prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Den bestämmelse sombegränsar det belopp som vid en avyttring skall tas upp som intäkt av tjänsthöjs från 100 till 200 basbelopp. Lön som tagits ut under de senaste tio årenfår avräknas från beloppet. Remissinstanserna:Näringslivets skattedelegation m.fl. avstyrker en höjning av den kvot somreglerar hur stor del av en reavinst som skall tas upp som intäkt av tjänst.Delegationen anser att i stället för en höjning av tillägget tillstatslåneräntan vid beräkning av det kapitalbeskattadeutrymmet bör utrymmet räknas upp av summan av de anställdas löner ochsocialavgifter. Delegationen anser vidare att vissa andra tekniska ändringarbör vidtas. Bl.a. föreslås att reglema överhuvudtaget inte skall varatillämpliga om företaget har ett visst antal anställda per aktiv delägare ochdelägaren har tagit ut en viss lägsta lön. Skälen för regeringensförslag: Utredningens förslag om en höjning av den del av en reavinst som skalltas upp som intäkt av tjänst från bygger på samma norm som i 1990års skattereform, nämligen att en aktievinst i fåmansföretag sammanlagt skallbeskattas efter . Denna utgångspunkt har bl.a. Näringslivetsskattedelegation framfört invändningar mot. Inteheller utredningens förslag om att höja utrymmet för kapitalinkomstbeskattningmed till statslåneräntan -I- tillstyrks avskattedelegationen. I stället för delegationen fram ett förslag om att det vidberäkning av det kapitalbeskattade utrymmet skall tas hänsyn till viss del avde anställdas löner etc. En lönesummeanknutenberäkning av det kapitalbeskattade utrymmet framstår som ett intressantaltemativ. Det är emellertid inte lämpligt att göra en sådan ändring i systemetutan att ytterligare beredning sker. Innan ställning kan tas till detta förslagmåste således effektema av det Dettagäller också frågan om vilket skatteuttag som Prop. 1993/94:50 bör gälla föraktier i fåmansföretag i ett system med skattefrihet för utdelningsinkomster.Slutligen är det befogat att överväga närståendebegreppet ytterligare. Detär alltså av flera skäl motiverat att närmare analysera effektema av de förslagtill ändringar av beskattningen av inkomster från fåmansföretag som harframförts av utredningen och vid remissbehandlingen. Ett sådant arbete börpåbörjas i anslutning till att tagit ställning till de ' förslag omreformering av företagsbeskattningen som förs fram. Syftet bör vara att med beaktande av att reglema skall utgöra ett effektivt hinder mot att omvandlaarbetsinkomster så långt möjligt lindra effektema av särskilda spärregler.Regeringen avser att återkomma med förslag till . I detsammanhanget bör också frågan om tillämpligheten av bestämmelsema i 3 § 12 mom.SIL vid avyttring av andel i handelsbolag och därmed anknutna frågor övervägas. Enföljd av att beskattningen av reavinster på aktier föreslås bli halverad är attkvoteringen i fråga om reavinst på aktier i fåmansföretag bör ändras. En sådanändring bör innebära att av en reavinst tas upp som intäkt av tjänst och30 % som intäkt av kapital. Skatteuttaget kommer då att ligga kvar på nuvarandenivå, vilket är lämpligt i avvaktan på resultatet av den översyn av regelverketsom skall genomföras. Vidberäkning av det kapitalbeskattade utrymmet för utdelning resp. reavinst gällersärskilda regler om aktiema har anskaffats . Anskaffningskostnadenför aktiema får räknas upp med beaktande av den allmänna prisutvecklingen framtill . En altemativ uppräkningsmetod infördes års taxering.Den innebär att anskaffningskostnaden bestäms med utgångspunkt i värdet påaktiema vid utgången av enligt de regler som gällde förförmögenhetsvärderingen . Altemativetatt beräkna det kapitalbeskattade utrymmet med utgångspunkt iförmögenhetsvärdet på aktiema infördes i en miljö där utdelningsinkomsterbeskattades med en skattesats på . I ett system med skattefrihet förutdelning är det lämpligt att överväga altemativregeln på nytt. Även detta ären fråga som bör ingå i det nämnda översynsarbetet. Innan en analys har