prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I propositionen angavs att regeringens förslag tUlsjöfertspoUtiska åtgärder byggde på vidtegna åtgärder till följd av enöverenskommelse mellan sjöarbetsmarknadens parter omrationaUseringar m.m. för att sänka kostaadema för de svenskflaggade fertygen.Regeringen konsteterade dock att ett fortsatt rationaUseringsarbete var nödvändigtfor att tiUsammans med stetUga åtgärder bibehåUa konkurrenskraften för desvenska fertygen. Därför begärdes infor beredningen av anslag för budgetåret1994/95 en ny redovisning av partema om vad som åstedkommits inom ramen föröverenskommelsen sedan partemas redovisningar tUl regeringen ochsommaren . Partema har redovisat följande.Svenska Sjöfolks förbundet har i sin redovisning visat på det omfettande antal s.k. Europaavtal som redan ttäffats och anger att rationaUseringsarbetet fort sätter. Förhandlingar pågår bl.a. med Thunrederiema. har angett att förhandlingar pågår med befalsorganisationema om enhetslöner i syfte att få ett mer flexibelt arbete ombord. Diskussio ner om andra typer av specialavtal har kunnat inledas bl.a. tiU följd av den provverksamhet med reducerad befälsbemanning som inletts. Vidarehar koUektivavtal träffats med /94:100 ochSvenska som bl.a. BUaga 7 innebäratt inga lönehöjningar sker . 1januari 1994 höjs lönema . dämtöver redovisat att manskaU medverka tiU provverksamhet med en minskning av antal styrmänpå ytterhgare två fertyg samt att man avser medverkatiU en reducering av antalet fartygsbefäl på torrlastfertyg mellan500 och 999 bmttoton. man för ca 30 fertyg harträffat specialavtal med villkor som i princip överensstämmer med dem iSjöfolksförbundets s.k. Europaavtal. Somtidigare nämnts utgör överenskommelsen meUan sjöarbetsmarknadens parter omrationaUseringar en viktig fömtsättning fÖr regeringens beslut omsjöfartspoUtiska åtgärder. Som regeringen framhöU i propositionen kan denstetUga sjöfartspoUtiken inte göras oberoende av parternas egnarationaUseringar. Regeringen förordade i propositionen att man årUgen skuUefölja upp rationaUseringsarbetet i samband med budgetbehandlingen av anslaget. Den redovisning som partema lämnat in visar att rationaUseringsarbetetfortsätter i enUghet med överenskommelsen. hade som bekant påett tidigt stedium medverkat tiU åtgärder inom sitt avtalsområde. Genom deöverenskommelser som nyUgen träffats mellan befalsorganisationema och Redareföreningenhar också viktiga steg tegits i linje med överenskommelsen. Regeringen kan dockkonstetera att ett fortsatt rationaUseringsarbete är nödvändigt för att uppnåde uppsatte målen i partemas överenskommelse. Regeringen förordar ett rederistöd i enUghet medfestiagda riktiinjer på 400 nuljoner kronor for /95. I anslutaing tiU behandlingen av desjöfertspoUtiska frågeställningarna viU regeringen för informationto upp frågan om en om villkor för registrering av fartyg, somantogs på en . Syftet med konventionen var att närmare preciserakraven på verkUgt ägande meUan fårtyget och dess hemland, dvs.registreringssteten. Konventionen, som var en kompromissprodukt, tiUskrevs vidden tidpunkten möjUgheter att kunna motverka utvecklingen av s.k. öppnaregister. För konventionens ikraftträdande krävs att 40 steter som tiUsammansrepresenterar av världstonnaget mätt i bmttoton har tiUträttkonventionen. har endast nio steter tiUträttkonventionen. Dessa representerar tiUsammans av världstonnaget. Denbedömning som