prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — beslut mnebär bl.a. att statenfortsätter att ansvara för de borgensförbindelser som Statens vattenfiiUsverkhar ingått och som kan hänföras tUl den del av rörelsen som överförs tiUVattenfeU AB. skaU ersätta staten för dess kostaader vid etteventaeUt infriande. Regeringen har vidare med stöd av beslutbemyndigat Riksgäidskontoret att förvalta VattenfeUAB:s rUcsgäldslån. Dessa lån har tagits upp av och /92 övertagits av . Regeringen har med stöd avriksdagens beslut bemyndigat Riksgäidskontoret att lämna lån tiU VattenfaU ABinom en ram om 5 mUjarder kronor som skaU kunna utayttjas för kortfristigaändamål. Några förluster med anledning av statensborgensåtaganden och utiåning tiU fömtses inteunder /93. Anslaget bör föras upp med ett formeUt belopp på I000 kr. atttiU Täckande av eventuella förluster i anledning av Statens vattenfallsverksborgensförbindelser, m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslag påI . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. Prop. 1992/93 Utgift 4519 793 '' " 1993/94 Anslag 5000 000 1994/95 Förslag 4000 000 Ansfegetdisponeras för att: 1. infria statUga garantier enUgt förordningen(1978:507) om mdustri-garantUån m.m. (upphävd 1987:424), 2. infria statUga stmktargarantier, särskUdastmktargarantier för textU-och konfektionsindustriema samt särskUdastmktargarantier för manueU glasindustri som har lämnats enUgt förordningen(1981:66I) om stmktargarantier m.m. (upphävd 1985:434), 3. bekosta bidrag tiU regionala utvecklingsfonder föratt tiU viss del täcka förluster i anledning av sådana garantier - enUgtförordningen (1982:682) om statUg finansiering genom regional utvecklingsfond(upphävd 1987:894) - som fondema har beslutat 1983 Öfr prop.1983/84:40 bU. 10, bet. 1983/84:NU8, rskr. 1983/84:94). har även kostaader tUI följd av vissaandra typer av garantier betalats med medel från detta anslag. Inom ramen fördessa andra stödsystem kvarstår nu inga lånegarantier. Någranya åtaganden som kan leda tiU utbetalningar från detta anslag görs mte längre.Anslaget för /95 beräknas tiU 4 mUjoner kronor. tiUTäckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. för /95anvisar ett förslagsanslag på . Räntestöd m.m. till varvsindustrin 1992/93Utgtft 131 367 338 1993/94 Anslag 100 000 000 1994/95 Förslag 50 000000 beslöt rUcsdagen (prop. 1988/89:100 bU.14, bet. 1988/89:NU22, rskr. 1988/89:177) att avskaffa dåvarande räntestöd tiU varvsindustrin fr.o.m. . Fram tiU detta datam kunde räntestöd utgå tiU såväl mhemska bestäUare som vid export. Även kredit garantier upphörde som stödform vid detta datam. I stäUet skuUe s.k. kontantstöd kunna utgå för order som teckna- 33 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 desföre utgången av . Ansökning om sådant stöd skuUe ha kom- Prop.1993/94:100 mit in tiU före . Därefter upphördeäven BU. 13 denna stödform. Kosmadema /95 och de närmastkommande budgetåren hänför sig tiU tidigare bevUjade stöd. Löptiden för lån medräntestöd kunde maximalt uppgå tiU . Statens utgifter sjunker docksuccessivt och kommer att upphöra helt . , som är beslutande myndighet i ärenden omstatUgt stöd tiU fartygsfinansiering, har beräknat kostaaden för bevUjat ränte-och kontantstöd tiU 50 mUjoner kronor for /95. Ett förslagsanslag om 50 mUjoner kronor förräntestöd m.m. tiU varvsindustrin bör föras upp på statsbudgeten /95. tiURäntestöd m.m. till varvsindustrin för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Medel till AB kanalbolag för upprustning ochdrift av kanalen 1992/93 Utgift 15 000 OCO 1993/94Anslag 15 000 000 1994/95 Förslag 15 000 000 Anslaget disponeras för kostaader i samband meduppmstning och drift av . I samband med beslut omriktlinjer för överföring av verksamheten vid tiU aktiebolagsform(prop. 1991/92:134, bet. 199l/92:NU33, rskr. 1991/92:351) behandlades även detframtida ansvaret för AB kanalbolag. ansåg att det är en statUgangelägenhet att ansvara för att mstas upp och drivs såatt kanalens värden som ett kultarhistoriskt