kunnatgenomföras bör möjlighetema att tillämpa värderingsmetoden inskränkasvidutdelningsbeskattningen. Begränsningen bör även gälla vid beräkning avreavinst om aktiema avyttras till närstående. Förslagenom en ändrad kvotering av reavinsten och begränsning i fråga om beräkningen avanskaffningskostnaden tas in i 3 § 12 mom. Regeringensförslag: Reglema för utskiftning från aktiebolag samordnas med de bestämmelsersom gäller vid utskiftning från en ekonomisk förening. Det innebär attutskiftning huvudsakligen kommer att hanteras inom reavinstsystemet. Vinst somuppkommer vid likvidation av ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomiskförening är normalt skattefri om det inte är fråga om likvidation av ettfåmansföretag. Avdrag för förlust medges enligt reglema för reaförlust.Skattefrihet föreligger även vid utskiftning i samband med nedsättning avaktiekapitalet eller reservfonden i ett svenskt aktiebolag. Vinst vid fusionmellan fristående aktiebolag är däremot skattepliktig. Desärskilda regler som innebär att ett aktiebolag utan omedelbaraskattekonsekvenser kan dela upp verksamheten på mindre enheter behövs intelängre till den del de avser skattefrihet för utdelning. Detsamma gäller deregler om skattefrihet vid likvidation av en ekonomisk förening som ombildasfill ett aktiebolag. Däremot behålls de särskilda bestämmelsema om möjlighetatt underlåta uttagsbeskattning resp. behandling av sådana skattskyldiga hosvilken utdelade eller utskiftade aktier utgör lager. Utredningensförslag: Några särskilda förslag i dessa delar framfördes inte. Skälen för regeringensförslag: Ett aktiebolag kan lämna vederlagsfri utbetalning till aktieägare delssom utdelning, dels som utskiftning i samband med nedsättning av aktiekapitaletoch reservfonden eller vid likvidation av bolaget. Skatterättsligt hänförsvederlagsfria utbetalningar till aktieägarna numera till utdelning. Utskiftning från ettföretag kan endast avse i företaget beskattade medel. Vid utskiftning av annatän kontanta medel kommer det utskiftande bolaget att uttagsbeskattas. Det bliralltså fråga om en beskattning som om tillgångama hade sålts till marknadspris. När beskattning avtillgångar redan har skett i bolagssektom har om en effektivettledsbeskattning i bolagssektom uppfyllts. Det finns därför allmänt sett intenågot skäl att också beskatta mottagaren av ett utskiftat belopp. Utskiftningfrån en ekonomisk förening bör i princip behandlas på samma sätt. Utskiftning frånaktiebolag resp. ekonomiska föreningar behandlas i allt väsentligtskattemässigt materiellt lika. Däremot har olika lagtekniska lösningar valts. I fråga om aktiebolagbehandlas samtliga utbetalningar från ett bolag till dess aktieägare somutdelning. Hänsyn till tillskjuten kapitalinsats tas först om bolaget upphöratt existera till följd av likvidation. Aktien anses då avyttrad utan vederlagoch aktieägaren får avdrag med ett belopp motsvarande aktiernasanskaffningspris. Utskiftning frånekonomiska föreningar behandlas också som utdelning Prop. 1993/94:50 men härtas hänsyn till tillskjuten kapitalinsats genom att endast den del av utskiftatbelopp som överstiger insatsen behandlas som utdelning. Iett system med en i princip generell skattebefrielse för utdelning är detmindre lämpligt att behandla utskiftning från aktiebolag som utdelning och attanse aktien avyttrad utan vederlag. En bättre lösning är att behandlalikvidation e.d. helt inom reavinstsystemet. Det innebär att aktien ansesavyttrad mot ett vederlag som motsvaras av utskiftat belopp. Uppkommer en vinstbör denna undantas från skatteplikt om utdelning på aktien skulle ha varit skattefri.Ett undantag bör gälla vid likvidation av fåmansföretag. Det är också lämpligtatt i så stor utsträckning som möjligt samordna behandlingen av utskiftningfrån aktiebolag resp. ekonomiska föreningar. Det innebär att utskiftning frånen ekonomisk förening inte längre behandlas som utdelning utan som reavinst. Förslagetinnebär att bestämmelsen i 3 § 1 mom. SIL att utskiftning