regeringen gör är att denna konvention i praktiken har bUvitin-aktaeU och mte kommer att ttäda i kraft. Vid den svenska remissbehandlingenredovisade samtUga parter på sjöarbetsmarknaden en negativ inställningtiU ett svenskt tiUträde tiU konventionen. medde fömtsätttimgar som gäUer att det inte är aktaeUt för Prop.1993/94:100 svenskt vidkommande att tiUträcfe konventionen. tiUBidrag till svenska rederier för /95 anvisar ett försfegsanslagpå . Åtgärder mot vattenförorening från fartyg 1992/93 UtgUt* O 1993/94 Ansfeg** 1 000 1994/95 Förslag 1 000 */93 anslagspost i anslaget E 1. Ersättaing till Sjöfartsverketfor vissa tjänster. **/94 anslagspost i anslaget D 1. Ersättning för fritidsbåtsändamålm.m. Från anslaget utbetalas, efter beslut avregeringen, de nettoutgifter som kan uppkomma tiU följd av de föreläggandeneUer förbud som får föreskriva med stöd av fegen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg. Sjöfartsverketsverksamhet finansieras i huvudsak genom sjöfertsav-gifter. Kostaader för deåtgärder som får vidte i enUghet med vattenföroreningslagen ärdock extraordinära och Ugger utanför de kostaader som skaU finansieras genomavgifter. Anslaget redovisades tidigare som en delpost underanslaget Ersättning tUl för vissa friudsbåtsändamål m.m., menbör för tydUghetens skuU redovisas under ett särskUt anslag. tiUÅtgärder mot vattenförorening från fartyg for /95 anvisar ettförslagsanslag på . Prop.1993/94:100 BUaga 7 Sanunanfattningav regeringens överväganden: - En avreglerad fiygmarknad ger fömtsättningar förfiygtrafik på marknadsmässiga villkor. - Steten bör ha ett fortsatt ansvar förregionalpoUtiskt viktig flygtrafik. - För /95 bör ett driftbidrag på anvisas tiU kommunafe flygpfetser i skogslänen. - De fem kommunafe flygpfetsema i det f.d. primämätetbör övergångsvis få ett utjänmingsbidrag som i princip jämstäUer dessa medmotsvarande stetUga fiygplatser. skaU få en del av detteutjämningsbidrag feckt genom en nedsättning i utdelningskravet. -Arbetet med att mUjöanpassa luftfartenbör fortsatte. Bl.a. bör buUerrelaterade landningsavgifter införas vid desvenska stetUga fiygpfetsema . Flygtrafikeni växte stedigt . TiUväxten bröts vUkethuvudsakligen förklaras av en intemationeU lågkonjunktar. skeddeen viss återhämtning och antalet passagerare på de svenska fiygpfetsema ökademed jämfört med . Utrikestrafiken svarade för hela ökningen.I inrikesflyget fortsatte emellertid antalet passagerare att minska firån 7,1tiU knappt 7,0 mUjoner passagerare. Antalet passagerare på inrikesflyget harunder de minskat med nära 2,4 mUjoner passagerare. Avgörandeför den framtida trafikutvecklingen är hur konjunktaren utvecklas.Luftfartsverket bedömer att sänkningen av meromvärdes-skatten på inrikes resoroch lägre priser som en följd av avreglering kan stimulera en ökad efterfråganpå flygtrafik trots lågkonjunktaren. För hela prognosperioden 1993-2005beräknar verket en ärUg trafikökning på svenska fiygplatser med i genomsnitt4,för inrikestrafik, för utrikestrafik och för chartertrafik. beslöt att godkännaregeringens förslag i proposition (prop. 1992/93:202, bet. 1992/93:TU32, rskr.1992/93:444) om ändring av avtal meUan , och EEG om civU luftfert.