prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — 1politikområdet ingår i huvudsak tillstondsprövning avseende invandring ochmedborgarskap, överföring av flyktingar till , mottogande av asylsökandeoch flyktingar, ersättmng till korarauneraa för raottogande av flyktingar,åtgärder för invandrares integration i det svenska samhället samt åtgärder raotdiskrirainering, fräralingsfientlighet och rasism. De totela utgifterna förpolitikorarådet uppgår under /95 till ca ,vilket utgör ca I % av stetens totela utgiften Diagram3.14 Stotens utgifter för invandring /89 -1998/99. Miljarder kronor i 1994/95års prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 Detvå senaste budgetorens flykting- och invandringspolitik har präglats avkonflikterna i f.d. . Under budgeteret 1992/93sökte närmare 81 000 personer asyl i , huvudsakligen medborgare frånrepubliker sora ingått i den jugoslaviska federationen. Regeringen beslutede ijuni 1993 att de asylsökande bosnier (omkring 40 000) sora då befenn sig i Sverigeefter individuell prövmng skulle kunna få perraanent uppehållstillstond.Samtidigt infördes viseringsplikt för medborgare från Bosnien -,eftersom många av de bosnier sora sökte sig till kunde få skydd inärområdet. Detto ledde till en snabb minskning av antolet asylansökningar ochtroligen kommer antolet asylsökande innevarande budgetår bli i storleksordmngen15 000. De bosnier som väntes få uppehållstillstond i koraraer attföranleda en relativt stor följdinvandring av anhöriga. har fettotbeslut sora gör det raöjligt att innevarande budgetor överföra upp till 7 800s.k. kvotflyktingar till , varav 7 300 från f.d. . Regeringen har i marsraånad fettot vägledande beslut ora Prop. 1993/94:150 uppehållstillstondför soraalier sora väntos leda till att drygt 2 400 BUaga 1.2 personer komraeratt tos eraot i kommunerna under budgetoret 1994/95. Regeringen beslutodevidare att bara och bamfemiljer -huvudsakligen Kosovoalbaner - somsökt uppehållstillstond före raen sora inte fått sinaärenden slutligt prövade, i princip skall få stonna i . Detto väntosleda till att ytterligare 20 000 personer komraer att beviljasuppehållstillstond. Motden nu redovisade bakgranden bedöms utflyttningen till koramuner avflyktinginvandrare med anhöriga tillfälligt bli raycket omfettande ochsammanteget för innevarande och näste budgetor ligga i storleksordningen 105000 personen Beroendepå hur konflikter yttrar sig och var de är lokaliserade, kan kraven på densvenska flyktingmottegningen variera kraftigt. Det räcker i det sammanhangetraed att erinra ora att början av 1980-telet var långt ifrån konfliktfritt,raen att antelet asylsökande ändå höll sig på nivån 5000 - 10 000 per ån Detgår alltså inte att prognostisera vad de närraaste budgeteren kan korama attraedföra för tillströmning av asylsökande till . Planeringen får istellet utgå ifrån dagens nivåer, raen skall saratidigt säkerstolla beredskapför andra situationen Regeringensanslagsberäkningar för planeringsperioden baseras därför på ett antogande oraatt 15 000 - 25 000 personer koraraer att söka asyl i kapacitet för asylprövning har diraensio-nerats förhandläggning av 25 000 asylärenden. Beroende på asyltill-strömning, beslut orauppehållstillstånd och koraraunutplaceringar kan det saniraanlagdaanslagsbehovet för perioden /96 - 1998/99 koraraa att ligga i intervallet20 till 24 miljarder kronon Riksdagenhar beslutot i enlighet med regeringens förslag om förändringar imottogandet av asylsökande (prop. 1993/94:94, bet. 1993/94:SfUll, rskr.1993/94:188). Förändringarna börjar genomföras budgetoret 1994/95 och väntesleda till effektiviseringar i flyktingmottegandet och minskade anslagsbehov. Helainvandrarpolitiken och invandrings- och flyktingpolitiken genomgår nu enparlamenterisk översyn sora skall vara avsluted . Denna översyn kankomma att ha stor betydelse för den framtida kostnadsutvecklingen. Åtgärderriktes raot främlingsfientlighet och rasism. För näste budgetor har regeringenföreslagit att avsätts för sådana insatsen En kommissionraot fräralingsfientlighet och rasisra kommer att tillkallas. 