från ett aktiebolagskall behandlas som utdelning slopas. Vidare slopas de bestämmelser i 3 § 8mom. SIL som innebär att utskiftning från en ekonomisk förening skall behandlassom utdelning. Bestämmelsen om skatteplikt för vinst vid likvidation av ettsvenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening tas in i 24 § 4 mom. SIL.I denna paragraf behandlas även vinst vid nedsättning av aktiekapitalet ellerreservfonden. En särskild bestämmelse om nedsättning av aktiekapitalet ellerreservfonden som skett genom minskning av aktiemas nominella belopp finns i 3§ 7 mom. Enfråga som aktualiseras bl.a. i samband med utskiftning är behandling avförlust som uppkommit vid likvidation. Förslaget innebär att avdrag för sådanförlust medges enligt allmänna regler. Förlusten kan helt eller delvis bero påatt tillgångar har delats ut till aktieägaren. Är det fråga om utdelning frånsvenska aktiebolag är sådan utdelning i allmänhet skattefri.Företagsskatteutredningen behandlar som tidigare redovisats (avsnitt 5.1) enfråga om utdelning från utländska bolag. Även frågan om förlust vid likvidatione.d. kommer att tas upp av utredningen. Ettallmänt önskemål är att skattereglema inte skall motverka omstrak-tureringar avföretag. Detta önskemål har föranlett att särskilda regler införts för attunderlätta samhällsekonomiskt önskvärda omstrakture-ringar. I3 § 7 mom. SIL finns bestämmelser som innebär att ett aktiebolag under vissaföratsättningar kan dela upp verksamheten på mindre enheter utan att detuppkommer några omedelbara inkomstskattekonsekvenser. Bestämmelsema tar siktepå det fallet att ett moderbolag till sina aktieägare delar ut aktiema i ettdotterbolag. Denna utdelning är under vissa föratsättningar skattefri förmottagaren. Till regleringen hör särskilda bestämmelser som innebär dels attutdelning på lageraktier är skattefri för mottagaren,dels att utdelning av aktier inte skall föranleda uttagsbeskattning hos detutdelande företaget. Förslaget att utdelningfrån svenska aktiebolag skall vara skattefri gäller oavsett i vilken formutdelning lämnas. Det finns därför inte något behov av den särskildaregleringen för utdelning av aktier i ett dotterbolag. Regeringen föreslårdärför att den slopas. För ekonomiska föreningarfinns en särskild bestämmelse i 3 § 8 mom. SIL som reglerar ombildning tillaktiebolag. Utgångspunkten är här att föreningen bildar ett aktiebolag ochsedan skiftar ut aktiema i detta till sina andelsägare. Denna utskiftning ärskattefri för andelsägaren. Även till denna bestämmelse hör en särskildreglering om lageraktier resp. uttagsbeskattning. Eftersom vinst som uppkommervid upplösning av en svensk ekonomisk förening i det föreslagna systemet ärskattefri saknas behov av den särskilda lagstiftningen. Även denna kan alltsåupphävas. Desärskilda bestämmelserna om utdelning på lageraktier resp. undantag frånuttagsbeskattning knyter an till huvudregleringen i 3 § 7 mom. resp. 3 § 8 mom.SIL. 1 lagrådsremissen föreslogs att även dessa bestämmelser skulle slopas.Eftersom i tilläggsdirektiv (dir. 1993:54) har fått iuppdrag att göra en översyn av reglema om beskattning vid omstraktureringaransågs det lämpligt att i det sammanhanget se över behovet av dessabestämmelser. Det innebär emellertid att omstraktureringar som genomförs enligtnågot av de nu beskrivna altemativen i vissa skulle kunna medföra skattekonsekvenser.För att inte lägga hinder i vägen för sådana omstraktureringar förslås därföratt till dess kan ta ställning till frågan ochlagstiftning kan ske, bestämmelsema till den del de avser uttagsbeskattningresp. utdelning på lageraktier i princip behålls i oförändrat skick. När detgäller den reglering som har som utgångspunkt att ett moderbolag till sinaaktieägare delar ut aktier i ett aktiebolag föreslås dock den ändringen att detutdelande bolaget inte får vara ett investmentföretag. Förslagenmedför ändringar i 3 § 7 mom. och 8 mom. SIL samt i punkt 1 av anvisningarnatill 22 § och punkt 2 av anvisningarna till 24 § KL. Den nya