prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — /93 har stor uppmärksamhet ägnats föratt finna former tiU stöd för demokratiprocesser och tUl väm åt individer somgenom att tillhöra utsatta grupper fann sina mänskUga rättigheter hotade eUerkränkta. På uppdrag av regeringen utarbetade SIDA riktlinjer för insatser inomdemokrati och mänskUga rättigheter, vilka därefter godkändes. Utifråndessa riktlinjer kommer ökad prioritet att ges åt att stödja uppbyggandet avett fungerande rättsväsende. En fortsatt viktig uppgUf blir att stödja grupperoch institut som arbetar med dokumentation och opinionsbUdning kring mänskUgarättigheter. Inom demokratins område identifieras stöd fiU parlamentetsfunktion, tiU valprocesser och tiU utformning av författningar omstyrelseskick. Stöd tiU att stärka pluralism och professionalism inom massmedieranges som ett annat område. Dock gäUer att försiktighet skaU gäUa så att sådantbistånd inte antar karaktären av stöd tUl ett enskUt partis opinionsbUdning. Ettprogram för stöd tUl bamets rättigheter utarbetades av SIDA och godkändes avregeringen . Ett angeläget område blir att stödja insatser till vämför bam vUka är underkastade oUka former av slaveridäribland sexueU exploatering. /93 lämnade SIDA drygt 60 mUjonerkronor tUl stöd för bamets rättigheter. En stor del av dessa medel var bidragtiU fristående organisationers verksamhet för bam. Ett annat viktigt område varinsatser för undanröjande av diskriminering mot kvinnor. Inom detta områdelämnade SIDA 13 mUjoner kronor /93. I situationer av väpnade konflikter undergrävsrättsskyddet och inte säUan in-ttäffar grava kränkningar av de mänskUgarättighetema. Bidrag har lämnats tUl nationeUa, regionala och oberoendeinitiativ för aft i u-Iänder förebygga konflikter och nå nationeU försoning.Sådana åtgärder är även ett förebyggande arbete tiU skydd för de mänskUgarättighetema. IAfrika lämnades sammanlagt 247 mUjoner kronor /93 tiU insatser fördemokrati och mänskUga rättigheter. Huvuddelen användes för insatser mot apartheidoch för en demokratisk samhäUsutveckUng i . ANC förblev därvidlag mottagare av bistånd även /93. Detta stöd kommer att upphöra ioch med att ANC övergår tiU att vara ett poUtiskt parti inför de allmänna valeni aprU 1994.1 takt med förändringar i många mot ökad poUtiskpluralism och mot demokrati, har prioritet givits åt att stödja dessaprocesser. Demokratiprocesser pågick i flera av de länder med vUka Sverigebedrivit ett långvarigt biståndssamarbete. Utarbetande av sammanhållna programtUl stöd för dessa processer sattes igång. Ett viktigt område förutses bU stödtiU rättsväsende. nisktbistånd lämnades i flera faU liksom stöd tUl utarbetande av nya konstitutioner. Svensktstöd lämnades tUl den kommission i som arbetat med en ny konstitution.Betydande stöd gavs tUI genomförande av valprocessen i och Zambia.Bidrag lämnades tUl medverkan av valobservatörer i . I harsvenskt bistånd använts tiU att stärka kommunalt styre och verksamhet. Stöd tUImedier lämnades i , , och . och andragivare lämnade bistånd tiU för ett program för förbätttande av rättsväsen.Bidrag lämnades tiU LUe and i , som i samarbete med FNengagerats i försoningsarbete i SomaUa. Stöd tiU rättsväsen och utbildning avdomare lämnades i och . BetydandedemokratUrämjande bistånd lämnades tiU mottagare i . ICenttalamerika användes medel tUl stöd åt freds-och försoningarbete. I fokusstod insatser i sedan regeringen och FMLN-gerUlanslutit avtal om fred . Stöd lämnades även till renodladehumanitära ändamål för flyktingar, tUl utbUdning kring mänskliga rättigheteroch tUI rättshjälp. ISydamerika har biståndet huvudsakUgen avsett de andinska ländema och riktatstiU gmpper som bevakar efterlevnaden av de mänskUga rättighetema. andinska juristkommissionen och . I bådeCentral- och gick merparten av medlen tUI fristående organisationeri samverkan med svenska folkrörelser. fick för sitt program drygt 58miljoner kronor. Rädda Bamen fick . Sammanlagt