prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — avstyrker förslaget ombolagsbildning, då UV inte är affärsdrivande utan har vidare uppgifter än andraarkeologiföretag och att i så fall offentlighetsprincipen inte skulle gälla,och i föreslår att frågan omhuvudmannaskap överlämnas till den museiutredning som regeringen hartiUsatt, eftersom den i mycket berör museemas organisation, RAÄ anser aft UV bör behållas inom , med ett närmande till , Historisk-filosofiskasektionen vid avstyrker förslaget om bolag dåuppdragsverksamheten annars inte skulle få samma prestigemässiga tyngd som denhar kopplad till RAÄ. förordar att ett rådgivande organ inrättasför art säkersfälla vetenskaplig kvalitet. Hembygdsförbunden och Vallentuna hembygdsföreningställer sig positiva till reservantema och om stiftelse. Eff fåtal remissinstanser tillstyrker förslaget omen bolagsbildning. anser att om UV avskiljs till aktiebolag, blir RAÄ roll som ansvarig tillsynsmyndighet tydligare. vid Universitet i tillstyrker aft UV i ert första steg ombildas till etthel- statiigt aktiebolag. tillstyrker att UV ombildas till aktiebo lag, då bolagsbildning utgör den bäsfa garantin för art kraven på särredovis ning av kostnadema för undersökningsverksamheten uppfylls, samt att den konkunensutsatta UV-verksamheten verkligen är skild från annan verksam het, så aft korssubventionering inte kan förekomma, för ordar dock aff UV för att säkra konkunensen delas upp i ett antal mindre undersökningsföretag, enligt den regionala indelning som fmns inom UV, och att dessa sfatiiga företag överlåts på andra aktörer. Kon kunensverket avråder dock från art ett statligt monopol ersärts med ett privat monopol. i län tillstyrker förslaget om ett fristående 210 helstafligt aktiebolag,men anser art en knytning till ert från RAÄ frisfående Prop. 1993/94:100 SHM är art föredra. Fleraremissinstanser anser aff utredningen strider mot kulturminneslagensbevarandefilosofi, dvs. aft utgrävningsverksamheten skall syfta fill kunskapsuppbyggnadom förflutna och art fomlämningar i första hand skall bevaras. Mångabefarar att arkeologeraa för att minska kostnaderaa kommer aft gräva mindreeller bevara färre och mer spektakulära föremål, medan enklare fynd kommer aftprioriteras lågt. Statskontoret anser att en omprövning av det kultarpolitiskabevarandemålef kan ge besparingar och aft anbudskonkunens kan införas . Flera instanser bedömer att även om konkunensen iviss mån kan leda fill nyetableringar av privata arkeologiföretag, kommerkonsekvensen i stort att bli utslagning av arkeologiföretag. anser attrelativt många undersökningar är mindre eller genomförs med kort varsel,vilket gör anbudsförfarande olämpligt. i länbedömer att anbudsförfarande endast lönar sig vid projekt som kostnadsberäknasfill mer än 200 000 ecu. Föreningen anser aftanbudsförfarande endast skall användas vid stöne undersökningar eller närexploatören begär det. En utbredd uppfattning är att anbudskonkunensenslår sönder det samarbete och informationsutbyte som finns uppbyggt mellan deinstitutionella arkeologiföretag som finns , RAÄ, länsmuseeraa, stönekommunala museer och universiteten, eft samarbete som präglas av kontinuitet,vetenskaplig kvaiifef, kompetens och kuhurpolitisk medvetenhet med kunskapsuppbyggnadoch kunskapsförmedling som syfte. Flertalet remissinstanser hävdar arthelhetssynen i den arkeologiska processen från utredning och projektering tillfyndhantering och bevarande kommer art omintetgöras av uttedningens förslag.Vetenskapligheten anses bli lidande om olika aktörer har ansvar för olikauppdrag, Aktörema antas fjärma sig från varandra i kon-kunenssitaationen, Museema har generellt inte något inttesse av attkonkunera med varandra om uppdrag, särskilt inte utanför respektive region, ochtvingas hålla inne med kunskaper. Några företrädare för museiintressen är positivafill konkunens mellan institationer, t,ex. ickekommersiella lokala, regionalaoch centrala museer och universitet, som genom nära samarbete garanterar detallmänna intresset för dokumentation, bevarande och levandegörande. Någraremissinstanser anser att utredningen inte har uppfattat att det föreligger enetisk skillnad mellan institutionell verksamhet på kulturpolitisk basis ochenskilda arkeologiföretags verksamhet baserad på vinstintresse. Även de tyskainstansema bedömer art privata arkeologifirmor inte har intresse för forskningoch betonar det interaationella erkännande som det svenska systemet har mednuvarande En allmän uppfattning är aff det redan finns ettsystem med många aktörer Prop. 1993/94:100 och utrymme för anbud. 