prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ansttängningama att skapa en varaktig fred ochparlamenterisk demokrati i förtjänar fortsatt svenskt stöd. Denpågående fredsprocessen motiverar fortsatt flexibilitet i det svenskabiståndet. Biståndet bör i högre grad än tidigare rUctes mot utvecklingen avlandsbygden. Enskilda organisationer har i dette sammanhang en viktig funktionatt fylla. Det svenska biståndet genom SIDA är inriktet påfettigdomsbekämpning, mstitationell uppbyggnad och stöd till det ekonomiskareformprogrammet. Betelningsbalansstöd har beviljats. Stödet genom enskildaorganisationer är omfattende. Denna inriktning av det svenska stödet bör tillsvidare fortsatte. Först när allmäima val ägt ram och en ny folkvald regermgtUlttätt är det möjligt att avgöra hur ett framtida bistånd bör vara utformat.Det förbätaade säkerhetsläget på landsbygden möjliggör en bätae regionalfördelning av biståndsinsatser än vad som varit möjligt. böråterspeglas i det svenska stödet. stödjer näringslivsutveckling i olUcaformer t.ex. genom stöd till företegsledaratbildning och till privatisering.Sistaämnda avses utgöra käman i det framtida samarbetet. SAREC har samarbetemed i . /93 betelade ut 562 miljonerkronor till i gåvobistånd. Regermgen föreslår en indikativ planeringsram förSIDA-samarbete om 335 nuljoner kronon I denna mryms mer långsiktiga insatser inom bl.a. förvaltning, undervisning och jordbrak samt särskilt rUctede insatser för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter och miljö. regionalt stöd på 59mUjoner kronor har mräknats men är avhängigt Prop. 1993/94:100 svenskmedverkan i Cahora . Betelningsbalansstöd bör Bilaga 4 kunnakomma ifråga under föratsättning att det ekonomiska reformprogrammetfullföljs. och verksamheter bör fortsättaoch i mån av föratsättningar breddas och fördjupas. Utvecklingssamarbetetmed syftar till att stödja social cx:h ekonomisk utjämning och attstärka den demokratiska utvecklingen. Den demokratiska utvecklingen i landet fortgår menoppositionens allt svagare ställning mger oro för framtiden. har förhandlmgar med slutförts omövertagandet av . Den ekonomiska politUcen präglas avmarknadsanpassning. Reformtekten är hög och skall ses mot bakgrand av attNamibia vid självständigheten fick ärva ett samhälle med exttemt skevinkomstför-delnmg och stor arbetslöshet. Budgetanderskottet har ökat. En egenvalute, Namibian dollar, har inttoducerats. Biståndet spelar en vUctig men inte en avgöranderoll i den namibiska ekonomin. av de stetiiga utgiftema utgörs avbistånd. Den namibiska genomförandekapaciteten har förbätaats, vilket lett tillett effektivare utayttjande av biståndet. Landsamarbetet genom SIDA innefetter stöd tillundervisnmg, öansport och kommunUcation, till utvecklmg av nyckelområdet i denoffentiiga förvaltmngen samt till en personal och konsultfond. SärskUdainsatser görs också mom områdena miljö, demokrati och mänskliga rättigheter,kultar samt för kvinnon Verksamheten har pågått att detännu är för tidigt att uttela sig om måluppfyllelse och de långsUaigaeffekteraa av biståndssamarbetet. Utvärdermgama pekar dock på ett välutayttjande av biståndet. Arbets- och utbUdningstillfällen har bibrmgatslokalbefolkningen, som medverkat i byggandet av skolor och vägan Deltegandet ialfabetiseringsprogrammet är högt. Biståndet har även bidragit tUl att Namibiakunnat eteblera en cenöalbank och en egen stetistUcbyrå. Ett samarbete i andra former genom BITS ochSWEDECORP har börjat te form. Även SAREC är verksamt i . /93 utbetelade 132 miljonerkronor i gåvobistånd till . Föratsättningama att bedriva ett effektivt biståndhar förbätaats. En mer resultetinrUcted styming av förvalttiingen är på gång.Korraptions-tendenser tycks ha stävjats på ett tidigt stedium. Den nuvarandeinriktningen av biståndet genom SIDA bör således bibehållas. Biståndet börbedrivas med viss flexibilitet, bl.a. genom ett fortsatt aktivt SIDA-biståndutenför det rena basprogrammet. Regeringen föreslår en indikativ planeringsram