underlätta jämförelse med prognoserna i den revideradenationalbudgeten presenteras i bilaga 1 också beräkningsresultatenkalenderårsvis . RRV:sinkomstberäkning finns utgiven i en separat publikation ochkan tillsammans med den av RRV utgivna InkomsUiggaren användas som ettkomplement till den nu presenterade reviderade inkomstberäkningen.Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vilka inkomster somhänför sig till de olika inkomsttitlarna och vilka bestämmelser som gäller fördessa. har beslutat i detta ärende i närvaro av direktör , revisionsdirektör , avdelningsdirektör ,revisor , revisor , revisor och föredragande,avdelningsdirektör . () förslag till reviderad beräkning av statsbudgetens inkomster för budgetåret1994/95 och den nu gjorda beräkningen av inkomstema för /94grundas på den ekonomiska politik som har kommit till uttiyck i beslut avstatsmakterna eller i förslag som har lagts fram av regeringen i propositionersom av oss är kända. Förutom de institutionella förutsättningarna ärbedömningen av konjunkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen avstatsbudgetens inkomster. RRV har däiför haft kontakt med Finansdepartementetunder det pågående arbetet med den reviderade nationalbudgeten för ochmed . På grundval härav har RRV utgått från följandegrundläggande antaganden för beräkningarna: Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 Utbetald lönesumma') -1,5 -0,7 -1,1 -0,3 -0,8 -1,0 löpande priser'* fasta priser'' -3,8 Basbelopp, kr. 'Procentuell förändring från föregående år Avser budgetåren 1993/94-1994/95 Iföreliggande beräkningar har hänsyn tagits till följande propositioner, regeringsbeslutoch skrivelser: 1993/94:99 Nymervärdesskattelag 1993/94:100 Finansplanen 1993/94:119 Kompensationför viss dieseloljeskatt 1993/94:136 Riktlinjerför ett nytt tillståndssystem för import, ex port, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker 1993/94:141 Beredskapslagringav olja för krigssituationer 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken:Delad makt - delat ansvar 1993/94:148 Vårdnadsbidrag 1993/94:160 på radio- och TV-området 1993/94:166 Avregleringav järnvägstrafiken och riktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet 1996 1993/94:167 Eneffektivare fordonskontroll 1993/94:177 Utbildningoch forskning. 1993/94:181 Slopadårlig fordonsskatt för vissa äldre motorfordon 1993/94:220 Vissasocialförsäkringsfrågor Vidare grundasberäkningama nu på aktuellare uppgifter för inkomstskat- Prop. 1993/94:150terna. RRV har även genomfört en enkät bland svenska aktiebolag under Bilaga1.3 februari månad för att förbättra underlaget för beräkningen av juridiskapersoners inkomstskatt. Statsbudgetenstotala inkomster /95 Enligtde nu reviderade beräkningarna uppgår statsbudgetens inkomster till 367,2 mdkr.Det är 7,6 mdkr mer än vad som beräknades i budgetpropositionen. De störstaförändringarna på inkomsttiUar kommenteras under avsnittet utveckling avinkomstema. Statsbudgetens inkomster Budgetaret 1994/95 övrig skatt pä pysjskapers.ink. varor cot o ■ -x. fa, b% Socialavgifter Totalt 367 miljardär kr. Påde flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisas endast inkomster. På ettmindre antal titlar redovisas även utgifter. För dessa titlar sker en nettoredovisning,dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upp på statsbudgetens inkomstsida. 1tabell 1 ges en sammanställning av bruttobeloppen budgetåren 1993/94 ocb1994/95. I RRV:s prognosarbete ingår att för dessa titlar bedöma utvecklingenav bruttobeloppen för såväl inkomster som utgifter. Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 'nibell 1. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster budgetåren1993/94 -1994/95 (mkr) Inkomster (brutto) Inkomster på statsbudgeten (netto) 1100* Skatt på 1400 Skatt på varor och tjänster varav 5200* Stat- liga pensionsavgifter, netto * Omföringar mellan statsbudgetens inkomsttidar ärexkluderade. Denstörsta differensen mellan bmtto- och nettoredovisningen fmns på inkomsttypen1000 Skatter. Inkomstema på huvudgmppen 1100 består till största delen avpreliminärskatter (statlig och inkomstskatt m.m.). av utbetalningar av kommunalskattemedel och överskjutande skatt. Förhuvudgmpp 1100 beräknas bruttoinkomsterna öka mellan budgetåren1993/94 och 1994/95. Bmttoutgiftema beräknas minska för budgetåret1994/95. Inkomsternainom huvudgruppen 1200 består i huvudsak av arbetsgivaravgifter. Ibmttoredovisningen ingår såväl ATP-avgifter som övriga arbetsgivaravgifter somöverförs till fonder eller konton utanför statsbudgeten. Utgifterna utgörs avut-betalningar till ATP-systemet och olika fonderingar inom den statligasektom. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringenskostnader. Bmttoinkomsterna för huvudgruppen 1200 beräknas öka mellanbudgetåren 1993/94 och 1994/95. Utgifterna beräknas öka . Bruttoinkomsternapå huvudgruppen 1400 beräknas till 317,5 mdkr för /94 ochbruttoutgifterna till 130,5 mdkr . Bruttoutgifterna utgöråterbetalningar av mervärdesskatt. För /95 beräknasbruttoinkomsterna öka med 1,och bruttoutgifterna öka jämfört /94. Periodiseradredovisning av fysiska och juridiska personers inkomstskatt 1det föregående avsnittet behandlades brutto- och nettoredovisning pä inkomsttitlarna.När det gäller llll Fysiska personers inkomstskatt och 1121 Juridiskapersoners inkomstskatt kvarstår ett flertal problem då inkomsterna Prop.1993/94:150 skall analyseras utifrån ändringar i den ekonomiska miljön.Problemen Bilaga 1.3 hänger bl.a. ihop med de redovisningsprinciper somgäller för statsbudgeten. Treproblemområden kan konstateras: 3) Den samordnade uppbörden. Budgetårsredovisningeninnebär svårigheter då skatten skall analyseras utifrån förändringar ilönesumman, tillväxten i ekonomin eller förändringar av skatteregler. Samtligadessa variabler använder sig av kalenderåret som tidsperiod. Kassamässigheteninnebär att inkomsttiteln visar inbetalningar av preliminärskatt, kvarskattoch fyllnadsinbetalningar samt utbetalningar av överskjutande skatt. Dettainnebär att skattemedel som avser ett visst inkomstår kassamässigt finnsutspritt över tre olika budgetår. Då skatten skall analyseras utifrånförändringar i den ekonomiska miljön bör man studera skatteintäkten, dvs. denskatt som har/konuner att debiteras som slutskatt för respektive inkomstår. Densamordnade uppbörden innebär att ett flertal skatter betalas in påinkomsttitlarna för fysiska och juridiska personers inkomstskatt genom preliminärskatteinbetalningarm.m. för att sedan omföras med eftersläpning till "egna"inkomsttitlar. Detta gäller exempelvis för fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt, samt för egenföretagamas egenavgifter och den särskildalöneskatt som betalas in av juridiska personer. Såledesbehövs ett alternativt angreppssätt då inkomstskatterna skall analyseras. Ettsådant angreppssätt skulle kunna vara en periodiserad redovisning avinkomsttitlarna. Denna redovisning renodlar den statliga inkomstskatt somdebiteras under respektive inkomstår. Nedan presenteras en periodiseradredovisning av fysiska och juridiska personers inkomstskatt . Periodiserad redovisning av fysiskaoch juridiska personers inkomstskatter - 4 321 ■ Tabellen visar att fysiskapersoners statliga inkomstskatt minskade mellan Prop. 1993/94:150 1991 och1992. Detta beror pä att brytpunkten för statiig inkomstskatt juste- Bilaga1.3 rades upp med en historisk inflationstakt som var högre än vad inflationenkom att bli . Dessutom lades ett reallöneskydd om pä den högainflationsuppräkningen. Efter1992 beräknas skatten öka både 1993 och 1994. Detta beror bland annat pä slopatschablonavdrag (), slopat gmndavdrag för statiig förvärvsinkomst(fr.o.m. 1994), samt slopat reallöneskydd (1993 och 1994). Fysiskapersoners kapitalskatt beräknas minska frän till -mellan åren1991 och 1992. Detta beror till stor del pä minskade reavinster. Under1992 lade fast den sä kallade