byggnadsverk och ett atttaktivttaristmål kan vidmakthåUas. Staten skaU därför även i fortsättningen äga ABGöta kanalbolag där kanalbolaget och kanalfastigheten skaU vara en sammanhåUenenhet. Finansieringen av kanalens uppmstaing skaU tiUförsäkras genomstatsmaktemas försorg. beslut innebar också att den skogsmarkomfattande ca 3 800 ha som ägs av kanalbolaget skuUe överföras tiU . Efter riksdagsbeslutet om bolagiseringhar förvaltningen av aktiema i AB kanalbolag överförts från DomänverkettiU KammarkoUegiet. Fr.o.m. den I juU 1992 är huvudman förAB kanalbolag. Ipropositionen (1992/93:51) om medel tiU AB kanalbolag för Prop.1993/94:100 uppmstning och drift av kanalen /93 har närmare Bil.13 beskrivits kanalbolaget och kanalen samt hittUIsvarande och kommandeuppmstningsbehov av kanalen. I propositionen föreslog regeringen att riksdagenskuUe anvisa ett reservationsanslag på 15 mUjoner kronor för uppmstning ochdrift av kanalen /93. Fr.o.m. /94 har motsvarandemedel anvisats genom anslag i budgetpropositionen. Totalt har sålundariksdagen anvisat 30 nuljoner kronor för uppmstning och drift av kanalenbudgetåren 1992/93 - 1993/94. AB kanalbolag har i en skrivelse den I oktober1993 begärt att ett anslag för uppmstning och drift av kanalen uppförs med 15nuljoner kronor för /95. Även för /95 bedöms 15 mUjonerkronor vara tillräckUgt för att klara av nödvändig uppmstning och drift avkanalen mför säsongen 1995. AB kanalbolags skogsmarksinnehav har aUtsedankanalens tillkomst utgjort en tiUgång i bolaget. Avkasttungen från skogsmarkenhar årUgen bidragit med ett par mUjoner kronor för att delvis täcka kostnademaför driften av kanalen. I syfte att även i fortsättningen bidra med att täckadel av driftskostaadema och underlätta finansieringen av uppmstningen avkanalen bör därför skogsmarksinnehavet kvarstanna i kanalbolaget och inteöverföras tiU . Den tiUgång som skogsmarksinnehavet utgör förkanalbolaget bör kunna medföra att den StatUga finansieringen av uppmstningenav kanalen kraftigt kan reduceras fr.o.m. /97. Mot bakgmnd av ovan anförda föreslås - med ändringav rUcsdagens beslut i denna del - att AB kanalbolags skogsmarksinnehavskaU kvarstanna i bolaget. 1. tiU Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen för /95 anvisar ett reservationsanslag på , 2. gcxlkänner att den skogsmark som ägs av kvarstannar i bolagets ägo. B. Prop. 13 ()bUdades den I juU 1991 och är centtal förvaltningsmyndighet för frågor omnäringsUvets tiUväxt och fömyelse samt för omstäUning av energisystemet.Utgångspunkten för verksamheten skaU vara den ökade intemationaUseringen samtden breddning av näringspoUtiken som har ägt mm. Det innebär bl.a. eninriktning mot mer genereUa medel och färte selektiva åtgärder. Verket skaUdärvid svara för statUga insatser för att främja - tekmsk forskning och industrieUt utvecklingsarbete, - etablering och utveckling av små och medelstoraföretag, - en balanserad regional utveckling, - energiförsörjning och effektiv energianvändning. I anslutning tiU msatsema skiJl verket ansvara föruttednings- och utvärderingsverksamhet avseende sådana insatser i ettsamhäUsekonomiskt perspektiv, följa den intemationeUa utvecklingen samt främjasvenskt deltagande i intemationeUt samarbete inom sina verksamhetsområden. Inomsina verksamhetsområden skaU verket uppfyUa de mUjömål som regeringen harbeslufat. Inom är verksaniheten indefed i femverksamhetsområden med inriktiung på - uttedningar och utvärderingai; - teknisk forskning och utveckling, - regional utveckling, - energiförsörjning och energianvändning. Dämtöverfinns en administtativ enhet och en informationsenhet. : s verksamhet finansieras med ansfeg underJordbmks-Arbetsmarknads- Kultar- och Näringsdepartementens huvudtitiar.Anslagen tiJl täckande av förvaltnings- och uttedningskostaader m.m. i NUTEKhör i sin heUiet tiU område. Medel för de olika verksamhetsområdena anvisasinnevarande budgetår under följande anslag: Förvaltiungskostaader 168 913 000 Uttednmgar 7 500 000 Tekniskforskning och utveckUng