förNamibia på 90 miljoner kronon I denna inryins SIDA:s basprogram samt insatser för mänskligarättigheter och demokrati och för mUjö. I ett litet längre Prop. 1993/94:100perspektiv bör tavån på biståndet genom SIDA kunna minska BUaga 4som msatseraa genom bl.a. BITS och utökas. Utvecklingssamarbetetmed SydafrUca syftar till att stödja den demokratiska utvecklingen i landet. Trots våldet ter sig läget i ljusare.Utvecklingen har lett fram till att parteraa, med regeringen ochANC i spetsen, kommit överens om formema för övergångsstyret i SydafrUca framtUl landets förste demokratiska val . Den 18 november 1993ttäffades dessutom överenskommelse om den interimsförfattning som skall gällatills dess en ny, permanent konstitation antegits. Därmed ersätts SydafrUcas nugällande författning, som förvägrar landets svarta rösöätt, av en demokratiskkonstitation med allmän rösöätt för alla landets medborgare. Ekonomm i SydafrUca är stegnerande.Arbetslösheten uppgår till . En ekonomisk uppgång är avhängig om denekonomiska politiken kan tillfredsställa såväl befolkningens förväntningar sommarknadens krav. I denna balansgång kan biståndet komma att spela en roll,bl.a. som resurstillskott och genom sociala satsningar som reducerar detstetiiga budgetoycket. Det svenska humanitera biståndet har bidragit tUlatt apartheid nu håller på att avskaffas i SydafrUca. har skett genom ettmålmedvetet stöd via svenska enskUda organisationer tUl grapper cx;h sammanslutningari som aktivt verkat mot apartheid. Något regermgs-samarbete harhittills inte förekommit. Det direkta stödet till ANC, som varit den ledandeoch samlande kraften, har haft såväl reell som symbolisk verkan. Som en följd avatt ANC nu övergår från att vara en befrielserörelse till ett politiskt parti,upphör det svenska stödet . Utvecklingen i SydafrUca gör att det humanitärabiståndet bör övergå till ett bredare utvecklingssamarbete. Fortsatt biståndkommer att behövas under en övergångspericxl. Nya samarbetspartaers kan kommaifråga. Regermgssamarbete kan bli aktaellt. Avgörande för demokratms framtidblir utvecklingen av den ekonomiska och s(x;iala sitaationen. Biståndet bör avdet skälet innefatte fler områden cx;h involvera samtiiga svenskabiståndsmyndigheten ställer exöa höga krav på ambassaden i . Totelt utbetelades /93 197 miljonerkronor som demokratibistånd till SydafrUca. En landsöategi för biståndssamarbetet med SydafrUcakommer att uterbetes under förste hälften av /95. 1 avvaktenhärpå föreslår regermgen att biståndet under /95 fortsätter attbeläste anslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheten Huvudsyftet med utvecklingssamarbetet med SydafrUcabör vara att bidra till en fördjupad demokratisering och vaktslående av de mänskliga rättighetema samt till en väl fungerande marknadsekonomi. 1993/94:100sammanteget bidrar till en social och ekonomisk utveckling som gynnar Bilaga4 de mest eftersatte grappema i samhället. Genom fortsatt svenskt bistånd bör enskildaorgamsationer i och i SydafrUca även i fortsättningen kunna spela roll för demokratms utvecklmg. SIDA har finansierat ett stort antel av derasprojekt och inom ett mycket brett arbetsområde som miljö, rättshjälp, kultarsamt humanitärt och socialt arbete. arbete bör fortsatte men en visskoncenttation till färre projekt men av mer söategisk betydelse kan vara tillfördel för effektiviteten i biståndet. Regeringen stödjer SIDA i förslaget attden del av verksamheten som är socialt inrUcted successivt bör föras över tilldet särskilda anslaget för enskilda organisationer och folkrörelsen Biståndet genom SIDA bör vara inrUctet på attförbätaa de fettigas levnadsvillkon Inom undervisningssektorn finns stora akutebehov, (x;h msatser där kan få stor betydelse för samhällets utveckling. SIDA:sförslag att satsa på undervisningssektora får stöd av regeringen. Väl fungerande marknadsekonomi och ekonomisktillväxt utgör en föratsättning för att demokratin skall få fotfäste (x;hreformarbetet förverkligas. Att skapa fler arbetstillfällen för