12 vid universitet i anser affprivata firmor endast skall erhålla grävningstillstånd genom museum ellerinstitution. för anser att privataföretag skall förbindas aff läinna tall insyn i alla delar av sin verksamhet.RRV påpekar att kostnaderaa kan höjas där det inte fmns konkurrerandeundersökare. påtalar också risken för fåtalskonkurrensoch att förfarandet innebär ökade kostnader och byråkrati, bl.a. genom attsjälva förfarandet far tid. Exempelvis läns museum bedömer att kostnadenökar av att privata företag räknar in en vinstmarginal. anser att staten skallsvara för kostnadema för arkeologiska undersökningar, för att bevarandet är avnationellt intresse. , Svenska museiarkeologiska föreningen,. Dalamas museum, Smålandsmuseema, hembygdsförbundsamt Länsstyrelsema i och anser aft utredningensförslag att länsmuseerna inte skall underprissäffa undersökningsverksamhetengenom subventionering strider mot direktivet att minska kosfnadsökningama, menKonkurrensverket anser aft en översyn av faxe-sättningen behövs för att bekämpakonkunenssnedvridningar. UV anser även aft den skyldighet som aktiebolagetenligf utredningen skulle åläggas att åta sig även olönsamma och oaffraktivauppdrag hämmar dess konkurrenskraft. i och någrauniversitetsinstitutioner hävdar att tidsplanering eller mer forskarinriktadoch kunskapsuppbyggande högskoleutbildning skulle sänka kostnadema mer änkonkunens. Föreningen anser attutredningen inte anger hur konttollen skall ske av att arkeologiföretag intemissbrakar sitt ansvar och gör för låga kostnadsberäkningar. Arkeologiskainstitutionen vid påpekar frågan om hur missbrak avkonkunenssitaationer skall undvikas och hur kvaliteten skall upprätthållas. i kommun har ingenting atterinra mot anbudskonkunens och omfördelning av kostnaderna, men anser attexploatören skall göra upphandlingen för att myndighets- ochverksamhetsutövningen skall skiljas. kommun är i huvudsak positiv tillupphandling men anser, precis som , aff upphandlingenskall ske av exploatören enligf anvisningar av . Konkurrensverketpåtalar att kvaliteten inte sänks på andra områden där konkunens införts ochdärför kan förväntas upprätthållas inom arkeologin, t,ex, genomyrkesetikmekanismen och länsstyrelsemas tillståndsprövning. Vägverkettillstyrker förslaget om anbudskonkurrens, under fömtsättning att RAÄ ochlänsstyrelsen utövar kontroll av kvaliteten. tillstyrker förslaget omanbudskonkurrens, men anser att exploatören skall ansvara för upphandlingen ochatt endast skall bistå med sakkunskap. Offentlighet ochupphovsrätt Prop. Flertaletinstanser anser att rättsUga problem med offentUghef och upphovsrätt uppstår avbolagsformen och av att flera aktörer involveras. Svenska fornminnesföreningenmotsätter sig att fyndmaterial och fotodokumentation skall bli privata firmorsegendom, därför aft firmoma kan gå i konkurs och materialet säljas ellerförstöras. anser att det i en särskUd förordning bordeföreskrivas hur dokumenfationsmaterialef skall behandlas. FöreningenSveriges landsantikvarier och Historiska forsknings- och utbildningsnämndenvid universitet i anser att konserveringskostnaden är omöjligt att beräknainnan föremålen är kända till karaktär och omfattning, RRV är tveksam till omlänsstyrelsen är kompetent att i förfrågningsunderlaget bedömakonserveringskostnaden. RAÄ tillstyrker föreslagen översyn av bestämmelsernasamt utvecklande av befinfliga allmänna råd om rapportema och redovisning avtillämpade metoder. Flertaletremissinstanser hävdar