3.14 Vård och omsorg redovisas stotens utgifter för vård och orasorg. I huvudsakbestår dessa av bidrag till hälso- och sjukvård, äldre- och handikapporasorgoch raissbrakar- och ungdorasvård samt administrationskostnaderna för stotiigamyndigheter inom dessa områden. De totola utgiftema för politikorarådet uppgårunder /95 till ca , vilket motsvarar drygt 1 %av stotens totala utgiften Stotens utgifter inomdetto område utgör endast en liten del av de saralade offentiiga utgifternainom området då ansvaret för vård och omsorg i förste hand är en kommunalangelägenhet. specialdestinerade stotsbidrag har i stor utsträckningslopats i saraband med omläggningen av stotens bidrag tillkommunsektom. Diagram4.15 Stotens utgifter för vård och omsorg /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 del av stotens utgifter inora detto oraråde bestor av tillfälligastimulansbidrag för skilda ändaraål. Dessa utgår för attunderlätto genomförandet av reformen Bidragen varierar över tiden och underLK-perioden kommer några av bidragen att upphöra. Detto gäller för destimulansbidrag som infördes i anslutning till Ädelreforraen, Husläkarteforraenoch Handikappreform. Störte delen av utgiftsminskningen under periodenförklaras av att dessa tillfälliga stimulansbidrag minskar eller upphön Andrastotsbidrag utgår till hälso- och sjukvården, missbrakarvården särat inorahandikapporarådet. De stotiiga adrainistrationskostnaderaa för myndigheter inomändamålsorarådet beräknas uppgå till ca per ån De flestorayndigheteraa har en regelstyrd verksamhet i formav handläggning av ärenden, tillsyn osv., samt ett ansvar för ut- Prop.1993/94:150 värdering, kunskapsförmedling och samordning. Inomhandikappområdet ger stoten bl.a. bilstöd till handikappade och föräldrar medhandikappade bara till anskaffiiing och anpassning av motorfordon m.m.Ekonomiskt stöd ges även för merkostnader i saraband med nedsattfunktionsförmåga och till personlig assistans för personer med storafunktionshinder Sistnämndastöd infördes och utgifterna för stotlig assistansersättningberäknas budgetoret 1994/95 uppgå till ca 2,5 miljarder kronon ärdet svårt att bedöma utgiftsutvecklingen . De faktorersora styr denna är antol ersätt-ningsraottogare, antal beviljade tiraraar samtbeslutod ersättningsnivå. För att förändra den högste ersättningsnivån förassistonsersättningen krävs separato beslut av regeringen. 3.15 Näringsliv och jordbruk Stetensutgifter inom politikområdet går främst till olika former av branschstöd,framför allt inom jordbrakssektora men också tillstödinsatser inom det finansiella systemet, dvs bankstöd. äringa ytterligare utgifter inlagda för bankstödet. I övrigt ingår iverksamhetsområdet bl.a. småföretogsutveckling särat bransch- ochkonsumentstödjande myndigheten totola utgifterna för politikområdet uppgårunder budgetoret 1994/95 till ca , vilket utgör avstotens och socialförsäkringssektorns totala utgiften Diagram3.16 Stotens utgifter för näringsliv och jordbruk /89 -1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totalautg. Utgifternahar /92 -1993/94 dominerats av utgifter för framför alltbankstödet samt omstollningen av jordbraket. För bankstödet beräknas utgifternatill ca för perioden /92 - 1993/94. Stotens utgifter äri stort oförändrade över LK-perioden. Väsentligadrag i den näringspolitiska inriktningen är att främja ökad konkurtens genombl.a. avregleringar, förvalto och avyttra stotens aktier i olika företeg,stödja näringslivsrelaterad forskning och utveckling samt näringslivetsinternationalisering. Regeringen lade fiam ett saralat prograra för en ny småföretegspolitik, som bl.a. innebärförbättrad rättssäkerhet, förbättrad konkurrens,sänkt skattetryck, tillskapande av en effektivare riskkapital- Prop.1993/94:150 marknad, förenkling av lagregler samt åtgärder för att underlätte BUaga 1.2 nyeteblering och Europakontekten En stor del av detteprograra har genoraförts. Enligtpropositionen ora privatisering av stetiigt ägda företeg