Ändringama har medfört att i princip samma regler nu gäUer i , (Khi EG på luftfartens område. RegionalpoUtisktvUctig flygtrafik Prop. 1 förraårets budgetproposition uttalade regeringen att samhäUet har ett särskUt ansvar för att fiygtrafik kan bedrivas i inland tUl orter som i många feU saknar tiUfiredsställande transportalternativ. I proposition (prop. 1992/93:150 bU. 5, bet.1992/93:TU39, rskr. 1992/93:445) med försfeg tiU slutUg reglering avstetsbudgeten för /94, m.m. föreslog regeringen att ettgmndläggande flygtrafikutbud bör tryggas meUan och . Regeringenuppdrog åt en förhandlingsman att lämna försfeg tiU upphandlingav linjen . Efter riksdagsbeslut i denna fråga gav regeringenförhandlingsmannen tiU känna genom beslut vad anförtom trafikens standard m.m. Regeringen godkände den 29juU 1993förhandlingsmannens förslag tiU flygtrafikupphandling. Avtalet innebär attlinjen trafikeras med två tarer i vardera riktningen helgfrimåndag-fredag fr.o.m. tiU . Trafiken skaUutforas med flygplan av typ Shorts 360. Kostaaden för den upphandlade trafikenmeUan och uppgår tiU 9,3 mUjoner kronor. har med anledning av regeringensproposition (prop. 1993/94:42) Köp av interregional persontrafik på jämväg samtflygtrafik meUan och beslutet att denna flygtrafik upphandlasäven för /95 med möjUghet att teckna avtal för en pericxi påhögst under fömtsättning att stetens årUga kostnad förflygtrafikupphandlingen därmed blir betydUgt lägre. 2 december1993 en förhandlingsman i uppdrag att genomföra upphand lingen av denna trafik. Luftfartsverketfick i febmari 1993 uppdraget att stadera effektema i inland avflygmarknadens avreglering. I uppdraget ingick att snabbutreda hur entiUfredsstäUande trafikförsörjning meUan i förste hand och Umeåskulle kunna upprätthållas på en avreglerad flygmarknad. inkomden med den förste delrapporten i vilken man föreslog enupphandling av den regionsjuk-vårdsmotiverade trafiken från Kimna, GäUivare,, och tiU . inkom verket med sin slutrapport.I rapporten beskrivs bl.a. linjenät och trafikutbud inom och tiU/från Norrlandfiam tiU samt betydelsen av och de ekonomiska fömtsättningar-nafor att bedriva denna trafik. I rapporten föreslås att ett stetUgt ingripandepå marknaden sker på utbudssidan genom att minska operatöremas nettokostaadoch risk. StetUgt stöd motiveras av att trafiken annars blir för gles eUeruteblir. Verket konsteterar vidare i rapporten attavregleringen fram t.o.m. inte medfört några genomgripande förändringar vare sig på För kommunema i inland har Prop. 1993/94:1(X) dock denökade konkurrensen på vissa kustlinjer i inneburit Bilaga 7 negativakonsekvenser i form av en ökad subventionering av flygtrafiken på des.k. EnUgt uppger fem inlandskommuneratt de sammanlagt subventionerar trafiken med 13-14 mUjoner kronor per år.Subventionen per passagerare varierar . Utöver dettesubventionerar kommunerna även driften av fiygpfetsema. Med hänvisning tiU marknadssituationen ochrikscfegens bafikpoUtiska mål om regional balans och tiUgängUghet uppreparverket sitt fÖrsfeg om StetUg upphandling av linjema från GäUivare, Kimna,(Kh SundsvaU tUl för att fiiUfölja flygttafikförsörjningen tiUNorrlands universitetssjukhus. Verket föreslår vicfere att ett principbeslutfettas om att stöd efter framstäUan från berörcfe länsstyrelser skaU kunna gesäven för trafik på andra fiygplatser i inland än cjvan angivna.Stödet skaU i huvudsak ges tiU linjer inom men i undantegsfaU (främstmed tanke på ) också på linjer från tiU StcKkholm eUer annan orti . Verket föreslår liksom i sin tidigare rapport enupphandling i konkurrens enUgt av ovan nämnda trafik. Finansieringenbör enUgt verket ske från anslaget Köp av interregional persontrafik på