finansieringsprincipen. Denna principmedför ett behov av ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektom.Regleringarna kan i princip vara både positiva och negativa. De beslut (bl.a.slopat schablonavdrag och sänkt gmndavdrag) som statsmakterna fattat ökar ipraktiken kommunernas skatteunderlag. Detta innebär att regleringama mästeåterföra pengar från kommunsektorn till staten. I praktiken redovisasregleringama som en minskning av kommunalskatteutbetalningama ocb påverkarsåledes inkomsttiteln llll Fysiska personers inkomstskatt positivt, dvs.nettot på titeln ökar. Eftersom detta trots allt inte är en inkomstskatt harregleringarna bmtits ut ur den periodiserade redovisningen och redovisasseparat. Juridiskapersoners inkomster beräknas öka kraftigt . Detta berordels på att företagens inkomster ökar pga. den förbättrade konjunkturen, delspå att skatteinkomstema ökade tillfälligt med 4 mdkr 1993 när Fortia ABlikviderades. Fr.o.m.1992 särskiljs inte 1122 Avskattning av företagens reserver. De inkomster somtidigare redovisats på inkomsttiteln 1122 kommer att fr.o.m. inkomståret 1993att ingå i de inkomster som redovisas på 1121 Juridiska personers inkomstskatt.Förändringen görs därför att avskattningen också är skatt på inkomst. Statsbudgetensinkomster för /94 beräknas till 368,9 mdkr vilket är 19,3 mdkrmer än vad som beräknades i budgetpropositionen. För /95 ökarinkomsterna med 7,6 mdkr i förhällande till budgetpropositionen och beräknasdärmed uppgä till totalt 367,2 mdkr Mellanbudgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknas inkomsterna minska med 1,7 mdkr (0,). En förklaring till minskningen är att i prognosen för /94finns engångsinbetalningar som t.ex. bolagiseringen av statensfastighetsförvaltning och försäljning av aktier i statsägda bolag. Dessaberäknas uppgå till 24,7 mdkr. Bortser man ifrån dessa engångseffekter ökarinkomsterna mellan budgetåren med 23 mdkr (6,). 1efterföljande tablå redovisas de inkomsttitlar som har de största föränd ringarna för budgetåren 1993/94 och 1994/95 mellan beräkningarna till bud- getpropositio-nen och RRV:s nuvarande beräkning (mkr). Orsakerna till dessa förändringar beskrivs i det följande. Nettotpå titeln inkomstskatt beräknas för /94 tiil4,9 mdkr, vilket är en ökning med 1,8 mdkr jämfört med budgetpropositionen. /95 beräknas nettot pä titlen till 19,1 mdkr, vilket är enökning med 1,0 mdkr jämfört med budgetpropositionen. I tablån nedanredovisas en analys av orsakema till förändringama för budgetåren 1993/94 och1994/95 (mdkr). -0,1 Förändringarhar skett i de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som RRV bygger sinaberäkningar på. Förändringar av lönesumman är här av central befydelse. Tablånpä sidan 2 redogör för hur antagandena förändrats. Vissa korrigeringar harocksä gjorts utifrån ny utfallsinformation, bland annat med hänsyn till de egnainbetalningar av preliminär skatt som skett avseende . Vidarebedriver RRV ett kontinuerligt utvecklingsarbete med de modeller somutnyttjats för föreliggande beräkningar. Detta har bland annat inneburit vissajusteringar i RRV:s prognos över realisationsvinster under inkomst av kapital,samt vissa justeringar angående inkomsternas inbördes sammansättning. Regleravser föreslagna regelförändringar angående utbetalning av skattemedel tillkyrkokommuner (prop. 1993/94:100, bil 8). Under rubriken regler ingår ocksä enmindre justering av den genomsnittliga kommunalskattesatsen, som skett tillföljd av att vissa kommuner förändrat sin kommunalskattesats från och med1994. Nettotpå titeln inkomstskatt beräknas för /94 till26,8 mdkr. Det är en ökning med cirka 6,6 mdkr jämfört med budgetpropositionen.För /95 beräknas nettot på titeln till 24,8 mdkr, vilket är enökning med 5,7 mdkr jämfört med budgetpropositionen. 1 tablån nedan redovisasen analys av orsakerna till förändringarna för Prop. 1993/94:150 budget-åren 1993/94 och 1994/95 (mdkr). 1993/94 1994/95 Teknisk justering 3,5 5,1 (ej saldopåverkande)