de svarta,särskilt ungdomar, ser regeringen som ytterst angeläget. Regeringen vUluppmunöa till ett ökat bistånd genom BITS och . Det svenskanäringslivet bör ha möjligheter att spela en konstttiktiv roll i dessaansträngningan SydafrUca har i jämförelse med andra länder iregionen ett väl utbyggt system för högre utbildning och forskning. SAREC harredan ett forskningsprogram i SydafrUca som bör fortgå. Däratöver anserregermgen att SAREC:s förslag att göra det möjligt för grannländerna attutayttja resurseraa i SydafrUca verkar rimligt. Måletför utvecklmgssamarbetet med är att stödja den ekonomiskareformprocessen i rUcmmg mot marknadsekonomi, främja en demokratisksamhällsutveckling och skapa förbätaade levnadsförhållanden för befolkningengenom insatser mom sociala sektorer tx;h infrastraktan Ett politiskt reformarbete har påbörjats cx;h detpolitiska klimatet har blivit öppnare. har ett tiotel politiskapartier registterats med rätt att ställa upp i de lokala valen 1994 och detförste allmänna valet av parlament och president . utges ochdebattklimatet har blivit friare. Denna utveckling har stärkt de mänskligarättigheterna. konöolleras dock det vUaigaste mediet, radion, avregeringen, och rättssystemet fungerar bristfälligt. Det ekonomiska reformprogrammet har inneburit enomfattende liberalisermg av ekonomin och bidragit till en årlig BNP-tillväxt på . har bl.a. fortsatte reformer av valutemarknaden och den finansiella sektom ägt mm. Liberalisermgen har ökat varatillgången och mkomsttnöjlighetemai såväl den expanderande mformella sektora som Prop. iden oflHciella ekonomin. Negativt är att den sociala servicen försämrats BUaga 4 underlång tid och det finns tecken på att bl.a. läskunnigheten håller på Effektivisering av stetsförvalttiingen, fortsatte reformer inom jordbraket och omstraktarering av de många olönsamma stetiiga företegenär nödvändiga för att skapa utrymme för ökade sociala Tanzamas biståndsberoende är stort och utgör i sigett problem för den tenzamska regermgen. Biståndet genom SIDA omfatter direkt stöd för denekonomiska och demokratiska reformprocessen i form av betelningsbalansstöd,för-valtaingsbistånd och demokratifrämjande insatser samt stöd tillinfra-söTjktur och sociala sektoren Genomförandet har i vissa fell försvåratsav den svaga förvaltmngen och bristende politiskt engagemang. stödjer utvecklmgen av småföreteg genombidrag till särskilda lånefonden En utvärdering visar att den tanzaniskasamarbetsorganisationen inte klarat sin uppgift helt tillfredsställande. SAREC har ett omfattende bilateraltforskningssamarbete med inrUctet på att bygga upp tenzaniskforskningskapacitet i samarbete med svenska institationer. Det pågåendesamarbetet omfatter bl.a. ett forskningsprogram om HIV/AIDS, som utvärderatsmed gcxla resultet. betelade ut igåvobistånd till /93. Landsamarbetet genom SIDA bör fortsatte i sinnuvarande inrUctning med stöd tUl den politiska och ekonomiska reformprocessenoch till insatser främst inom sociala sektorer och infrastraktar. Ökadeinsatser bör göras för att stärka den pågående demokratiseringen. Regeringenföreslår en indUcativ planeringsram för samarbetet genom SIDA på 330 miljonerkronon Under föratsättaing att det ekonomiska reformprogrammet fullföljs bördessutom ett fortsatt betelningsbalansstöd kunna komma ifråga. börkunna spela en viktig roll i att stödja utveckling av småmdusöi genom bl.a.stöd tUl riskkapitel- cx:h leasingbolag. Ytterligare kanaler ochsamarbetsformer bör undersökas. SAREC:s arbete bör fortgå. Regeringen föratservidare ett omfattende samarbete genom enskilda organisationer. Förbätaad effektivitet i biståndet bör eftersöävas.I dette syfte bör ökad samordning med andra givare, koncenöation av insatseroch ökad decenöalisering av program prövas. Sekreteriatet för analys av utvecklingssamarbetekommer under /94 att genomföra en utvärdering av Sverigesbistånd till Tanzama. Måletför utvecklingssamarbetet med är att bidra till landets återhämtmnggenom stöd tUl ekonomisk reformpolitik och