Prop. ,tolfte huvudtiteln . Teknisk forsknmg och utveckling 560 700 000 Informationsteknologi 358 000 000 Europeiskt forsknmgs- och utvecklingssamarbete 211 000 0(X)' Energiforskning 99 000 000 Bil.SärskUda insatser inom industriforskningssystemet 10000 000 , nionde huvudtiteln Bioenergiforskning 63 958 000 Småföretagsutveckling 168 000 000 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 5 000 000 Räntestöd m.m. tiU varvsmdustrin 100 000 000 Kulttirdepartementet, elfte huvudtiteln B2:5 Information, utveckling m.m. för hantverkare 500 000 LokaUseringsbidrag m.m. 350 000 000 Sysselsättningsbidrag 200 000 000 SärskUda regionalpoUtiska infrasttuktaråtgärder m.m. 20 000 000 Transportstöd 300 300 000 Drift av beredskapslager 330 118 000 Beredskapslagring och mdusöieUa åtgärder 10 054 000 SärskUda kostaader för lagring av olja, Åtgärder mom deltanktionen EUcraft 63 946 000 Täckande av förluster i anledning av sfatUga garantierinom energiområdet 1 000 Vissa åtgärder för effektivare användning av energi 100 000000 Insatser för nyenergiteknUc 225 000 000 Bidrag ttU EnergiteknUcfonden 72 000 OOtf' Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a.Östeuropa och 95 000 000 Insatser för utbyggnad av Q ärrvärme näten 50 (XX) 000 Bidrag för nyenergitekmk 200 000 000 'Regeringenhar i tilläggsbudget för /94 föreslagit att ytterligare o Enligtregeringsbeslut om disposition av medel ur Energiteknikfonden. I sin enkla anslagsframstäUning menar att deövergripande mål Prop. 1993/94:100 som gäUer för verksaniheten och de målsom lades fest för verksamhets- BU. 13 områdena Uttedningar och utvärderingar. Teknisk forskning och UtveckUng, Företagsutveckling,Regional utveckUng samt Energiförsörjning och energianvändning, i regeringensfördjupade prövning, är på väg att uppnås. anser att mriktaingen på verksamheten börUgga fast, eftersom de hittiUsvarande resultaten kan bedömas vara sådana attkorrigeringar ej ter sig nödvändiga. När bUcfedes fanns verksamhetsmål ochresultatmått encfest i begränsad omfattning. Verket har dock successivtinitierat ett antal projekt med syfte att främst utveckla och konkretiseraverksamhetsmål och resultatmått. Arbetet har resulterat istrategier för de olika verksamhetsområdena. : s utvecklmgsarbete fortgår,särskUt med sikte på kommande resultattedovisning i verkets årsredovisning. Den årUga redovisningen av de resultat som haruppnåtts genom de energipolitiska programmen för omställning och utveckling aveneii-systemet lämnas under Uttera E. I samband därmed redovisas ävenregeringens ställningstaganden i fråga om dessa program. Detövergripande målet för verksamhetsområdet och utvärderingar är atttiUgodose i första hand regeringens och behov av underlag i form avkvalificerade uttedningar, utvärderingar och analyser. Behovet av underlag förNUTEK:s egna arbete skaU även tiUgodoses. delar m uttedningsverksamheteni fyra områden: stmktarpoUtik, teknikpoUtik, energipoUtik och regionalpoUtik. Utredningsverksamhetenär uppdelad på basverksamhet och särskUda uttedningar. I basverksamheten ingår löpande uttedningar ochåterkommande rapportering, dvs. uppgifter som beräknas återkomma under fleraår. TiU detta hör att upparbeta och vidmakthåUa en god kompetens i fråga omekonontisk teori, analysmetoder och kunskaper om näringsUvet. Utöver basverksamheten skaU genomförasärskilda utredningar på uppdrag av regeringen, och andra bestäUare.Dessa uttedningar skaU betalas av kunden. Detta gäUer även uppföljningar ochutvärderingar av egna åtgärdsprogram, vilka bör finansieras inom ramenför medel som anvisats för programmen. 1993/94:100 BU. Dethar uite tannits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för för tteårsperioden /94 - 1995/96. Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under reserva tionsanslaget B 2. Inriktningen avuttedningsverksamheten under /95 anges närmare i denuttedningsplan för som feststäUs av regeringen. /93 har flera vUctiga bidrag lämnats som underlag tiUregeringens arbete, bl.a. analyser för den s.k. Lindbeckskommissio-nen och förLångtidsuttedningen , en stadie av europaintegrationens konsekvenser förtjänstenäringama, årUg utvärdering av programmen för omställning och utveckUngav det svenska energisystemet, en undersökning av ehnarknadema i ,uttedningar på eUagstiftningsonuådet samt analyser i samband med Affärsverketsvenska kraftnäts uttedning om en kraftbörs i . Bland publikationer somvänder sig fiU en bredare allmänhet kan nämnas årsrapporten som också kommit ut i en engelsk upplaga samt"Energiläget 1992". Vidare har bedrivit en omfattande utvärderingav olika regionalpoUtiska stödformer vilken är ett av underlagen för denregionalpoUtiska proposition som regeringen kommer att förelägga . Uttedningsverksamheten har i aUt väsentUgtbedrivits på ett ändamålsenUgt sätt och ett tiUfredsstäUande resultat haruppnåtts. Från /94 är (NUTEK-Analys) en egen resultatenhet, för viUcen målet ären självfinansieringsgrad på . Som ett instmment för resulfatappföljning skaUNUTEK årUgen göra en särskUd verksamhetsberättelse för uttedningsarbetet. Avdenna skaU framgå i vilken utsttäckning åtagandena i uttedningsplanen har genomförts,om uttedningar har utförts åt andra än ,och , Uksom intäkter och kostaader för sådanverksamhet samt resultat av samråd och samarbete Prop. 1993/94:100 medövriga myndigheter och organisationer på det näringspoUtiska BU. Deriktlinjer som fedes fest budgetproposition bör gäUa även /95. EmeUertid tillkommer fr.o.m. /95vissa uppgifter. För det första skaU svara för den löpande uppföljningenav stöd tiU näringsUvet inom ramen för oUka intemationeUa avtal som rör t.ex.EES, EFTA och . stäUer krav på insyn i tiUämpningen avbefintUga stödprogram, vilket är nödvändigt för att EFTA:s övervakningsmyndighetska kunna se tiU att avtalets regler om statsstöd efterlevs. Regeringen hargenom ändring i förordningen (1988:764) om StatUgt stöd tUl näringsUvetbemyndigat att svara för denna rapportering och att samordnarapporteringen i förväg av stöd inom ramen för befintUga program. Vidare blir i enUghet med beslutom ansvar för den ofläcieUa statistiken fr.o.m. /95besfäUarmyndighet för viss officieU statistik, närmare bestämt statistik påenergiområdet samt statistik över utiandsägda företag, nyetableringar,konkurser och offentUga ackord samt statistik om informationsteknologi. Medelför produktion av dessa statistUcprcxlukter, som innevarande budgetår anvisasöver anslaget Övriga uttedningju- under sjunde huvudtiteln, föreslås budgetåret1994/95 anvisas över uttedningsanslag. Uttedningsmedlen skall finansiera basverksamheten,bl.a. löpande uttedningar och årUgen återkommande rapportering. Övrigauttedningar görs på uppdrag av , ,och andra bestäUare och bör befalas av kunden. Detfa bör även gäUauppföljningar och utvärderingar av : s egna verksamhetsprogram, vilka börfinansieras inom ramen för de medel som anvisats för programmen. Verket bör iökad utsttäckning samfinansiera utted-ningsprojekt med andra institat. Måletför verksamhetsområdet vid är att underlätta ochstimulera förefagsefablering och tiUväxt i små och medelstora företag. Det skergenom att dels komplettera marknaden vad avser mformation, rådgivning ochfinansiering, dels samla in och bearbeta uppgifter om företagssektom mom ramenför : s uttedningsverksamhet. 1993/94:100 BU. Dethar inte tannits skäl att förändra de övergripande mål som gäUerverksamhetsområdet för tteårsperioden /94 - 1995/96. Följande medel föreslås för verksamhetsområdet under reser vationsanslaget A 1. Inom pågårett arbete med att ta fram underlag för resultatanalys i verkets kommandeårsredovisning. Regeringen återkommer budgetproposition eftersom detekniska fömtsättningama för en resultatbedömning då föreUgger bl.a. i form avNUTEK:s årsredovisning. Regeringenanser att de riktUnjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. har nyUgen fettat beslut om åtgärder somförändrar arbete med bl.a. de operativa insatsema pä småförefagsområdet(prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NUll, rskr. 1993/94:80). De