jämvägm.m. inkommit tiU regeringen har vissa förändringar skettpå linjenätet i och främst på linjema inom . från tiU SundsvaU, och har fått ökad konkurrens ochlägre priser. På det s.k. inre Norrlandsnätet har SAS lagt ned sin trafik ochnya operatörer har trätt in på marknaden. Utöver de direktförbindelser med fiyg som finnsmeUan norrländska orter och finns även ett regionalt ochinterregionalt trafiksystem i . Det s.k. "inreNorrlandsnätet" består av sträckorna /SundsvaU-Umeå-Luleå. Övrigaförbindelser i dette regionafe och interregionala nät är linjen linjema från , och tiU . En nylinjesttäckning mellan har också kommit tiU stånd. EnUgt uppgiftplanerar det flygbolag som ttafikerar sträckan att startetrafik meUan SundsvaU-Umeå-Luleå fr.o.m. den . För övrigt kannämnas att regeringen i det uppdrag som gavs om en fortsattupphandling av trafik på sträckan särskUt betonat att samordningav tidtebeU och bUjett-bokning på denna sträcka med övrig trafik på det s.k.inre Norrlandsnätet bör eftersttävas. Regeringen föreslår en fortsatt upphandling avflygtrafik meUan och . Med hänsyn tiU sjukvårdens organisation har steten ett särskilt ansvar för att flygtrafik bedrivs på denna sttäcka. Regeringenåterkommer senare vid behandlingen av anslaget E 2. 1993/94:100av interregional persontrafik på jämväg m.m. tiU kostaaden för denna Bilaga7 flygtrafikupphandling. Övergången fiån ett system med mångårigaregleringar tiU en helt fri marknad har inte varit helt problemfri. Det äremeUertid viktigt att flygfÖretegen får möjUghet att pröva sig fram innan mandrar en mera definitiv slutsats om vad marknaden förmår eUer inte förmår på enskUcfelinjer. Ingen linje har heUer lagts ned, och nya trafiklösningar börjar teform. Det är av stor vikt att det åstedkoms långsiktigaplaneringsfömtsättningar för aktörema på marknaden. Sådana fömtsättningarinbegriper stetens roU beöäffande upphandUng av olönsam trafik. ErferenhetemahittiUs visar att det finns företeg som utövar trafik på kommersieUa villkor påde intema förbindelsema i med undanteg av linjen . Enosäkerhet om planeringens festaet kan ge motsatt effekt på marknaden. Intressefirms att bedriva trafik på det inre Norrlandsnätet och möjUghet bör därförges att bygga upp denna trafik ytterUgare. Det finns därför inte anledning fÖrsteten att nu upphandfe trafik på andra förbindelser än . Om detframöver visar sig att det uppstår brister i fiygtrafikförsörjningen finnsregler för att åtgärda dette i dels avregleringsbeslutet som anger att avstegfrån den fria konkurrensen kan göras av regionalpoUtiska skäl, dels i förordningen(1992:588) om tiUämpning av avtal meUan , och EEG om civUluftfart. Regeringen följer också utveckUngen av trafiken på dessa linjer noga. Av betydelse för flygtrafikforsörjningen är ocksådet stöd som riktes tiU fiygpfetsema från såväl kommuner som steten med betydandebelopp årUgen. Regeringen återkommer senare tiU denna fråga vid anslagsbehandlingenav C 2. Driftbidrag tiU kommunafe fiygplatser i skogslänen. Resultatutjamning meUan statliga och konununala flygplatser I1988 års trafikpoUtiska beslut (prop. 1987/88:50 bU. I, bet. 1987/88:TU22,rskr. 1987/88:249) definierades ett s.k. primämät för den inrikes luftfarten.Dette nät avsågs omfette sådana linjer som SAS eUer Linjeflyg drev i egen regieUer genom entreprenör. Därigenom kom fem kommunala och 18 stetUga flygplatseratt inkluderas i dette nät. De fem kommunala flygpfetsema var Kristiansted,, , och . beslöt vidare i nyssnämnda beslut attinföra en tidsbegrän sad resultetatjämning meUan och sådana kommunala flygplatser i primämätet som uppnår en trafikvolym av minst 100 000 passagerare i inrikes linjefart. Bidraget skuUe uppgå tiU totalt 30 mUjoner kronor och skulle fordelas tiU de kommunala flygplatserna över en femårspericxl. Genom en successiv avtrappning från 8 nuljoner kronor tiU 4 nuljoner kronor avsåg man att avveckla gg resultetatjämningssystemetsom heUiet som berörda flygpfetser Prop. 1993/94:1(X) skuUe ges möjUgheter att utveckla sitt ekonomiska resultet. Regeringen beslöt som tidigare nämnts att avreglerasvensk inrikes luftfert fiån den 1 juU 1992. Beslutet innebar att SAS ochLinjeflyg inte längre hade något särskUt ansvar för att upprättaåUa trafik påett specieUt prunärUnjenät. RUcsdagen beslöt (prop. 1992/93:132,bet. 1992/93:TUll, rskr. 1992/93:152) att i avvaktan på vidare överväganden omavgränsning av stetens ansvar för luftfartens infrastruktar förlänga 1988 årsresultetatjämningssystem även . Beloppet beräknades som ettmedeltal av den tidigare femårsperioden uppräknat tiU prisnivå, CKhuppgick tiU 7,3 nuljoner kronor. redovisade i en rapport hösten 1992sin syn på frågan om primämätsdefinitionen och resultetatjämning för dekommunala fiygpfetsema i dette nät. Verket konsteterade därvid att en nydefinition av stetens ansvar för luftfartens infrastmktar krävde att merlångsiktiga effekter i fiygtrafikstmktaren kunde avläsas än vad som ännu varfåUet, CKh förordade därför att det s.k. primämätet bibehöUs tiUs vidare somdefimtion. Verket skisserade vidare ett förslag tiU ett nytt resultetatjämningssystem,som tegits fram i samarbete med , och som byggde på kriterierrörande trafikvolymer, flygplatsemas funktion och den ekonomiska sitaationen.Luftfartsverket konsteterade dcKk att man med hänsyn tiU verkets ekonomiskasitaation inte kunde förorda att utjämningen sker på hittiUsvarande sätt direktmeUan verket och de kommunala flygpfetsema, om inte ägaren steten avstår frånen del av den begärda avkastningen. beslöt (prop. 1992/93:100 bU. 7,bet. 1992/93:TU19, rskr. 1992/93:245) att bibehåUa den provisoriskadefinitionen av primämätet i avvaktan på den vidare flyg-marknadsutveckUngenmen var inte beredd att biträda forslag beträffanderesultetatjämning, utan förordade att övergångssystemet för bibehöUs iavvaktan på vidare stadier om en koppling av denna fråga tiU de årUgaförhandlingama om stetUga transfereringar tiU kommunema. I proposition (prop. 1992/93:176, bet.1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) om investeringar i trafikens mfrastmktar m.m.tog regeringen ånyo upp frågan om resultetatjämningen. Regeringen betonadedärvid att det var nödvändigt med en helhetssyn på transportsystemet och attstetens intresse särskilt skuUe riktes mot viktigare flygplatser i sådana delarav landet där de markbundna transportema inte kan erbjuda tiUfredsstäUanderesealtemativ snarare än utveckling av principer för ekonomisk utjämning medavseende på skillnader i huvudmannaskap. Regeringen avsåg att återkomma tiUriksdagen med vidare överväganden i denna fråga. Fråganom en ekonomisk utjämning meUan kommunala och stetUga flygplatser har diskuterats . De stetiiga flygplatser som visat underskott har kunnat få dessa feckte teck vare överskott i Luft- fertsverkets samfede verksamhet, firamför aUt överskotten från Prop.1993/94:100 Någon sådan möjUghet finns däremot inte Bilaga 