utbetaladesdrygt 171 mUjoner kronor tiU insatser för demokrati och mänskUga rättigheter iLatinamerUca /93. IAsien och har insatser lämnats för rättshjälp i och stöd tiUrättsväsendet. I , Sri Länka, och FiUppinema har stöd lämnatstiU advokatsamfund och barfotajurister som är Mänskliga rättigheter och demokrati Disponibelt Anslag Ingående reserv. Mellanstatlig/internationell org. Utbetalt 1992/93 verksamma bland rättslösagrupper och advokatsamfund. Stöd tiU utbUdrung av jurister och domare harlämnats i och . Ett brett humanitärt stöd har under flera årlämnats tUl och . Stödet har inkluderat såväl israeliska sompalestinska organisationer för mänskUga rättigheter. Sammanlagt utbetaladesdrygt 66 mUjoner kronor tiU insatser för mänskUga rättigheter och demokrati iAsien och MeUersta östern /93. Ett omfattande samarbete har etableratsmed intemattonella och regionala organisationer som verkar för mänskUga rättigheter.Bidrag lämnas tUl IntemationeUa , FNrsrådgivande verksainhet för mänskUga rättigheter, Interamerikanska institutetför mänskUga rättigheter med flera. Stöd har utgått tUl svenska organisationertiU vUka hör FrivU-Ugorganisationemas Fond för MänskUga Rättigheter och RaoulWaUenberg-Institu-tionen i Liond. Totalt utbetalades tUl denna grupp avmeUanstatUga och Uitemationel-la organisationer 49 mUjoner kronor under1992/93. /93 lämnades insatser inom SIDA:s anslagspost demokrati ochmänskUga rättigheter tiU ett belopp om fotalt 534 mUjoner kronor. Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättnad Betalningsbalansstöd föratt främja ekonomiska reformer Ekonomiskareformer mot marknadsekonomi för att stimulera tiUväxt är ett av målen försvenskt utveckUngssamarbete. En utveckling mot ökad marknadsorientering avekonomin är även ett av regeringens kriterier för biståndssamarbete. Så gottsom samtiiga svenska samarbetsländer genomför nu reformprogram med makroekonomiskastabiliseringsåtgärder, strukturförändring och Uberalisering av ekonomin. Ettviktigt sätt för att främja denna ekonomiska omvandling från tidigareplanekonomi tiU marknadsekonomi är genom s.k. betalningsbalansstöd, sommöjliggör för ett skuldtyngt land att erhålla utländsk valuta för att kunnaimportera de varor som är nödvändiga för att uppnå ekonomisk fUlväxt och enlångsiktigt håUbar utveckling. Betalningsbalansstöd kan antingen ta formen avfritt obundet stöd tiU import eUer skuldlättnad som indirekt frigör medel förimport. Betalningsbalansstöd anslås tiU länder dels inom landramama, ochkaUas då ofta för importstöd, dels genom ett särskUt anslag under C3:"Stöd tiU ekonoiniska reformprogram och skuldlättnadsåtgärder". EnUgtbeslut av kommer från och med budget- året1994/95 importstödet att brytas ut ur landramama och sammanföras med betalningsbalansstödetinom C3. Tunga skuldbördor och ekonomisk kris har lett tUlakuta betalningsbalansproblem i många och har ökat behovet avbetabungsbalansinriktat bistånd. För att biståndet skaU bidra tiU ekonomiskåterhämtning och tiUväxt är det nödväncUgt att ländema vidtaråtgärder för att minska obalansema i ekonomin och genomför stmktureUa reformerför att stimulera t.ex. framväxten av en konkurrenskraftig exportsektor ochproduktion av inhemska jordbruks- och industtivaror. Betalningsbalansstödlämnas därför endast tiU länder som genomför ekonoiniska reformprogram, oftastutformade i samarbete med och IntemationeUa valutafonden (IMF). Enförutsättning för att reformansteäng-ningama skaU vara framgångsrika är att deföljs av tUlräckUga extema resursflöden tUl landet, och det är här sombetalningsbalansstödet fyUer en viktig funktion. Betalningsbalansstöd gesförettädesvis inom ramen för intemationeUt samordnade aktioner. MöjUghetemaatt få tUI stånd ökade resursflöden är då större. Genom att anslå bistånd försådana insatser kan också påverka andra givare att ge ökat bistånd ochskuldlättnader. Det innebär också att biståndsinsatsema och viUkors-stäUandetkan samordnas, vilket ger bättte