nuvarandeutveckUngsfondema skaU ersättas av regionala utvecklingsbolag. Sfatens ägandeskaU ske via ett centtalt moderbolag, som får fiU uppgift att bl.a. samordnaoch fördela medel tiU de regionala bolagen för deras löpande verksamhet. NUTEKskall årUgen föra över resurser för ändamålet tiU moderbolaget från anslagetSmåföretagsutveckling. Vidare skaU moderbolaget förvalta medlen förfinansieringsverksamheten och avgöra hur medlen inom ett system med regionalaramar skaU fördelas över landet för att på bästa sätt bidra tUl att finansierasmå och medelstora företag. Detinnebär att kommer att ha mer begränsade uppgifter på sistaämnda områden.Moderbolaget fömtsätts dock samråda med när det gäUer de regionalabolagens verksamhet i stort. Vidare har möjUghet att stimulera verksamhethos privata organisationer som ger råd och information tiU nyförefagare. SomhittiUs bör ha kvar uppgiften att bedriva och samordna vissa projekt påsmåföretagsområdet. Det gäUer bl.a. medverkan i EG:ssmåförefagsprogram och andra frågor som rör mtemationaUsering samt projektangående teknikspridning, kvmnors företagande m.m. Regeringenavser att i en särskUd proposition redovisa förslag omregionalpoUken och i denna återkomma med riktlinjer för : s roU momregional utveckUng. 1993/94:100 BU. VerksamhetsområdeTeknisk forskning och utveckling Måletför verksamhetsområdet forskning och utveckling vid är att bidratiU att stärka det svenska näringsUvets konkurrenskraft och den svenskaekonomins ataaktionskraft när det gäUer industrieU verksamhet samt att skapakunskap och kompetens inom det teknikveten-skapUga området på universitet,högskolor samt i näringsUvet för utvecklingen och omställningen avenergisystemet i enUghet med de riktUnjer för energipoUtiken som harbeslutat. initierar och finansierar således projekt momforskning och utveckling samt tillhandahåller tjänster och resurser som bidrartiU näringsUvets fömyelse och tiUväxt samt energisystemets långsiktigautveckling. Det har inte tannits skäl tiU att förändra de som gäUer för teknisk forsknmg och utveckUng respektive energi- forskningsprogrammet för tteårsperioden /94 - 1995/96. Medel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen på tolfte Teknisk forskning och utveckUng samt under anslagen på nionde huvudtitehi 'NUTEKdisponerar del av anslaget. Fördelningen av anslagsmedel på olika myndigheteroch programorgan sker genom regleringsbrev. InomNUTEK pågår ett arbete med att utveckla ett system med resultatmått sommdUcerar framgången hos olika FoU-program. Vissa resultat skaU redovisas i denkommande årsredovismngen. Regeringenanser att teknisk forskning och utveckling är av gmndläggande betydelse förökad produktivitet, fömyelse och tiUväxt i näringsUvet. Det är samtidigtvUctigt att denna utveckling leder tiU mUjövänUga produkter och processer.Genom sina insatser fyUer en vUctig fimktion i det medeUånga och långatidsperspektivet. De riktlinjer som lades fast i prop. (1992/93:170)om forskning för kunskap och framsteg bör gäUa även för /95. Måletför verksaniheten mom området Energiförsörjning och energianvändning är attfrämja en säker, effektiv och mUjövänUg tiUförsel och användning av energi. På myndighetsnivå har ansvaret för deenergipoUtiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet.Inom omfattar verksamheten insatser främst under verksamhetsområdenaEnergiförsörjning och energianvändning samt Teknisk forskning och utveckling.Vissa insatser görs också under verksamhetsområdet ochutvärderingar. Den årUga redovisningen av de energipoUtiska programmen lämnasunder Uttera E. Energi i denna bUaga. 1993/94:100 BU. Dethar inte tannits skäl tiU att förändra de övergripande mål som gäUer förverksamhetsområdet och energianvändning för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. Följandemedel föreslås för verksamhetsområdet under anslagen Beredskapslagring och industrieUa åtgärder Ätgärder inom deltanktionen EUcraft E 6. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi E 9. Åtgärder för energieffektivisering m.m. Förslagom medel tiU beredskapslagring av olja avses komma att läggas fram i särskUdproposition . InomNUTEK pågår ett arbete med att ta fram underlag för resultatanalys i verketskommande årsredovisning. Regeringen återkommer budgetpropositioneftersom de tekniska fömtsättningama för en resultatbedömning då föreUggerbl.a. i form av NUTEKis årsredovisning. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. NUTEKär ansvarig myndighet för tanktionen Energiförsörjning inom totalförsvaretscivila del. Delar av verksamheten ses över på gmndval bl.a. av de gäUanderiktlinjema för totalförsvarets utveckUng. Regeringen avser att under vårenförelägga förslag om beredskapslagringen av olja för krigs- ochneuttaUfefssitaationer. Regeringen avser att under våien föreläggariksdagen förslag om en förändrad eUagstiftning som medger en ökad konkurtenspå elmarknaden. Förslagen kan komma att beröra : s verksamhet mom området. B 1.Närings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader Prop.1993/94:100 BU. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 186 720 821 168 913 000164 190 000 Anslaget disponeras för löne- och övrigaförvaltningskostaader samt lokaUcostaader vid . Isin enkla anslagsframställning har föreslagit en nivå om 165 535 000 krför detta anslag. Verket har i juU 1993 tecknat ett femårsavtal med dåvarandeByggnadsstyrelsen för de lokaler som myndigheten har disponerat.Hyresavtalet mnebär en mer kostnadseffektiv lösning av verketslokalförsörjning. Det har intefunnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. Inkomsterfrån avgifter för koncessionsärenden skaU redovisas under mkomsttitel påstatsbudgeten. Motsvarande utgifter täcks från ramanslaget. InomNUTEK pågår ett arbete med att fa fram underlag för resultatanalys i verkets kommandeårsredovisning. Regeringen återkommer budgetproposition eftersom detekniska fömtsättningama för en resulfat-bedömning då föreUgger bl.a. i form avNUTEK:s årsredovisning. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. har bedrivit ett omfattandemfemt programarbete avseende administtativ un'ecklmg. Väl tangerande intemamtiner för bl.a. uppföljning av verksamheten är en fömtsättning för att verketskaU kunna utveckla resultatinått och resultatanalys. Utöver pris- och löneuppräkning har ettproduktivitets- och effektivitetskrav om beräknats på anslaget, ienUghet med den princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. tiUNärings- och teknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift 18 637 826 Reservation 21 225 627 1993/94Anslag 7 500 003 1994/95 Förslag 19 350 000 Anslaget disponeras för kostaader (lönekostaaderför experter och pro-jektanstäUda, reseersättningar, publikationstryck m.m.)för den del av uttedningsverksamhet som utgör basverksamheten. IenUghet med det principbeslut fettat om ansvar för den statUgastatistiken (bet. l992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122) har beräknatsunder anslaget för statistik på energiområdet samt statistik över utiandsägdaföretag, nyetableringar, konkurser och offentUga ackord samt StatistUc ochuiformaöonsteknologi i stäUet för under sjunde huvudtitetas ansfeg D 8.Statistiska centtalbyrån: Statistik, register och prognoser. Regeringens övervägandenavseende ansvarsfördelningen meUan Statistiska centtalbyrån och andramyndigheter återfinns i bUaga under anslaget D 8.Statistiska centtalbyrån: StatistUc, register och prognoser. Övriga uttedningar bör uppdragsfinansieras.Basverksamhetens innehåU, inriktning och omfataiing redovisas i som feststäUs av regermgen. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. 13 Regeringen föreslår att tiUNärings- och teknikutveckUngsverket: Utredningar för budgetåret 1994/95anvisar ett reservationsanslag på . Teknologisk infrastruktur m.m. Prop. 13 c I. Patent- ochregistreringsverket 1993/94 Anslag 1 OCX) 1994/95 Försfeg I OCX) () är centralförvaltningsmyndighet för frågor om patent, vammärken, mönster, efternamn ochförnamn samt för registtering av aktiebolag och fiUaler.