regleringenavseende uttagsbeskattning och lageraktier tas in i en ny anvisningspunkt, 1 atill 22 § KL. Regeringensförslag: Aktier e.d. anses avyttrade redan när ett företag har försatts ikonkurs. Särskilda regler gäller för bl.a. det fallet att utdelning erhålls ikonkursen eller att en konkurs läggs ned. Utredningensförslag: Något förslag i denna del lämnades inte. Skälen för regeringensförslag: Realisationsprincipen innebär att beskattning sker först närtillgångar avyttras. ansågsdärför att rätt till avdrag inte förelåg för en förlust på aktier som Prop.1993/94:50 uppkommit till följd av att aktiema blivit värdelösa på grand av enkonkurs. Någon avyttring ansågs inte ha skett i ett sådant fall. Dettaresulterade i att sådana aktier såldes för en symbolisk köpeskilling i syfteatt erhålla en avdragsgill förlust. Genom1990 års skattereform infördes en bestämmelse som innebär att aktier e.d. skallanses avyttrade när det bolag som har ställt ut instmmentet upplösts genomkonkurs eller en efterföljande likvidation (24 § 2 mom. första stycket SIL). Ettannat problem som uppmärksammats hänger samman med möjligheten att kvitta enförlust vid avyttring av marknadsnoterade aktier mot reavinster på andramarknadsnoterade aktier. Viss tid efter det att ett bolag har försatts ikonkurs avför regelmässigt aktiema i bolaget från notering.Det fick tidigare till följd att förlust vid avyttring inte längre kundekvittas mot vinst vid avyttring av marknadsnoterade aktier. Förlusten blevföremål för den generella avdragsbegränsningen för reaförluster till 70 %.Reglerna om kvittningsrätt i 27 § 5 mom. SIL har numera ändrats (prop.1991/92:166). Det innebär att reaförluster på aktier i företag som har försattsi konkurs är fullt avdragsgilla i samma utsträckning som förluster påmarknadsnoterade aktier om aktien var marknadsnoterad när bolaget försattes ikonkurs. Reglemaom avyttring i samband med konkurs innebär alltså att en avyttring ansesföreligga först i och med att bolaget har upplösts. Det betyder attavdragsrätten inträder först när konkursen har avslutats eller bolaget harupplösts genom likvidation. Ett särskilt problem med aktier i bolag som harförsatts i konkurs är att en konkursutredning i vissa fall kan pågå under långtid. Det förhållandet har föranlett en konstlad handel med aktier och andrafinansiella instrament i bolag som har försatts i konkurs. Syftet är atttidigarelägga rätten till avdrag för förlust. För att undvika detta föreslår viatt sådana finansiella instmment skall anses avyttrade redan när det företagsom ställt ut dem försätts i konkurs. En sådan ordning medför att avdrag kommeratt medges för en förlust när den i praktiken inträffar, dvs. Denföreslagna lösningen kräver en särskild bestämmelse för de undantagsfall närkonkursen avslutas med överskott. Företaget skall i sådant fall träda ilikvidation. Om aktieägaren erhåller utdelning i samband med likvidationenskall det tidigare gjorda avdraget i princip återföras till beskattning. Ävenom konkursen skulle läggas ned skall avdraget för reaförlust återföras tillbeskattning. Anskaffningsvärdet för det finansiella instmmentet bör sedan ansesvara detsamma som gällde vid konkursutbrottet. Enbestämmelse att försättande i konkurs skall jämställas med avyttring bör tas ini 24 § 2 mom. I 24 § 4 mom. SIL bör tas in bestämmelser som reglerarbl.a. den situationen att konkursen avslutas med överskott eller att konkursenläggs ned. Regeringensförslag: Lättnaden i aktievinstbeskattningen begränsas vid avyttring av aktieri ett företag som innehar fastighet som taxeras som hyreshusenhet. Den del avreavinsten som kan anses utgöra ersättning för företagets innehav avfastigheter undantas från skattelättnaden. Detta gäller även i de fallfastigheter innehas av företag i intressegemenskap. Bestämmelsen om begränsningav skattelättnaden tillämpas emellertid inte vid avyttring av aktier ibörsnoterade bolag. Utredningensförslag: bör ges i uppdrag att utredamöjlighetema att införa en särskild löpande