fömtsättningar för ett effektivt bistånd. Det särskilda programmet för - SPA del av betalningsbalansstödet samordnas med särskUda programför , SPA. Detta initiativ, som tUlkom 1987 för att öka och förbättta biståndsflödettUl de fattiga, skuldtyngda och reformerande afrikanska ländema, har visat sigvara ett mycket värdefuUt instmment för att mobilisera och samordna detfinansieUa stödet tUl dessa länder. Utöver ökade resursflöden läggs stor viktvid ökad samordrung av biståndet, minskad bindning av biståndet tUl vissasektorer eller varor och uppföljning av landets budgetutgUter. Kopplingen delsmeUan poUtiska och ekonomiska reformer, dels mellan reformer ochfattigdomsbekämpning diskuteras också inom samarbetet. Studiervisar att de som deltagit i SPA och aktivt genomförtekonoiniska reformprogram har haft en bättte ekonomisk utveckling än övrigaafrikanska länder. Detta beror på de ekonomiska reformema i sig, men är ocksåen följd av de ökade och bättte anpassade biståndsflöden som reformprogrammenger upphov tUl. Trots att det råder viss besvikelse över den ekonomiska utvecklingeni har en del länder med tidigare mycket negativ utveckling lyckatsvända denna . , , , , ärexempel på länder som har haft ekonomiska tiUväxttakter på4-5 %, vilket Umebär en helomvändning från den tidigare negativa utveckUngen.Det innebär ändå en begränsad tiUväxt per capita. Bland annat inomSPA-samarbetet diskuteras hur man skuUe kunna uppnå högre tiUväxttakter i linjemed de som uppnåtts för vissa . SPA-finansieringen bestårav ett antal delar: anpassningslångivning från Intematio nal () (organ för utlåning anpassningslångivning från IMF genom EnhancedStructural Adjustment FacUity (ESAF) sam- och paraUellfinansiering från bUaterala givareoch andra multUaterala organ, oftast i form av obundet importstöd bidrag tUI skuldtjänstbetaUUngar påVärldsbanksskuld, den s.k, femte dimensionen bidrag tUl reduktion av kommersieU skuld, den s.k.sjätte dimensionen Huvuddelenav det svenska betalningsbalansstödet lämnas i form av obundet importstöd.Stödet kanaliseras via marknadsbaserade valutafördelningssystem, där detimporterande företaget betalar motvärde i lokal valuta. Motvärdet utgörbudgetintäkter för staten. Genom att skapa tiUgång tUl utiändsk valuta ärimportstödet en biståndsform som är väl anpassad tUI att stödja utvecklingenav marknadsekonomi och den privata sektom under förutsättning att importstödetinte är förenat med subventioner och centtalstyrd valutafördelning. Avbidragen tiU SPA används också en betydande del för att underlätta återbetalningav Världsbanksskuld. En stor del av de fattigaste u-ländemas skiUdbörda bestårav räntor på lån från på marknadsmässiga viUkor, s.k. IBRD-vUl- kor.För de länder som endast kan låna på mjuka viUkor från (), utgöråterbetalningarna på IBRD-lånen en tung börda. Dessa skulder kan inte avskrivaseUer omförhandlas. Om inte ländema fuUföljer sina återbetalningar tvingasVärldsbanken avbryta långivningen. Därmed skuUe ländemas återhämtningsprogramsannolikt inte kunna fullföljas och möjUghetema att få betalningsbalansstödfrån bUaterala givare minska. använder därför en del av deåterbetalningar som banken får in på för att underlättaräntebetalningen på de gamla IBRD-lånen. För att även täcka amorteringarna pådessa lån bidrar och en del andra länder med ytterUgare bUateraltstöd. Sverigebidrog även med biståndsmedel för att subventioneraIMF.