uppbyggande av social infrastraktur.Ett annat syfte är att stödja åtgärder för ökad respektför mänskliga rättigheten Prop. Politiskt kännetecknas av fredligaförhållanden och ökad Bilaga 4 stebilitet. Läget vad avser de mänskligarättighetema har förbätaats, men rättssäkerheten förblir bristfällig. Tidigareanklagelser om övergrepp från arméns sida i de nordöstta områdena förblUouppklarade. regermg har uttryckt vilja att stärka rättsordningen menhävdar att framsteg bromsas av svaga institationer och bristende resursen Denpolitiska frUieten är beskuren genom att partipolitisk verksamhet inte ärtUlåten. I fokus för den politiska processen står förslaget till ny konstitation.Val till konstitaerande församling föratses äga ram . har erhållit ett bretterkännande för sin marknadsorienterade ekonomiska politUc. Makroekonomiskstebilitet har uppnåtts, inflationen har nedbrmgats och marknadsbaseradväxelkurs har införts. VUctiga reformer har inletts till vilka hörrationalisermg av den offentiiga förvaltaingen, demobilisering av soldater ochåterlämnande till de foraa ägama av egendomar exproprierade under Amin-tiden. Reformema har börjat ge resultet. Privateinvesteringar ökan En begynnande sterk expansion av icke-ttaditionell exportkan skönjas. Offentiiga utgifter omprioriteras med tonvikt på sociala msatser. Betydande hinder försvårar dock utvecklingen.Investeringar hämmas av lågt inhemskt sparande. Den offentliga förvaltningenskapacitet att svara för befolkningens hälsa och utbildning är svag. Skuldtjänsten till i förste hand de multilaterala institationemahar överstigit landets samlade exportmkomsten Landets underatveckling visar sig i högadödlighetstel och social uppdelning. Ännu har landet inte återhämtet sig efteråren av terror och nationellt sönderfall. Ytterligare ett allvarligt problem ärutbredningen av AIDS/HFV som raserar sociala nätverk och slår ut människor iproduktiv ålder. Det miserabla hälsoläget riskerar att undergräva landetsekononuska och sociala framåtskridande. Landsamarbetet genom SIDA bedrivs i huvudsak viamultilaterala cx:h andra orgamsationer. Fortsatt samfinansiering motiverasbland annat av begränsade möjligheter att mötte och administterautiändskt bistånd från flera givare. Huvuddelen är inrUctet på sociala sektorenDe nådda resulteten har varit blandade. I de fell erfarenhetema visatsig mindre framgångsrUca har stödet avslutets. Vid biståndsöverläggningar i oktober 1993aviserades svenskt stöd till landets ekonomiska reformpolitUc i form avbetelningsbalansstöd i syfte att lätte skuldbördan. har även tidigarebidragit med importstöd och skuldlättaaden undersöker föratsättningarför att lämna stöd till främjande av mstitationsutveckling pånäringslivsområdet samt investeringsfrämjande. En förmånlig u-kredit genom BITShar utfästs för finansiermg av kraftverk vid i samfinansiering medbl.a. Stöd till främjande av de mänskliga rättighetemaföratses bli en vUaig komponent i svenskt bistånd till . SIDA bör arbete fram ett mer sammanhållet program mom området under det närmaste året. Sverigebetelade ut i gåvobistånd till Ökat stöd bör ges till landets reformpolitUc ochregeringen föreslår en BUaga 4 indUcativ planeringsram genom SIDA om 105miljoner kronon I dette belopp ingår även msatser inom områdena demokrati ochmänskliga rättigheter. Däratöver bör finnas beredskap för betelningsbalansstödinklusive skuldlättaad under föratsätttiing att det ekonomiska reformprogrammetfullföljs. Måletför utvecklingssamarbetet med är att stödja den ekonomiskareformprocessen i rUctning mot marknadsekonomi, främja demokratisermgen ochstödja en socialt inrikted utvecklingspolitUc. har mtera splitaing uppstått mom regermgspartiet.Ett antel ledande politiker lämnade partiet tUl följd av missnöjemed den förda politiken. Ett nytt parti bildades och i de fylhiadsval tillparlamentet som ägde ram tog partiet flera mandat. Skapandet aven reell opposition tUl den sittande regeringen kan stärka demokratin.Rapporter om ökad korraption inom förvaltningen