skall 34 stetligaföreteg säljas ut (prop. 1991/92:69, bet. 199l/92:NU10, rskr. 1991/92:92). Dentidigare angivna raålsättningen att försäljningen skall inriktes på engenorasnittlig försäljningsvolym på ca kvarsten Fastospelregler och konkurrens på lika villkor är viktigt för att marknadsekonominskall fungera. trädde en ny, skärpt konkurtenslag i kraft.Arbetet med förenklad lagstiftning och enklare myndighetsregler, främst vadgäller effekterna för små och medelstora företog, har fortsatt hög prioritet.Under LK-perioden komraer tillärapning av lagen att följasupp. Aiibetet raed att fräraja ökad konkurrens i den offentiiga sektom gårvidare. Riksdagensbeslut att avskaffe det s.k. riksprovplatssysteraet har medfört att derayndigheter sora föreskriver hur ferliga produkter skall hanteras börjatinföra öppna systera för provmng och certifiering. Samtliga riksprovplatserplaneras vara avvecklade till . Regeringenföreslår i propositionen om marknadskontroll för produktsäkerhet, m.ra. (prop.1993/94:161) att ansvaret för raarknadskon-trollen i blir orarådesvisfördelat på befintiiga tillsynsrayndigheter raed Styrelsen för teknisk ackreditering(SWEDAC) som samordnande organ. Organisationen för den svenskamarknadskontroUen avses vara genomförd till och verksamhetenskall finansieras i försto hand med generella avgiften Konsuraentpolitikenhar varit föreraål för en översyn. Ett betonkande -Konsumentpolitiken i en nytid (SOU 1994:14) - har lagts fram. Regeringen avser att tostellning till förslagen i betänkandet bland annat om ett nytt miljömål förkonsumentpolitiken. Riksdagenbeslutede om en ny livsraedelspolitik (prop. 1989/ 90:146, bet.1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327). Omstellningen av jordbraket genoraförs raedsiktet instellt mot en bättre balans mellan produktion och efterfrågan inomlandet i kombination raed en satsning på alternativ till dagenslivsmedelsproduktion. Huvudfråganför jordbraks- och livsmedelspolitiken har varit attpåbörja anpassningen av politken till ett medlemskap i och resultotet avGATT-avtolet. Dennya skogspolitiken som trädde i kraft fno.m. iimebär enbetydande avreglering och en ökad fiihet för skogsägarna. Det stotiigaekonomiska stödet till skogsbraket har minskat kraftigt och lämnas numerahuvudsakligen till ädellövskogsbruk och vissa natur- och kulturvårdsåtgärden och skogsvårdsstyrelsernas organisationrationaliseras och har till stora delar anpassats till den nya Prop.1993/94:150 skogspolitiken. Myndigheternas sektorsansvar för miljöfrågorna har BUaga 1.2 markerats tydligt. frö- ochplantproduktion har bolagiserats. Sverigesiktar på en fullständig integrering raed EG:s gemensamma jordbrakspolitik frånden dag blir medlera. Ambitionen är att inga övergångsåtgärder skallbehöva tillärapas sedan har blivit raedlem samt att övrigakonkurrensbegränsande åtgärder undamöjs, i båda fellen på basis avörasesidighet. Jordbruketoch fisket hålls i stort sett utonför den integrationsprocess sora blir följdenav . Ett EU-raedleraskap kommer däremot att raedföra storaförändringar raed bl.a. anpassning till och deltogande i EG:sorafettande systera. Uragimyranda på jordbraksonirådet kommer globaltsett att leda till en successiv sänkning och omläggning av stödet tilljordbruket samt en ny inriktning av stödet raot mindre produktionsdrivandestödformen Sänkto handelssnedvridande exportstöd och gränsskydd skall på siktge en stobilare och raer livskraftig världsraarknad för jordbraksvaror Regelsysteraennär det gäller den teknologiska infrastrakturen är stondigt föremål för översynoch måste utforraas så att de inte raedför hinder och kostnader för tekniskutveckling, företogande och handel. Många av de åtgärder sora initieras inomdette område är föranledda av närmande till EU. Motbakgrand av utvecklingen inom EG:s konkurrensrätt koraraer under LK-periodenatt genoraföras en uppföljning och resultetutvärdering raed avseende påorafettningen och inriktningen av grappundantegen i den nya konkurtenslag somträdde i kraft . Ipolitikområdet ingår främst