-s mjuka utlåning tiU fattiga, skuldtyngda länder som genomför strukturanpassning.Totalt utbetalades 600 mUjoner kronor tUl ESAF. Enefterföljare tUl denna låne-möjUghet planeras, tUl vilken ämnar anslåbetalningsbalansstöd. Ettantal skuldtyngda länder Ugger efter med sina betalningar tiU , IMFeUer regionala utvecklingsbanker. Detta är ett aUvarUgt problem för länderna,eftersom de utestängs från ny långivning. Bland de länder som under senare århaft betydande betalningseftersläpningar märks , , ochPeru. SärskUda insatser måste tUl för att hjälpa de länder som genomförekonomiska reformprogram och försöker klara ut problemen med försenadebetalningar. Genom att bilda en s.k. stödgrupp kan exttaordinära resursermobiUseras från biståndsgivama. har deltagit i stödgruppsfinansieringför , , och och planer finns på att delta i enUknande operation för . För , med exceptioneUt stora eftersläpningartiU IMF, har en särskUd metod tUIämpats, för att möjUggöra finansieUt stöd tUllandet under reformprocessen. Under det IMF-övervakade reformprogrammettjänar in rättigheter tUl att utnyttja IMF:s lånemedel när reformemagenomförts. betalas reguljär skuldtjänst. Betalningsbalansstödkan också användas för att ge skuIdUndrmg i bUaterala skulder tiU . IenUghet med en resolution i har skrivit av debiståndskredifer som gavs tiU de fattigaste ländema.Idag finns inga sådana biståndskrediter utestående på dessa länder. De fordringar som svenska sfaten har påu-Iänder är i huvudsak offentUgt garanterade exportkrediter och utvecklingskrediter,s.k. Dessa krediter har garanterats av ()respektive BITS. SkUUiaden meUan u-krediter och de tidigare givnabiståndskreditema är att de senare i sin helhet var anslagsfinansierade, medanu-kreditema består dels av en anslagsfinan-sierad gåva, dels av en kredit frånmarknaden. , en sammanslutning av länder som har fordringar på skuldtyngdaländer, omförhandlas dessa länders bUaterala, offentUgt garanterade, skulder.En förutsättning är att landet genomför ett ekonomiskt reformprogram med stödfrån IMF. Efter att ha uppnått en principöverenskommelse i ingårskuld-landet bUaterala avtal med långivarländer-na. haromförhandling av de fattigaste ländemas skulder i skett på aUtförmånUgare villkor. avskrivs hälften av förfaUen för dessaländer vid omförhand- Ung, erUigt de skutvidgade Toronto-vUl-koren. En tredjedel av denna avskrivning finansieras medbetalningsbalansstöd, resten täcks av EKN-systemet. Därutöver användsbetalningsbalansstöd för att täcka räntebetalningar under omförhandlingsavtalen.Biståndet ger därmed ytterUgare skuldlättnad utöver vad som överenskommitsmultUateralt. , tUlsammans med de övriga nordiska ländema, driver ocksåmultUateralt frågan om ytterUgare skiUdlättnad för de fattigaste ländema. Denordiska ländema förordar avskrivning av den utestående bUateralaskiUden för vissa länder. Utöverskuld tiU intemationeUa finansieUa institutioner och skuld tUl bUateralaoffent- Uga långivare har mångau-länder en betydande skuld tiU privata långivare, främst kommersieUa banker,som inte är offentUgt garanterad i långivarlandet. Eftersom de mest skuldtyngdau-Iändema har svårt att betala räntor och amorteringar på denna skuld, säljssådana skuldsedlar meUan fordringsägare på en andrahandsmarknad tiU priser somofta Ugger på en ruva långt under skuldsedlarnas nomineUa värden, för vissaländer så lågt som av det nomineUa värdet. Biståndsfinansieradeskuldåterköp genomförs för att dra nytta av den låga kursen påandrahandsmarknaden. IntemationeUt organiserade skuldåterköp har genomförtsför ett antal länder. har, bl.a. på svenskt mitiativ, avsattvinstmedel tUl en fond för finansiering av sådana återköp, tiU vUken ävenbUaterala En ständigt aktueU fråganär man talar om ekonomiska reformprogram och betainingsbalansstöd är: vilka äreffektema av reformerna och därtUI sammankopplade biståndsflöden? Denna frågahar de reformerande ländema, biståndsgivama och inte minst IMF och Världsbankenatt ta ställning tUI. Det finns mänga problem förknippade med att mäta effektemaav reformema, för vi vet ju inte hur utfaUet hade varit ufan reformer. SkaUman då jämföra med perioden innan man startade med reformema, eUer skaU manjämföra med en konttoUgrupp av andra länder som inte genomför reformer? Världsbankenanvänder båda dessa an- greppssätt i sinaekonomiska studier och drar slutsatsen att de reformerande ländema har enbättte ekonomisk utveckling nu än de hade innan reformema genomfördes, och attde också uppvisar en bättte ekonomisk utveckUng än