är oroande. Regeringen har genomfört omfattande liberaliseringav ekonomin. Den makroekonomiska sitaationen är dock fortsatt svår, vilketbl.a. kommit till uttryck i en mycket hög inflationstekt och stegnerandetillväxt. Den kraftiga åtstramningen av penningpolitiken under senare delen av1993 har visserligen medfört att mflationen bringats under konöoll, men harockså hämmat prcxluktion och export. Den ekonomiska sitaationen förvärras avden stora skuldbördan. Regeringens hittillsvarande insatser på det socialaområdet bedöms som otillräckliga. Vidare utgör AIDS ett stort hot. Fortsatteekonomiska reformer, makroekonomisk stebUisering och sociala satsningar äravgörande för att på sUa skall uppnå en positiv tUlväxt och förbätaadelevnadsförhållanden för landets befolknmg. Respekten för de mänskliga rättighetema ärgenerellt sett gcxl. YtaandefrUieten är stor och debatten i media livlig. Kvinnomasrättigheter behöver dock stärkas. Landsamarbetet genom SIDA består av stöd tUl denekonomiska cK:h demokratiska reformprocessen och till sektorema jordbrak,undervisning och hälsovård. Insatser genomförs även på infrastttiktarområdet.Betelningsbalansstöd, i form av importstöd och skuldlättaader, har ökatföratsättmngama att genomföra det ekonomiska reformprogrammet. Det svenska jordbraksstödet har bl.a. bidragit tillatt har en fungerande prcxluktion av högkvalitetivt utsäde, somdock har haft svårt att nå ut till småbönderaa. Inom stödet till undervisninghar ett program vars syfte är att aktivera lärare att själva förbätaa bl.a.undervisningsmetcxler och läromedel utvärderats med mycket positivt resultet.Stödet till hälsovård inrymmer bl.a. ett basläkemedelsprogram tUl 600 avlandets ca 1 000 hälsocenttaler. Genomförandetav de olUca sektorprogrammen försvåras av den svaga '° Vidare är samordningen av olUca givares bistånd Prop.1993/94:100 bristfällig. En vUaig reform är därför effektiviseringen avstetsför- Bilaga 4 valtningen. har ett systerindusöiprogram förutveckling av små-(x:h medelstora företeg, som givit goda resultet. betelade ut igåvobistånd till /93. kommer regeringen att beslute omen öeårig landsöategi för det svenska utvecklmgssamarbetet med från ochmed 1994/95. Sekreteriatet för analys av utvecklingssamarbete genomför enutvärdering av biståndet till . I avvakten på dette arbete föreslår regermgen attlandsamarbetet genom SIDA under /95 inrUctes på stöd till denpolitiska CK:h ekonomiska reformprocessen samt tUl jordbrakssektora Regermgen föreslår en indUcativ planeringsram forsamarbete genom SIDA om 185 miljoner kronon Under fömtsättnmg att detekonomiska reformprogrammet fullföljs bör ett fortsatt betelningsbalansstödinkl. skuldlättaad kunna komma ifråga. I syfte att höja biståndets effektivitetbör SIDA verka for ökad koncenttation och förbätaad givarsamordning. SWEDECORPhar en fortsatt vUaig roll att spela i sitt stöd till utvecklingen av små-{x:h medelstora företeg. Måletmed utvecklingssamarbetet är att bidra till ökad ekonomisk tUlväxt cx:h främjasocial CK;h ekonomisk utjämning. Alltsedan president övergav planerna påenpartisystem har det skett en gradvis förändring mot ett öppnare samhälle.Oberoende mänskliga rättighetsorganisationer tillåts verka. Radio (x;h TVkonöolleras av regeringen, men flera oberoende tidningar publiceras.Rättsäkerheten är tillfredsställande som enskilda övergreppfortfarande förekommen Ekonomin har stegnerat. BNP minskade ireala termer . Arbetslösheten är fortsatt hög - . En av de stora frågoma inför parlaments- och presidentvalen är expropriermgen av privatägd jordbmksmark. Försvarsbudgeten har ökat öots att de zimbabwiska trapperaa har tegits hem från . Ökiungen förklaras med att man är bunden till leveransavtel när det gäller materielinköp, som blivit dyrare efter nedskrivningen av zhnbabwedoUara. 