7 förde kommunala flygpfetsema. Genom det svenska flygtrafiknätets uppbyggnadmed som huvudnav har emeUertid även dessa kommunalaflygplatser bidragit med trafik tiU och från och därmedäven tiU denna fiygplats resultet. FörhåUandet har förstärkts av den tidigare konstmktionen av luftfertsavgiftema, som syftade tiU enhetUgaavgifter vid flygpfetsema inom hefe primämätet. Avregleringen av den inrikes luftferten har påflera sätt kommit att förändra sitaationen. SAS CKh Linjeflygs tidigareprioriterade ställning har bortlaUit och därmed CKkså deras skyldighet attupprätthåUa trafik på särskUda sträckor. Nya operatörer har inträtt påmarknaden. har på nytt fått en roU för inrikestrafiken. Ettökat antal kommunafe flygplatser utanför det tidigare s.k. primämätet har ocksånumera direkt trafik tiU ckU frånArlanda, t.ex. , , , och GäUivare. I några av faUenhar dessutom större fiygplanstyper satts m. SAS, numera inkluderande Lmjeflygsf.d. linjer, har å andra sidan genomfört eUer planerar genomföra indragning avlinjer tiU flera av de tidigare primämätsflygplatsema, bl.a. ,TroUhättan, Halmsted, och . Flygtrafiken tiU dessa orterupprätthåUs av andra operatörer, i flera faU dessutom med mindre flygplanstyperän tidigare. Den tidigare avgränsningen av ett primärt nät av nationeUt viktigaflygplatser, definierat som trafikerat med tyngre flygplansmateriel av SAS CKhLinjeflyg, och ett sekundärt nät av regionalt viktiga flygplatser, trafikeratmed lättare flygplansmateriel av regionala operatörer, suddas därmed aUt merut. Det finns dessutom skäl att fro att den pågående utvecklingen kommer attfortsatte och därmed förstärka dessa tendenser. Som regeringen anförde i infrastmktarpropositionenbör det stetiiga intresset inom luftfertens infrastmktar fokuseras mot enhelhetssyn på trafikförsörjningen i landets olika delar. Flygplatsemas roU ochbetydelse kan därmed variera över landet cKh över tiden, oavsett huvudmannaskap,bl.a. beroende på stetens insatser och investeringar inom andra transportslag,men också beroende på marknadsfömtsättningama. Därmed bortfaUer behovet av atti förväg definiera ett särskUt "primär"- eUer "stomnät" förflygplatser. De förslag bettäffande ökning av anslaget C 2. Driftbidrag tiUkommunala flygplatser i skogslänen som regeringen senare kommer att återkommatiU är en del i en sådan strategi. Från kommunalt håU har vid ett flertal tiUfäUenunderstmkits att en viktig fömtsättning för strategin är att så långt möjUgtsöka eUminera skillnader i verksamhetsfömtsättningar mellan stetUga resp.kommunala och enskUda flygplatser, så att flygmarknaden snarare än denhuvud-mannaskapsmässiga tillhörigheten kan styra utvecklingen. Regeringen delartUl viss del denna syn, och ett flertal åtgärder vidtes också för närvarandeinom med en sådan inriktning. Regeringendelegerade rätten att feststäUa luftfarts avgifter tiU . införde verket ett nytt pris- 91 system som innebar en anpassning tiU den nya avreglerade marknadssi- Nivån påinfrastmktaravgiftema varierar mellan de oUka Prop. 1993/94:100 flygpfetsemaoch beror bl.a. på flygplatsens kapacitet CKh trafikvolym, Bilaga 7åldersstmktaren på anläggningstiUgångama, driftkostaad cKh marknadssituation.Genom dette nya prissystem har ett avgörande steg tegits bort från det tidigareenhetiiga avgiftssystemet inom "primämätet" och mot ett merkostaadsrelaterat synsätt. har emeUertid fortsatt stadiema avprissystemet i avsikt att än mer tydUgt refetera avgiftema