konttoUgruppen. Man visarockså genom ekonomettiska modeUer på samband meUan oUka reformer och ekonomisktiUväxt. Ettantal konsulter har på uppdrag av SIDA gått tUl väga på ett helt annat sättför att mäta reformprogrammens effekter. Deras ansats är"män-nisko-orienterad" och ett metodologiskt experiment. Man harbesökt tolv byar i , spridda över hela landet, och ägnat några givare kan bidra. Sverigehar bidragit tiU skuldåterköp för BoUvia och Mogambique på detta sätt. Underdet närmaste året av-serer att bidra tiU liknande operationer för ytterUgaretre låginkomstiänder. Omskuldsedlar köps upp på andrahandsmarknaden och överlämnas tUI skuldlandeti utbyte mot någonting, t.ex. lokalvaluta för ett biståndsprojekt, görs en s.k.skiUdkonvertering ("debt swap"). har genomfört ett sådantskuldbyte för , då biståndsmedel användes i utbyte mot lokalvalutaför ett naturvårdsprojekt. TUl skillnad från skuld- Detblev bättre tillgång på varor i butikerna som följd av reformprogrammen. dagartill att prata med folk om deras åsikter om de förändrade ekonomiskaförhåUandena tUl följd av reformprogrammen. Några av slutsatsema man drar avdenna studie är: Den fattiga landsbygdsbefolkningen, och särskilt kvinnorna, upplever denökade tUlgången på varor som mycket positiv. Under planekonomin var detständig brist på varor tUl följd av prisregleringar. Det begränsadevaruutbudet kimde endast köpas av eliten till höga priser på den svartamarknaden, men tack vare UberaUseringen av handeln finns nu varor att köpa tUlen kostnad som Liberaliseringen verkar också ha stimuleratproduktionen i byarna. Byborna har hittat fler och nya in-komstkäUor. Ett antal institutioneUa hUider blockerarfortfarande reformer på många områden, specieUt de sociala sektorema. Dessaområden måste prioriteras, så att människoma får en drägUgare dagUg tiUvaro. Dennaansats ger inte en heltäckande bild, men det är ett inttessant komplement tiUde mer traditioneUa studierna som IMF och pubUcerar. återköpen ökarskuldkonvertering oftast belastningen på mottagarlandets budget. Särskildhänsyn måste därför tas tiU den makroekonomiska situationen i landet. Dettotala betalningsbalansstödets fördelning på mottagarländer framgår av tabell tUl höger. Dettotala betalningsbalansstödets fördelning påmottagarländer de senaste två budgetårenframgår av nedanstående tabelP Bidrag till ränte- octi avbetalning på Världsbanksskuld ' Siffrorna indikerar avtalade belopp i . Avtalsperioden gårpå kalenderår. Beloppen har fördelatsut på budgetår. Detsvenska biståndet förknippas vanUgen med ett långsiktigt och relativtomfattande stöd tUl vissa mottagarländer eUer intemationeUa organisationer.Verksamheten inom det som i vardagslag kaUas SärskUda program är av en delvisannan karaktär. Inom andra sektor i samhäUet redovisas motsvarande verksamhetervanUgen under rubriker som Försöksverksamhet eUer Övrigt. SärskUda programinnehåUer verksamhet och stöd tUl insatser som antingen av oUka skäl ärsärskilt prioriterade eUer sådana som är av utpräglad försöks- ochmetodutvecklingskaraktär. StödettUl Försöksverksamhet och metodutveckling ger möjUgheter att identUiera,utvärdera, doktmientera och sprida erfarenheter av nya metoder och teknikerinom olika sektorer av biståndet. Insatserna har ofta inslag av forskning,varför ett nära samarbete med Sarec sker. Den andra kategorin, Amnesinriktadverksamhet, består huvudsakUgen av insatser som be- finnersig i ett uppbyggnadsskede och där de enskUda insatsema ännu är relativt småoch ännu inte färdiga att infogas i det långsiktiga bUaterala samarbetet medenskUda länder. Initiativen tiU dessa insatser har huvudsakUgen kommit frånriksdagen och regeringen. Betydelsenav en ökad effektivitet i biståndet kan inte nog understtykas. Den tredjekategorin inom SärskUda program utgörs därför av Insatsförberedelser ochresultatvärdering. Här görs analyser och utvärderingar i fråga om effekter ochprestationer av biståndet. Resultat och överväganden används i storutsträckning