skatt för fastighetsbolag i syfteatt motverka de fördelar som uppnås genom att äga fastigheter i bolag.Problemet med förmånligare skatteregler för indirekta fastighetsöverlåtelseranses dock inte större än att lättnadema i aktievinstbeskattningen bör kunnagenomföras utan att resultatet av arbeteavvaktas. Remissitistanserna: RSVoch FAR anser att problemet måste lösas innan aktievinstbeskattningen sänks.Juridiska fakulteten vid och Byggentreprenörerna delarutredningens bedömning att aktievinstbeskattningen kan sänkas nu och eventuellamotverkande regler införas . kan inte accepteraen ny objektskatt. Övriga remissinstanser har inte kommenterat frågan. Skälen för regeringensförslag: En fysisk person beskattas för reavinst vid avyttring av fastighet iinkomstslaget kapital. Det gäller såväl försäljning av privatbostadsfastighetsom näringsfastighet. Vissa skillnader gäller emellertid vid beräkning av denskattepliktiga reavinsten. Vid försäljning av näringsfastighet återförsmedgivna värdeminskningsavdrag e.d. till beskattning i inkomstslagetnäringsverksamhet. Skattesatsen i inkomstslaget kapital är t.o.m. 1995års taxering och års taxering. Ägsfastigheten av ett aktiebolag beskattas vinsten som intäkt avnäringsverksamhet. Skattesatsen är års taxering enligt detförslag som regeringen redovisar i avsnitt 6. Ägs fastigheten indirekt av ettbolag och avyttras i stället aktiema i fastighetsbolaget sker beskattningenenligt aktievinstreglema. Den faktiska skattesatsen blir enligt vad regeringenovan föreslagit års taxering genom att endast halvaaktievinsten tas upp till beskattning. Lättnaden i aktievinstbeskattningenmedför att det blir förmånligt att sälja fastigheter indirekt och tillgodogörasig inflationsvinst och annan fastighetsvinst genom avyttring av aktiema i detbolag som äger fastigheten. Enskilda fastighetsägare skulle inför enförsäljning kunna överföra fastigheter till ett aktiebolag för att få del avden lägre beskattningen. 1993/94:45 har regeringen föreslagit att vid avyttring av privatbostadsfastighetskall endast halva vinsten tas upp till beskattning. Det innebär att denfaktiska skattesatsen i dessa fall motsvarar hälften av Prop. Den gynnsammare beskattning som kan erhållas genom attfastigheter överförs till ett bolag varefter aktiema säljs Även inom bolagssektorn är det möjligt med ett motsvarandeförfarande. Genom att överföra en fastighet till ett annat bolag och säljaaktiema i stället för fastigheten skulle vinsten beskattas efter istället för . Ensådan bristande neutralitet med avseende på beskattningen av fastighetsvinsterbör enligt utredningen inte godtas. I betänkandet anges som en tänkbar lösningatt aktievinster beskattas med en effektiv skattesats på om bolagetinnehar fastigheter. En sådan regel måste dock, enligt utredningen,kompletteras med regler om att vissa fastighetsinnehav inte medför tillämpningav regeln, t.ex. ett industriföretags innehav av en fabriksfastighet ellerfastigheter med ett begränsat värde i förhållande till det samlade värdet avtillgångama i företaget. Utredningen framhåller också att en strikt regelskulle kunna medföra omstraktureringar av befintliga fastighetsinnehav som ärsvåra att föratse. Utredningenanser i stället att det bör undersökas om inte den förmån som förslaget omsänkt skattesats för aktievinster medför i fråga om fastigheter som innehas avaktiebolag kan motverkas genom en särskild löpande skatt på sådana fastigheter.Utredningen nämner två möjligheter en skatt grandad på förändringar itaxeringsvärdet eller en särskild fastighetsskatt på fastigheter som innehas avbolag. Utredningen föreslår att uppdrag(dir. 1992:111) utvidgas till att även avse frågan om en sådan skatt. Motbakgrand av bl.a. värdefallet för fastigheter kan docklättnadema i dubbelbeskattningen enligt utredningens uppfattning genomförasutan att resultatet av arbete avvaktas. Mångaländer har lägre reavinstbeskattning på aktier än på fastigheter. En metod somgår ut på att undanta fastighetsbolag från reavinstregleraa