tiU kostnadema vidresp. Ett förslag tiU omläggning av infrastmktaravgiftemai denna riktning kommer att läggas fram för genomförande under år 1994.Försfeget avses innebära en utjämning i nivån meUan stora, i förste handArlancfe, CKh mindre stetUga flygpfetser där intäktema bättre skaU svara mot dekostnader som finns på resp. flygpfets. Avsikten är att förslaget ej på någotavgörande sätt skaU mbba de ekonomiska fömtsättningama för de flyglinjer somberör . En ytterUgare utjämning mellan inrikes och utrikes avgifterskaU vidare ästedkommas som ett led i den pågående Europaintegrationen. DetteskuUe också stärka konkurrenskraft vad gäUer intemationeU trafik. Den beskrivna omläggningen skuUe emeUertid innebäraen icke oväsentUg möjUghet tiU kostaadsanpassning av avgiftema även vidflertalet icke StetUga flygplatser mnt om i landet, oavsett hittiUsvarandenättUl-hörighet. Om dessa flygplatser väljer att justera sina avgifter i likhetmed de stetUga flygplatserna uppnås således en utjämningseffekt meUan Arlandaoch de kommunala flygpfetsema i önskad riktning. Bettäffande återstående mindreflygplatser med enbart matartrafik i inland hänvisas i sammanhangettiU regeringens tidigare berörda förslag tiU en ökning av anslaget C 2.Driftbidrag tUl kommunala flygplatser i skogslänen. har vidare genom en omorganisationden 1 juU 1993 bUdat en särskUd division kaUad Regionflygplatser. I dennadivision ingår 12 av verkets flygplatser: , , Karlsted, Kimna,, , SkeUefteå, SundsvaU, , , Ömsköldsvik (Kh Östersund.Övriga flygplatsdivisioner är , och division Stamp, vilkenäven inkluderar , och Halmsted. fiingerartUls vidare som en egen resultetenhet utanför divisionsindelningen. Bildandetav division Regionflygplatser är ett led i den rationalisering av de stetUgaflygplatserna som verket nu genomför. har satt som mål attrationaUseringama skaU leda tiU att division Regionflygplatser skaU ha uppnåttekonomisk balans vid utgången av . inriktning för sinaregionflygplatser skuUe således innebära att de tolv ingående flygplatsernainte längre skuUe behöva någon underskottstäckning utan vara självbärande. Regeringen fäster stor vUa vid det pågående arbetetinom Luftfarts verket med att åstedkomma en ekonomisk stmktar i flygplatshåUandet som är mer anpassad tiU de lokala fömtsättningama utan att flygets vUctiga roU i den svenska trafikförsörjningen mbbas. Arbetet innebär att olikheten i verksamhetsfömtsättaingar meUan de stetUga och kommuna- 92 laflygpfetsema av likartad storlek torde komma att minska successivt föratt vara i princip borte. Därmed bör också de bä- Prop.1993/94:100 rande skälen för ett särskUt utjämningssystem då ha bortfalUt. Det finns emeUertid, bl.a. för att åstedkomma kändaplaneringsfömtsättningar, enUgt regeringens mening skäl att i pericxlen fiamtUl dess de tidigare beskrivna åtgärdema fått fiiU kraft övergångsviskompensera de fem flygplatser som hittiUs ingått i resultetatjämningssystemetför de nackdelar de har av sitt huvudmannaskap jämfört med om de tillhörtLuftfertsverket. En utgångspunkt för ett sådant övergångssystem kan varaprincipema och kriterierna i det försfeg som presenteradehösten 1992. En jämförelse skuUe således göras årUgen mellan verksamhetsfömtsättaingamaför de fem kommunafe flygpfetser-na Kristiansted, , TroUhättan, Borlängeoch och fem i huvudsak jämförbara stetUga flygplatser, ckU ett kompensationsbeloppfestställas, som sedan bör bemyndigas att betafe ut tiUflygpfetsema.