i den biståndspoUtiska beslutsprocessen och debatten. Verksamheteninom Särskilda program administreras av SIDA, men resultat, analyser,utvärderingar m.m. sprids fUl och nyttiggörs även i stor utsfräckning inomandra myndigheter, enskUda och intemationeUa organisationer m.fl. Tabell: Särskilda program, Utbetalningar 1992/93 och budget 1993/94, mkr Kostnader 1992/93 Antal Insatser 1992/93 Budget 1993/94 (FOM), varav: - Lantbrul(, livsmedel 15 17 22 10 13 14 40 16 Amnesinriktad verksamhet (ÄIV), 206 17 34 15 81 6 5 6 175,5 13 40 11 - Kultur och massmedia Forskning med inriktningpå u-ländemas problem och uppbyggnad av forskningskapacitet är av storbetydelse för möjUgheter att lösa sina grxmdläggan-deutvecklingsproblem. Den biståndsmyndighet som har det huvudsakliga ansvaretinom detta område är Sarec. Även SIDA svarar för visst stöd inom detta ochnäraUggande områden, t.ex. insatser vad gäUer högre utbildning. Sarec:sverksamhet består av insatser inom följande fyra områden: Bilateralt forskningssamarbete, med för närvarande15 i (, , , , ,och ), (, , , Nicaraguaoch ) och (, Sri Länka och ). IntemationeUa forskningsprogram, genom stöd tUIbl.a. jordbruksforskning inom on () och hälsovårds-forskning inom WHO. Regionala och särskUda program, t.ex. vad gäUerforskning om aids, skog och mUjö, kvinnor samt demokrati och mänskUgarättigheter. Svensk u-landsforskning, genom stöd tiU enskUdaforskningsprojekt, forskningsmUjöer/institutioner och, sju,högre forskartjänster. Stödet tUl intemationeUaforskningsprogram dominerade tidigare Sarec:s insatser. Andelen har genom årenminskat och utgör nu en ttedjedel av de anslagna medlen för u-landsforskning.Det växande bUaterala samarbetet är med sina av medlen Sarec:s mest omfattande verksamhet. går tiU de regionala och särskUdaprogrammen och stödet tUl den svenska u-landsforskningen utgör . /94 anvisades anslaget C3. Andra biståndsprogram 405 miljonerkronor för u-landsforskning. Under /93 uppgick de totalautbetalningama tiU 384 mUjoner kronor. Teknisktsamarbete och utvecklingskrediter genom BITS Inomramen för de biståndspoUtiska målen har Beredningen för tekniskt-ekonomisktsamarbete, BITS, tiU uppgUt aft främja ekonomisk och social utveckUng iu-länder och länder i Centtal- och . Verksamheten omfattar bidrag tUl teknisktsamarbete med inklusive intemationella kurser i samtu-kreditfinansiering av utvecklingsprojekt i u-Iänder. /90har BITS ett huvudansvar för genomförandet av det svenska samarbetet medCenttal-och . BITS insatser förutsätter att samarbetsländema harkapacitet att planera och ansvara för genomförandet av de projekt som fårstöd, att projekten är prioriterade i ländemas utvecklingsplaner samt att enkostnadsdelning sker meUan partema. BITS samarbetar med låginkomstiänder ochlägremedelinkomstländer. Under /93 utbetalades 770 mUjonerkronor, varav 454 mUjoner för tekniskt samarbete (inklusive insatser i Central-och ) och för utvecklingskrediter, s.k.u-krediter. Dettekniska samarbetet syftar tUI kunskapsöverföring och kompetensutveckling inomområden som bedöms ha sttategisk betydelse för samarbetsländemas utveckUng. BITSmedverkan i det tekniska samarbetet utgörs av bidrag tiU konsultinsatser. institutionssamarbete,finansieUt stöd, för-söksuttustning och intemationeUa kurser. Tjmgdpunkten idet tekniska samarbetet Ugger inom sektorema industti och energi. Flera av deintemationeUa kursema behandlar dessa sektorer. En vidgning av kursutbudet motmer aUmänt förvalt-ningsktinnande pågår. Stöd tiU konsultinsatser, som är denstörsta verksamhetsformen, har i växande utsttäckning avsett insatser för atteffektivisera utnyttjandet av befintUg industti och infrastruktur, t. ex. genomenergibesparande åtgärder. Begränsat finansieUt stöd på gåvobasis för inköp avutmstning, kan ges som komplement tUl det tekniska samarbetet. Stöd ges främstför underhåUs- och rehabUiterings-insatser. Antalet sektorer som omfattas avBITS tekniska samarbete har successivt ökat.