aft utredningens bedömning om det personeUa ochekonomiska resursbehovet på länsstyrelsema är orealistisk. Några anser attansvaret som läggs på länsstyrelsema inom arkeologiområdet inte står iproportion till annan verksamhet på länsstyrelsema. Många anser attlänsstyrelsema inte har resurser och kompetens aft sköta upphandling,granskning av exploatöremas rapporter och kontroll av undersökningsverksamheten.Kostnaden anses öka både för exploatören och samhället, i Malmökommun anser att handläggningstider kommer att bli för långa. De flesta instanser anser dock att oavsett omanbudskonkunens införs, bör kompefens- och resurshöjande åtgärder göras pålänsstyrelsema. Några är positiva fill nya tanktioner, särskiltdet stöne ansvaret för uppföljning. är positivt till aft kompetensenoch ansvaret på länsstyrelsema stärks men föreslår att länsmuseemas rådgivandetanktion flyttas fill självständiga juridiska enheter separerade från derasuppdragsverksamhet, RAAbedömer att en permanent personalförsfärkning skulle behövas på vissa av länsstyrelsemas kulturmiljöenheter samt att även behöver ut ökade resurser, anser att den resursförstärkning som uttedningen föreslår motsvarar mindre än en halv tjänst per länsstyrelse, vilket bedöms vara för litet. i påpekar att den kontroll som länsstyrelsema måste utöva, måste ske genom praktiskt delta gande för att kvaliteten skall kunna bedömas, vilket i skulle 213 15Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 innebära ett behov av 1-2nya tjänster på kulturmiljöenheten. 1993/94:100 Sverigeslandsantikvarier bedömer att länsstyrelseraa inte kan besöka ut- Bil. 12grävningsplafsema för konttoll av kvaliteten. Flertalet remissinstanser bedömer attlänsstyrelsema inte kommer att kunna upprätthåUa kompetensen, då museema utansin rådgivande roll inte kan återföra kunskapen till dessa. Fleraav aktörema i dagens system påpekar att de av konkurrensskäl ej skulle kunnaingå i referensgmpper och aft referensgmpper infe kan ersätta länsmuseemassamordnande roll i nuvarande ordning, tillstyrker förslaget omreferensgmpper, men påpekar kostnadsaspekten och konsekvensema för museema. framhåller att kommunala museer och länsmuseer kommer att fåsvårt att konkunera pä kommersiella gmnder. Flertalet remissinstanser anseratt länsmuseeraa är de enda vid sidan av som har kompetens påregional nivå och bredd och helhetsperspektiv på arkeologiverksamheten. Aftinte utnyttja länsmuseemas kompetens anses vara ett oerhört slöseri. Fleramuseer ger exempel på det samarbete som fmns uppbyggt mellan länsstyrelser,museer och universitet eller som planeras i regionema och påpekar att det slåssönder i anbudskonkunens. Flertaletremissinstanser anser att utredningen bortser från risken för jävsförhållandenmellan som tillståndsgivare, exploatören som uppdragsgivare ocharkeologiföretaget som uppdragstagare i anbudsförfarandet, /y?K påtalar attlänsstyrelsen tvingas avstå från UV:s kompetens i handläggningen avfomminnesärenden, och av länsmuseemas kompefens i handläggningen av ärendendär är anbudsgivare. Uppfattningen är att jävssitaationer med storsannolikhet kommer att uppstå hur referensgrappema än konstmeras, eftersom deflesta som är kompetenta att sitta i gmppema kan vara inblandade i ärendet.Flera museer anser aft museema blir lidande av att på grand av jävssitaationinfe kunna samarbeta med , aft kvaliteten på undersökningaraakommer aff sänkas och att kunskap infe kommer aft byggas upp och förmedlas fillallmänheten. Även universiteten befaras bli jäviga både i egenskap avfristående aktörer och som samarbetsparter med andra aktörer. r. u ■ ■ ■ BiL 12 Någrainstanser anser att kostnader för konservering och registrering bör bekostas avsamhället för att de arkeologiska intressena skall, beaktas, bl.a. somföreslår aft någon form av tilläggslån täcker konserveringskosf-naden. De flesta instanser tillstyrker att kostnaden förfyndhanferingen belastar undersökningssidan, då en arkeologisk undersökning börinnefatta även bevarande- och dokumentationsåtgärder. Av den