utgifter för kungliga hov- och slottssteteraa.Riksdagen, . , stobsmyndigheterna och länsstyrelserna. De totola utgiftema förpolitikområdet uppgår under /95 till ca ,vilket utgör av stetens och socialförsäkringssektorns totela utgiften Diagram3.17 Stotens utgifter för central förvaltning /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/95 ärs prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totala utg. 90«1 92/93 94/95 96/97 98/99 Utgifternainom detto område har minskat . Anledningen är främst attanslaget för ADB-investeringar via Stotskontoret har upphört, samt debesparingar som gjorts inom förvaltningen. pågår ettstort antal stotiiga utredningar sora i större eller mindre utsträckning berörlänsstyrelserna och deras verksamhet. Den viktigaste är den parlamentoriskaRegionberedningen (C 1992:06) sora har i uppdrag att utforma förslag ora denoffentliga verksamhetens uppbyggnad och indelning på regional nivå. Resultotetav Beredningens arbete avses redovisas . 3.17 Fritidsverksamhet och kultur Inomändamålsområdet för fritidsverksamhet och kultur anslås raedel till kultur- ochmedieverksamhet, idrott, folkrörelser och kooperationen samt ungdomsfrågor De totala stotsutgiftemaför ändaraålsområdet uppgår 1994/95 till ca , vilketmotsvarar av stotens totola utgiften Diagram3.18 Stotens utgifter för fritidsverl 1993/94:150 BUaga1.2 %-andel av totala utg. Stotensutgifter till ändamålet har ökat stodigt . Dengenomsnittliga ökningen har uppgått till . Anslagsökningen kandelvis förklaras med att stödet till idrotten har ökat. ärstotens utgifter i stort sett konstonto. Ett stort antol anslaginora området avser förvaltningskostnaden 1 övrigt bestor utgiftema bl.a. avproduktionsstöd, konstnärsstöd och annat verksamhetsstöd på kultur- ochmedieorarådet. Inom fritidsområdet består utgiftema framför allt av bidragentill föreningslivets verksamhet, exempel är bidrag till idrottsrörelsen, bam-och ungdorasverksamhet i övrigt, handikapporganisationer, huraanitora ändamål,samt bidrag till bl.a. alhnänna samlingslokaler inora folkrörelseorarådet. Tre parlaraentariskakommittéer sora arbetot raed frågor ora den fraratida kulturpolitiken, harunder avlämnat sina betonkanden. En fjärde parlamentorisk kommitté(Ku 1993:03) om kulturpolitikens inriktning, har till uppgift att bl.a.utvärdera den hittUls förda politiken på kulturens oraråde och lämna förslagora politikens framtida inriktning och utformning. Kommittén skall lämnaförslag senast vid utgången av . Inom medieområdet har en parlamenteriskkommitté tillsatts (Ku 1993:10) med uppgift att undersöka behovet av stotiigastödåtgärder till dagspressen samt lärana förslag till framtida stotiigt engagemang. Prop.1993/94:150 Uppdraget skall vara slutfört i noveraber 1994. Dessutom har ensärskild BUaga 1.2 utredare tillkallats (Ku 1993:09) med uppdrag attkartlägga behovet av sektorsforskning om massmedierna och att utorbeto förslagom forraema för en sådan forskning. Arbetet skall redovisas i septeraber 1994. Detotala stotsutgiftema för fritidsverksamheten uppgår för /95till ca 0,7 railjarder kronon En särskild utredare (1992:05) har haft iuppdrag att utorbeto ett förslag till de framtida principer sora bör gälla förstotens bidrag till folkrörelser och andra ideella organisationen (SOU 1993:71) Organisationernas bidrag har varit föreraål förreraissbehandling. Regeringen avser att lägga frara en proposition tillriksdagen under förste . Stetens bidrag till bara- ochungdorasorganisationema behandlas i regeringens proposition 1993/94:135Ungdomspolitiken. I denna anges bl.a. inriktningen för Stetens ungdomsrådsarbete raed fritidsfrågorna särat föreslås vissa förändringar för attåstedkoraraa en ökad raålrelatering av stetsbidragen till bara- ochungdomsorganisationerna. Principernaför stetens stöd till allraänna samlingslokaler har utretts. I ettnyligen avlämnat betonkandet har förslag till vissa förändringar i det stotiigabidragssystemet länmat. Betonkandet är ute på remiss, och enproposition beräknas länmas till tidigast . har raedel för tockande av raeratgifter till följd av stotiiga löneavtalvarit en dominerande post. Bidrag tiU politiska partier och till trossarafundär andra utgifter inora området. De mesto utgifterna under detto oraråde utgårdock under rabriken oföratsedda utgiften De totala utgifterna förpolitikorarådet uppgår under budgeteret 1994/95 till ca ,vilket utgör av stotens och socialförsäkringssektorns utgiften Diagram3.19 Stotens utgifter för de övriga utgiftema /89 - 1998/99.Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 88/89 90/91 94/95 96/97 Utgifternavar under slutet av 1980-tolet stora till följd av den höga löneökningstokten.Under LK-perioden beräknas utgifterna i stort sett vara oförändrade. 3.19 och internationell samverkan Detto politikområde omfettar i försto hand anslag sorafinansieras under tredje huvudtiteln . Därtill koraraervissa anslag under andra huvudtitiar sora avser kostnader för deltogande iinteraationella organisationen totala utgifterna för politikorarådet uppgårunder /95 till ca , vilket utgör av Stotens och socialförsäkringssektorns totola utgiften Diagram 3.20 Stotens utgifter för och internationeU samverkan /89 -1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. Prop.1993/94:150 BUaga 1.2 har , iförsto hand på grand av de sparbeting som ålagts den, undergått kännbaraförändringar. Antolet utiandsmyndigheter uppgår nu till 103 stycken, att jämföramed 118 . Till följd av de åtgärder sora vidtogits för attuppnå sparbetinget innevarande budgetår, nämligen nedläggningar av myndigheter,andra tjänsteindragningar vid utlandsmyndigheter samt förändringar ochminskningar i departeraentet i Stockhohn, har drygt 100 tjänstemän sagts upp. För att,med de personella och finansiella ramar som f.n. sålunda råder, klara av deutrikespolitiska ambitioner som stotsmakteraa festiagt måste departeraentetfortsätto sitt rationaliseringsarbete. BUaga1.2 budgetoret 1994/95 är bidrag till internationellaorganisationer, vid sidan ora de bidrag sora finansieras under biståndsanslagen.Däratöver anvisas för fredsbevarande verksarahet. Närdet gäUer obligatoriska bidrag till här berörda internationellaorganisationeis budgetor uttoxeras de enligt särskilda fördelningsnycklar Budgetoret1993/94 överfördes anslaget för svenskt deltogande i fredsbevarande operationerfrån Försvarsdeparteraentets till huvudtitel. Riksdagenfettode vidare beslut om att ställa en väpnad styrka till FN:sförfogande i f.d. . För att delfinansiera denna insats har regeringenbeslutot att avveckla det svenska deltegandet i Unficyp (Cypera) och i Unifil(), vilket innebär en besparing på ca fr.o.m.budgetoret 1994/95. Genoraatt den fredsbevarande verksamheten kraftigt utökats och till sin karaktorförändrats har utbildningsbehovet ökat, även för personal med civila ochhumanitora uppgiften (ESK) har förändrats från att havarit en politiskt inriktod organisation raed konferenskaraktor till enverksamhet som bl.a. omfettor permanento förhandlingar och operativ verksamhetpå olika nivåen Detto har lett till adrainistrativa och organisatoriskaförändringar och därraed hörande ökade kostnaden Förhandlingarnaora ett svenskt raedleraskap i EU inleddes den 1 febraari 1993 och avslutodes iapril 1994 raed sikte på inträde . EU-raedlemskapets olika bestondsdelarutgör en helhet som vill delto i och tillsammans med övrigaraedlerasländer fortsätto att utveckla vidare under regeringskonferensen år1996. plats är i det europeiska samarbetets centrum. Avteletraellan EFTA-länderna och EU ora det europeiska ekonoraiska samarbetsområdet,EES, trädde i kraft . Avtelet, sora ger de raedverkandeEFTA-länderna tillträdde till EU:s inre raarknad, ger upphov till vissakostnader för steten dels för gemensamma EFTA- och EES-institutioner, dels förs.k. programsamarbete liksom olika administrations- och förvaltningskostnadenKostnaderna för EFTA:s fond för regional och social utjämmng redovisas underpolitikområdet Internationellt bistond. Fonden skall under en femårsperiodanvändas för olika projekt i Pormgal, , och