för aktiertillämpas i bl.a. . Där beskattas aktievinster avseendefastighetsbolag i likhet med reavinster avseende direktägda fastigheterprogressivt tillsammans med förvärvsinkomster. Enstoppregel som riktades mot fastigheter i aktiebolag fanns tidigare i KL.Bestämmelsen infördes (35 § 3 mom. sjunde stycket KL). Regleringenföranleddes av att evig reavinstbeskattning infördes på fastigheter samtidigtsom aktievinstbeskattningen enbart gällde för aktier som innehafts kortare tidän . Avsikten var att hindra att en skattskyldig fick skattelättnadergenom att först avyttra en fastighet till ett eget bolag och därefter överlåtaaktiema i detta i stället för själva fastigheten. Hade så skett skullereavinsten beräknas enligt stoppregeln som om försäljningen avsett en motaktiema svarande del av fastigheten. Bestämmelsen föratsatte för sin tillämpningatt fastigheten utgjorde bolagets väsentliga tillgång. Departementschefenuttalade att regeln med denna utformning inte var tillämplig om företaget drevrörelse av inte alltför obetydlig omfattning (prop. 1967:153 s. 143). Enligtregeringens uppfattning är det inte acceptabelt att fastighetsvinstersystematiskt kan förvandlas till lågt beskattade aktievinster. Därför bör en regel medsyfte att motverka omvandling av fastig- Prop. 1993/94:50 hetsvinster till aktievinster införas som den ekonomiska dubbelbeskattningenlindras. Även detta problem skulle lösas om JIK-metoden infördes. I avvaktan påen prövning av metodens lämplighet måste emellertid en altemativ lösningväljas. Ensärskild fastighetsskatt framstår inte som en lämpligutväg. Det altemativet bör således inte komma i fråga. En annan möjlighet äratt införa en regel som innebär att beskattningen vid avyttring av aktier i ettfastighetsbolag beskattas enligt reavinstregleraa för fastigheter. Sådanalösningar förekommer som nämnts utomlands och ingick också i det svenskaskattesystemet års skattereform. Det kan dock inte undvikas attregler med den inriktningen blir komplicerade. Med hänsyn till nuvarandeskattesatser torde det heller inte vara nödvändigt att använda sig av en såkomplicerad lösning. Det är tillräckligt att beskattningen i de nu avseddafallen ligger på ungefär samma nivå som bolags- och kapitalskattesatserna. spärregel skulle kunna konstraeras så att aktievinster vid försäljning avaktier i fastighetsbolag undantas från lättnadsregeln och görs fulltskattepliktiga. Frågan blir då vilka företag som skall fångas upp avbestämmelsen och om det skall göras skillnad mellan olika slag av fastigheter. Enutgångspunkt bör vara att spärren skall riktas endast mot fastigheter somprimärt iimehas i kapitalplaceringssyfte, dvs. Däremotbör industrifastigheter och olika slag av specialfastigheter inte träffas avspärregeln. En annan utgångspunkt bör vara att börsnoterade företag undantas.Det torde inte vara praktiskt möjligt att hantera beskattningsfrågan för aktiersom omsätts marknadsmässigt som behovet av motverkande åtgärder i defallen måste anses vara mindre framträdande. I övrigt talar tillämpningsskälför en strikt regel. Det bör inte spela någon roll om fastigheten överförtstill bolaget i samband med försäljningen av fastigheten eller harinnehafts av detta. Slutsatseni lagrådsremissen var att endast aktier som inte är börsnoterade skulleomfattas av bestämmelsen och detta endast i de fall hyresfastigheter utgör enväsentlig tillgång i företaget. Förslaget innebar att spärren skulle utlösas ominnehavet av hyresfastigheter mätt som bokfört värde eller taxeringsvärdeöversteg . Föratt spärren inte skall kunna kringgås genom att andra tillgångar lyfts in ibolaget så att fastighetsvärdet kommer att understiga den uppställda gränsenhar förslaget ändrats i förhållande till lagrådsremissen. Förslaget innebär nuatt skattelättnaden inte gäller den del av reavinsten som schablonmässigt kananses utgöra ersättning för fastighetsinnehavet. Denna del bör anses motsvaraså stor del som värdet av fastighetsinnehavet utgör av samtliga tillgångar iföretaget.