anledningen är deflesta positiva till att kostnaden för konservering inkluderas i exploatörenstotalkostnad. har i översiktliga studier funnit aft kostnadenför nykonservering åtminstone i eft övergångsskede måste tillåtas medföra enökning av totalkostnaden för exploateringsförefagen om infe kvaliteten skallskadas men att kostnaderna kan sänkas både genom forskning om selektivkonservering och differentierad dokumentation av fynd. Föreningen påpekar att typen av fynd och konserveringsbehovet varierar ilandet. anser att exploatören infe ensam kan besluta omkonservering, då ansvar för förvaring och vård av fyndet kommer att åliggaannan institation. i är av samma uppfattningoch betonar att undersökningens omfattning skall bedömas i förhållande tillformnlämningens art och betydelse och inte konserveringsbehovet. Vägverketoch tillstyrker förslaget om att begränsa undersökningaraatill förmån för nykonserveringen, för att minska eftersläpningen inomfyndhanteringen och skapa balans mellan de två verksamheterna. Institutionenför arkeologi vid universitet i och försödra är frågande till hur och när prioritering mellan undersökning ochkonservering skall ske. anser att utredningen borde habetonat aft prioritering bör ske på vetenskapliga grander. iNorrbottens län anser det olämpligt att begränsa grävningsinsatsen till förmånför konservering i , eftersom så få undersökningar genomförts. Föreningen och vid i anser affkonserveringskostnaden är omöjligt att beräkna iruian föremålen är kända fillkaraktär och omfattning, varför den senare föreslår en skälighefsklausul. RRVär tveksam till om är kompetent att bedömakonserveringskosfnaden. Deflesta remissinstanser avstyrker förslaget om att lägga ut konserveringen på anbud, då konserveringen frikopplas från den arkeologiska processen och helhetssynen försvinner. påpekar vikten av attinstitationer med helhets- Prop. 1993/94:100 syn står för konservering, ochprövar nu möjligheten att bygga upp en egen Bil. 12 konserveringsverkstad föratt tillgodose behovet. Arkeologi i påpekar att det samarbete somsker för metodutveckling (x;h erfarenhetsutbyte i inom exempelvisStiftelsen kommer att tillintetgöras i konkunens.Stiftelsen i Kirurui anser sig dock vara en konkunenskraftigkonserveringsateljé med utrymme för konserveringsuppdrag utan atttotalkostnaden ökar. FöreningenSveriges landsantikvarier påpekar att museema troligen infe har inttesse av attansvara för förvaring av fynd över vilkas utgrävning de inte har haftinflytande. Några remissinstanser tillstyrker förslaget omlikformigt fyndregistreringssystem, men Föreningen aft dess utformning ej fas upp av utredningen. i Malmöhuslän fömtsätter att registreringssystemet görs enkelt och endast tar upp eftfåtal variabler. Forskning,utveckling och levandegörande Rertaletremissinstanser bedömer att konkunensen kommer att bli ekonomisk och intekvalitativ. Uppfattningen är aff utredningen bortser från att arkeologiskundersökning är en forskningsinsats. föreslår att eft expertråd inrättasvid ämbetet för vetenskapUg bedömning av undersökningars uppläggning, ochbetonar att forskning kopplad till undersökningsverksamhet är en föratsättningför aff den skall bU effektivare och mer kvalifefsinriktad. Några länsmuseer anser aft om den natariigakoppling från undersökning fill utställning som finns , bryts, riskerarkunskapen om resp, läns särart att utarmas, AJtte varnar för att privataarkeologiföretag får uppdrag att utföra en undersökning av t.ex, enexploatering vid eft samiskt viste, ufan den regionala kunskapsuppbyggnad somen lokal institution har. vid universitetanser att konkunensen ger mindre tid fill frågeformulering och fanketid,befarar aft företagen av kostnads- och tidsskäl måste prioriterabeprövade metoder, som i sin fur påverkar kvaliteten och kunskapsuppbyggnadennegativt. Hembygdsföreningarna befarar att amatörarkeologin och folkbildningeninfe kommer att prioriteras vid anbudsförfarande. , ,Stiftelsen länsmuseer, AJtte, Länsmuseemas samarbetsråd samt Svenska kommunför bundet bedömer aft levandegörandet kommer att eftersättas vid eff anbudsför farande och att forskare och allmänhet får sämre tiUgång till dokumentations material när det blir de enskilda arkeologiföretagens egendom. i anser därför art krav måste ställas på de undersökande instita tionema att producera populärvetenskap till allmänheten. landsantikvarier anser attexploatörer inte kan levandegöra utgrävningsresulfa- Prop. 1993/94:100 tenoch involvera allmänheten på det sätt som länsmuseeraa kan genom Bil. Flertalet remissinstanser anser att detendast är museema som kan garantera att kunskaperaa levandegörs. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m. Härigenom föreskrivs att 2 kap. 13 § lagen(1988:950) om kultarminnen m.m. skall ha följande lydelse 1993/94:100 BiL 12 Somvillkor för tillstånd enligf 12 § får ställa upp skäliga krav påsärskild undersökning för att dokumentera fomlämningen eller särskildaåtgärder för att bevara den. I beslutet om tillstånd skall såvitt möjligt angesden kostnad som åtgärderaa beräknas medföra. Innan prövar en ansökan enligt 12 §får den besluta om en arkeologisk fömndersökning av fomlämningen, om det behövsför aft få eff tillfredsställande underlag för prövningen eller för att bedömabehovet av att ställa krav på särskild undersökning. Länsstyrelsenskall i beslufet om arkeologisk fömndersökning eller särskild undersökning angevem som skall utföra undersökningen. Somvillkor för tillstånd enligt 12 § får ställa upp skäliga krav påsärskild undersökning för att dokumentera fomlämningen och på att fomfynd tastillvara eller på särskilda åtgärder för att bevara fomlämningen. I beslutetom tillstånd skall såvitt möjligt anges den kostnad som åtgärdema beräknasmedföra. Innanlänsstyrelsen prövar en ansökan enligf 12 § får den besluta om en arkeologiskfömndersökning av fomlämningen, om det behövs för att få ett tillfredsställandeunderiag för prövningen eller för att bedöma behovet av att ställa krav påsärskild undersökning. Länsstyrelsenskall i beslutet om arkeologisk fömndersökning eller särskild undersökning angevem som skall utföra undersökningen. Denna lag ttäder i kraftden . Bilaga 12.4 Prop. 1993/94:100 BiL 12 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:886) omgranskning och kontroll av filmer och videogram Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:886) omgranskning och konttoll av filmer och videogram skaU ha följande lydelse. Avgiftför granskning enligt denna lag tas ut med 1. gmndavgift , 2. tidsavgift 2. fidsavgift vid normalvisningshastighet, dock vid normal visningshastighet, dock minst 200kr, , 3. avgiftför varje tillståndskort utöver det första med I . Tidsavgift tas inte ut om en fUm eller ett videogram tiU väsentlig del är en Om en film eller ett videogram har en speltid vid normal visningshastighef utgår avgiften för varjetillståndskort utöver det första med , eller, om speltiden , med . Om en film eller ett videogram endast skall visasvid en filmfestival eller ett annat konstnärligt eller ideellt evenemang därsådana framställningar förekommer som godkänts för personer ,får Biografbyrån medge befrielse från avgift för granskningen. Dennalag ttäder i kraft den , 'Senastelydelse 1992:315 219 Bilaga 12.5 Prop, 1993/94:100 BU. Förslag till lag om ändring i lagen (1981:508) omradiotidningar Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1981:508) omradiotidningar skall ha följande lydelse. !§' En radiotidning enligt denna lag föreligger omföljande villkor är uppfyUda: skall vara ert radioprogram avsett för synskadade. a) en version av en sådan allmän nyhetstidning som trycks, har dagspresskaraktäroch ges ut här i landet (förtaga) eller b) dels en version av en förlaga, dels en sammanställning av materialfrån samma förlaga och ur ytterligare en eller flera förlagor, av vilkaversioner sänds som radiotidningar. får tiUåta att lokaladagstidningar eller lokala editioner av dagstidningar ingår i en sådansammanställning som avses i första stycket 2 b) även om de inte sänds somradiotidningar, under för-utsätming