inomområderna miljö, transport och utbildmng. bidrag till fonden beräknasår 1994 uppgå till 360 miljoner kronon Utrikeshandeloch exportfrämjande Prop. Bilaga1.2 utrikeshandel och exportfrämjande innefettar ,exportråd. , Krigsmaterielinspektionen samt medelför översättning av . Vidare ingår fr.o.m. budgeteret 1994/95stetens kostnader för verksamheter genora AB , näraligenstetsstödd exportkreditgivning inkl. export av fertyg särat viss förraånligkreditgivning till u-länden Orarådetomfetter anslag om totelt ca 265 railjoner kronon Den störste enskilda postenutgörs av medel till exportråd. Genom beslut våren 1992har lagts fest att det finns samhällsekonomiska raotiv för fortsatt stöd tillExportrådet. Användningen av de stetliga raedlen har preciserats och enneddragning av dessa raedel till hälften har skett medstert budgeteret 1992/93. Den nuvarande inriktningen och anslagsnivån utgör engod grand för verksamhet även . Regeringenhar presenterat förslag om renodling av KommerskoUegium till enhandelspolitisk myndighet. Ansvaret för näringsrättsliga ärenden fördelas påandra myndigheten Kostnadertiaför dette område är eraellertid högre än de sora ovan angivits, bl.a. genoraatt anslaget för Exportkrcditnäranden (EKN) används för att i efterhand teckautgifter för skadeersättningar under garantier utfärdade av EKN. Belastningenbudgetoret 1992/93 var 370 miljoner kronon På likartat sätt upgick kostnadertiaför stetsstödd exportkreditgivning genom AB , inkl. exportav fertyg, till ca budgetoret 1992/93. Inompolitikområdet utrikesförvaltningen och internationell samverkan fiims tvåanslag för nedrastning och säkerhetspolitik, nämligen Utredningar och andrainsatser på det utrikespolitiska orarådet samt Infomiation och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. I och med att medelför radioprograraverksamheten för utlandet fr.o.m. budgeteret 1994/95 föreslåsbli anvisade via randradiokontot återstor inom dette område Svenska institutetoch övrig inforraation om i utlandet. En översyn har gjorts orasamarbetet inora Sverigeinforraatio-nen, sora förväntes medföra ökad samordningmellan berörda institutioner och organisationer inom ramen för en samrådsgrappför Sverigein-fomiation. I samL Nr 150. 3.20 Samhällsplanering och regional utveckling Stetensutgifter inom dette politikområde omfettar dels utgifterna för festighetsdateoch lanönäteri, dels de direkte regionalpolitiska anslagen. De totalautgifteraa för politikområdet uppgår under budgetoret 1994/95 till ca 3,5railjarder kronor, vilket utgör raindre än av stotens ochsocialförsäkringssektorns totela utgiften Diagram3.21 Stotens utgifter för samhällsplanering och regional utveckling underperioden /89 - 1998/99. Miljarder kronor i 1994/95 ärs prisnivå. 1993/94:150 Bilaga1.2 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 98/99 Lantmäteriverksamhetenomfetter festighetsbildning, mätningsverksara-het och alhnän kartläggning. Ca70 % av verksaraheten är avgiftsfinansierad. ansvaret för festighet-datereforraen sora beräknas vara avsluted . DetADB-baserade systemet ersätter de festighets- ochinskrivningsregistren. Förslag till principer för en ny organisation förfestighetsbildning, festighetsregistrering, festighetsdateverksamhet samtproduktion av kartor och annan landskapsinformation behandlas avriksdagen (prop. 1993/94:214). Regeringen har nyligenlämnat en regionalpolitisk proposition till (prop. 1993/94:140). Deregionalpolitiska stöden omfettar även fortsättningsvis medel förlokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag, lokaliseringslån,sysselsättningsbidrag, nedsatte socialavgifter, transportstöd, regionalautvecklingsinsatser och särskilda regionalpolitiska inffastraktu-råtgärdenUnder har en förskjutning skett från direkt företegsstöd tillåtgärder för att förbättra de allmänna föratsättningaraa för näringslivet. Detbör noteras att de åtgärder som betelas med medel från de regionalpolitiskaanslagen, endast är en liten del av de åtgärder sora sammantegna formarvillkoren för regional balans.