1 den senaste stetsbudgeten får hälsovård och under visning mer resurser. I arbetet med att genomföra ekonomiska reformer i rUctaing mot marknadsekonomi har de negativa sociala effekteraa särskilt uppmärksammats genom att en social fond med rUctede program " Erferenhetema av samarbetet är huvudsakligen gcxla.Ett växande BUaga 4 problem är utflyttningen av kvalificeradestetstjänstemän. Det internationella biståndet utgör av Zimbabwesstetsbudget. Landsamarbetet genom SIDA består av stöd tUlgenomförandet av ekonomiska reformer i rUctning mot marknadsekonomi och stödtill utvecklmgen av förvaltningen. Landsbygdsutveckling främjas genom olUcainsatser inom undervisning, hälsovård, förvaltning och ttansport, därresulteten är goda. Framsteg har även gjorts inom hälsovården, där av allabam har vaccmerats mot de sex vanligaste barasjuk-domama. Föratom dette utgårstöd tUl bl.a. rättshjälp, massmedia, miljövårdskurser, kvinnoinsatser ochbekämpning av AIDS. Stödet via de enskilda organisationeraa är relativtomfattende. får dessutom del av svenska bidrag tUl regionala insatserpå ttansport- och teleområdet. BITS stödjer infrastraktar genom u-krediter, kurseroch tekniskt samarbete. har bidragit tUl företegens miljöarbete.SAREC har ett relativt stort samarbetsprogram med stödjer även flera regionala nätverk där zimbabwiska forskare ochinstitationer ingån betelade ut igåvobistånd till under /93. tillhör den grapp av mottegarländer somhar föratsättningar att utveckla ett bredare biståndssamarbete med Sverigegenom BITS cx:h . Demokratisermgsprocessen, särskilt utvecklmgen avrättssteten, och den gradvis ökande respekten för de mänskliga rättighetema börstödjas liksom de ekonomiska reformeraa i riktning mot marknadsekonomi samtframväxten av ett konkurrenskraftigt näringsliv. EnergifÖrsörjiungs-, vatten-och miljöproblem är avgörande frågor för hela regionen. Därför blir msatser momlandets infrastraktar allt viktigare. Regermgen föreslår att avsättssom mdUcativ planeringsram för samarbete genom SIDA. Vidare bör beredskapfinnas för betelningsbalansstöd. BITS och bör fortsätta att utökasitt samarbete med . Detregionala biståndet syfter till att medverka tUl ökat samarbete cx;hintegration mellan ländema i olUca regioner i AfrUca. Det gäller i förste handsödra , men också östta AfrUca cx;h länderaa på AfrUcas Hora. IVästefrUca pågår arbete för att komma tillrätta med ökenspridningen. Det regionala biståndet i södra ärkoncenöerat tUl Soutiiera African Development Commumty (SADC), som syfter till att bli en regional ekonomisk gemenskap. Samarbetet är alltjämt behäftat med stora problem. Prioriteringar och klara söategier saknas. Till viss del kan det hänga samman med bristende politisk vUja bland SADC-länderaa. kanäven vara ett utslag av osäkerhet bettäffande vUka effekter på det Prop.1993/94:100 regionalasamarbetet ett kommande demokratiskt SydafrUca kan komma Bilaga 4 De marknadsekonomiska reformer som många länder nu genomför Regional integration är en föratsätttung för Men en sådan kan dock få som effekt att skillnademaländer emellan stärks. Därvidlag kan bl.a. interaationellt biståndmedverka i ansöängningar att kompensera en sådan utvecklmg. regionala bistånd tUl södra harkoncentterats till att förbätaa den regionala fysiska infrastraktaren. Stödethar avsett öansport, energi och kommunikation där den svenska resursbasen ärbetydande. Den övervägande delen av biståndet har gått till ,och . Insatseraa har koncentterats tUl TAZARA- ochBeöakorridorema. Trots omfattende bistånd, även från andra länder, harproduktiviteten för inte ökat. Orsaken är bl.a. brister ifbretegsledning och i kommersiellt tänkande samt bristen på engagemang från detzambiska järavägsbolaget. Biståndet tUl Befra har däremot bidragit tillkraftigt ökade gcxlsöansporten En förändring av biståndet från mvestermgar tUlsatsningar på drift, underhåll och marknadsanpassning äger nu ram. En klarobalans avseende landfördel-nmgen har uppstått, viUcet bör beaktes iplaneringen. /SADC-initiativet administteras på svensk sida av SWEDECORP.Det består av handelsgrappen exportfrämjande verksamhet, insatser rörandestendardisering, miljö genom SADC:s gravsekretariat cx:h av NORSAD-fondensverksamhet.