att den geografiska spridningen avtaltidningsutbudet kan förbättras eller antalet abonnenter därigenom kanökas. Med radioprogram avses detsamma som i radiolagen (1966:755) Dennalag ttäder i kraft , 'Senastelydelse 1986:1214 220 Bilaga 12.6 Prop.1993/94:100 BU. 12 Förslagtill lag om fortsatt giltighet av lagen (1986:3) om rundradiosändning av finländskatelevisionsprogram Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1986:3) om mndradiosändning av finländskatelevisionsprogram dels att lagen som gäUer fUl utgången av ,skall fortsätta att gäUa tiU utgången av , delsatt I § skall ha följande lydelse. Regeringen får för tiden intill ut- Regeringen fårför tiden intill ut gången av medge rätt fill gången av medge rätt till mndradiosändning från radiosändare randradiosändning från radiosändare av televisionsprogram i radio- eller av televisionsprogram i radio- eller televisionsprogram från , televisionsprogram från . Med mndradiosändning, radiosändning ochfrådsändning förstås detsamma som i radiolagen (1966:755). Dennalag ttäder i kraft . 'Senaste lydelse 1993:340. 1993/94:100 BU. Intemationellt samarbete m.m.. Statens kultanåd, ramanslag Bidrag till utveckUngsverksamhet inom kultarområdet m.m., reservationsanslag Bidrag tUl samisk kultar. Stöd till icke-statiiga kultarlokaler. Ersätmingar och bidrag tiU konstnärer Visningsersättning åt bild- och formkonsfnärer Bidrag till konstnärer, reservationsanslag Inkomstgarantier för konstnärer m.m,. förslagsanslag 21 395 000 Ersättning åt författare m,fl, för utlåning av deras verkgenom bibliotek m.m., förslagsanslag 84 304 000 ErsättningtiU rättighetshavare på musikområdet 3 375 000 Teater,dans och musik Bidragtill Svenska riksteatem. Dramatiskateatern 598 343 000 BidragtUl Svenska rikskonserter, reservationsanslag 68 753 000 Täckningav vissa kostnader vid Svenska rikskonserter,förslagsanslag I 000 Bidragtill regional musikverksamhet, förslagsanslag 233 270 000 Bidragtill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinsUtMioner,förslagsanslag 378 518 000 Bidragtill fria teater-, dans- och musikgrapperm,m., reservationsanslag 59 256 000 Bidragtill MusUcaliska 3 429 000 56 17, Bidrag till regional biblioteksverksamhet, 57 Bildkonst,konsthantverk m.m. , ramaw/ag Förvärv av konst för statensbyggnader m,m., reservationsanslag 60 20, Bidrag förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden, förslagsanslag 62 21. Utställningar av nutida svensk konst i Bidrag fUl för defria konstema Främjande avhemslöjden,/ör5/ag5ani/ag 65 24, RUfsarkivetoch landsarkiven, rawan/ag Språk-ochfoUcminnesinsfitatet, raman/ag 72 26, Svensktbiografiskt lexUcon, ramanslag 88 27, ,roman/ag 89 28, Kultarmiljövård,/öri/ag5an5/ag 91 29, RiksanfUcvarieämbefet: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag91 30, Kultarsföd vid ombyggnad m.m,, förslagsanslag 94 Museer och utställningar Centtalamuseer: Myndigheter, ramanslag Centtalamuseer: Stiftelser 104 33. Bidrag tiU vis.sa museer m.m. 108 34. Bidrag till regionala museer,/ör5/ag5aw5/ag Inköp av vissakultarföremål,/örj/agsanj/ag kultarområdet,ramanslag 36 806 000 Summalittera B 3 198 665 000 Massmedier m.m. Prop. Film m.m. Bil. , ramanslag 7 726 000 Stöd till svensk filmproduktion m.m., reservationsanslag 61 500 000 Stöd tiUfilmkultareU verksamhet, reservationsanslag 61 000 000 Stöd till fonogram och musUcalier, reservationsanslag 10 918 000 130 Dagspress och taltidningar ramanskig 5 266 000 Driftsstöd fiUdagspressen,/ö>5/flg5an5/ag 410700 000 Utvecklingsstöd till dagspressen, Täckandeav förluster vid statUg kredit- garanti tiU dagspressen,/dV5/ög5a/i5/ag 1 000 förslagsanskig 73 000 000 Stöd till radio-och kassettidningar, förslagsanskig 114 367 000 139 Litteratur och tidskrifter 139 11, UMeratarstöd, reservationsanslag 41000 000 14112, Stöd tUl kultartidskrifter, re5ervarionM«i/ag 19 500 000 14213, Stöd t\llbokhai\de\, reservationsanslag 8 101000 14314, Bidrag tiU nyhetsinformation och litteratar, reservationsanlag 13 000 000 Talboks-och , ramans/ag 53534 000 148 16.