prop · GH03160 · 1993-12-31 00:00:00 — Underdet har t.ex. vid ett flertal tillfällen funnit attdet förekomnut överträdelser av reglema för reklam. Nämnden har t.ex. i april1993 vid vite förelagt ett programföretag att följa reglema. Föreläggandet haremellertid överklagats och har ännu inte slutligt prövats. Eftersomvitesförelägganden i allmänhet inte gäller förrän de vunnit laga kraft och detsom ovan angivits kan vara osäkert hur ett föreläggande av nu aktuellt slagskulle bedömas, kan ett programföretag komma att utgå ifrån art det kan fortsättaatt bryta mot bestämmelsema utan att något ingripande kan ske. Ett sådantförhållande uppmuntrar till överklaganden i förhalningssyfte och risk finns artrespekten för regelverket cxh myndighetema minskas. Detförhållandet art ett programföretag, utan att åter bryta mot bestämmelsen, börkunna få sin uppfartning prövad av högre instans innebär emellertid inte nödvändigtvisatt dess uppfattning skall gälla . Som nämnts är beslut omvitesförelägganden ofta inte alls överklagbara. De förelägganden som äraktuella kan inte innebära annat än att programföretaget åläggs att följa enbestämmelse som det ändå enligt lag är skyldigt att följa. Den tid under vilkenosäkerhet om lagens rärta tolkning kan råda, kan vara betydande. Under dennatid är myndigheten förhindrad att meddela nytt föreläggande om samma sak. Enordning där myndighetens beslut gäller tills vidare skulle ge mindre skäl tillöverklagande i syfte att undgå bestämmelsema, utan att rärtssäkerhetsintressenaträddes för när. Vitesföreläggandena bör därför gälla även om deöverklagas. Eftersom det som ovan redovisats är osäkert hurfrågan skulle bedömas är det lämpligt att det framgår Prop. direkt av lag. Regeringenföreslår därför att det i lagama införs bestämmelser om att vitesföreläggandengäller även om de överklagas. föranlederändringar i 17 a § radiolagen, 21 § kabellagen samt 27 cxh 28 a §§ satellitlagen.1 lokalradiolagen och närtadiolagen finns bestämmelser om att beslutenligt dessa lagar gäller om inte annat förordnas (15§ närradiolagen och 38 § lokalradiolagen). Detta torde träffa även vitesförelägganden.Några motsvarande ändringar i närradiolagen och lokalradiolagen behövsdärför inte. Innebördenav att ett vitesföreläggande gäller blir att om ert programföretagsom överklagar ett föreläggande, ärendet prövas, åter bryter motbestämmelsen, kan vitet bli utdömt på grand av den överträdelsen. Utdömande kandock bli aktuellt först sedan föreläggandet vunnit laga kraft. Har företagetframgång med sitt överklagande blir något utdömande således aldrig aktuellt.Möjlighet finns för företaget att begära inhibition, dvs. att överinstansenbeslutar att föreläggandet tills vidare inte skall gälla. Ett sådant beslut kanöverinstansen t.ex. meddela om den finner myndighetens beslut direkt felaktigt.En domstol som har att pröva ett överklagande av ett vitesföreläggande kanockså förordna att skyldigheten skall gälla från en senare tidpunkt somdomstolen bestämmer. I de nu aktuella fallen torde dock skäl för en sådanåtgärd i regel saknas. Ettvitesföreläggande som gäller den s.k. must carry-skyldigheten i 6 § kabellageninnefattar ofta en positiv förpliktelse. 1 praktiken kan det bli fråga om att t.ex.bygga om ett fastighetsnät. Någon bestänunelse om att ett sådant föreläggandeskall gälla bör därför inte finnas i dessa fall (21 § jämfört med 22§). Kammarrättenär överinstans i alla mål enligt de nuvarande lagama förljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. budgetpropositionförordade emellertid regeringen, mot bakgrand av förslag,att förvaltningsdomstolsprövningen i regel bör starta i länsrätt (prop.1992/93:100 bil 3). har ställt sig bakom de angivna riktlinjema (bet.1992/93:JuU24, rskr. 1992/93:289). Regeringen har avlämnatpropositionen 1993/94:133 Instansordningen i de aUmänna förvaltningsdomstolama.Om förslagen genomförs kommer länsrärt art bli första instans i fråga om bl.a.studiestödsmål och kriminalvårdsmål. Idenna proposition lämnas vissa förslag till förändringar i fråga om ansvarigmyndighet på radio- och TV-området. Vidare föreslås vissa smärte begränsningari rätten att överklaga m.m. I sakligt hänseende föreslås emellertid ingaförändringar. De olika uppgifter som regleras i lagama förändras inte. Det ärendast i frågan om vilken myndighet som skall handha uppgiftema somförändringar föreslås. Enligt regeringens mening är det lämpligt att den överklagningsinstanssom redan har erfarenhet av den aktuella måltypen tills vidare fortsätter atthandlägga målen. Fömyade överväganden mot bakgrand av beredningen avDomstolsutredningens förslag får utvisa om det finns anledning till en ändradordning för överklagande av de aktuella myndighetemas beslut. Regeringensförslag: När de båda nya myndighetema på radio- och TV-området inrättas den 1juli 1994 skall , , och Styrelsen förlokalradiotillstånd läggas ned. Utredningensförslag: Utredningen, som behandlar olika genomförandefrågor, har i enlighetmed sina direktiv föreslagit art Radio- och skulle ligga iStockholm. Remissinstanserna:Förslag har lämnats om att lokalisera en ny myndighet på radio- cxh TV-områdettill andra orter. Skälen för regeringensförslag: För att de föreslagna förändringama i myndighetsorganisationen skallkunna genomföras är det angeläget att förberedelsearbetetpåbörjas och bedrivs skyndsamt. Regeringen kommer därför atttillkalla en organisationskommitté med uppdrag att förbereda cxh genomföra dennya myndighetsorganisationen på radio- och TV-orruådet. Kommittén kommernaturligtvis att arbeta med förbehåll för kommande beslut medanledning av denna proposition. Ikommitténs uppdrag kommer det bl.a. att ingå att lämna förslag till budget förde båda nya myndighetema inför regeringens beslut om regleringsbrev /95 (se avsnitt 15). Kommittén bör även anställa personal i denya myndighetema. Regeringen räknar därvid med art huvuddelen av personalen vidde nuvarande fyra myndighetema får anställning i Radio- och för radio och TV när dessa bildas. De föreslagna förändringamai myndighetsstmkturen är att betrakta som en ren omorganisation av en etableradverksamhet. En utiokaUsering skulle utan tvekan medföra ett avbrort i denlöpande tillståndsgivningen och granskningsverksamheten på radio- och TV-området.En föratsärtning för att kunna genomföra den nya myndighetsorganisationen den 1juli 1994 är att de nuvarande myndighetemas lokaler utnyttjas. , , och Styrelsen förlokalradiotillstånd bör förberedas av organisationskommittén. Det bör bl.a.ingå i kommitténs uppdrag att ta fram underlag för en bedömning av de kostnadersom uppstår i samband med myndighetemas avveckling (se avsnitt 15). Regeringenavser art senare tiUkalla en särskild utredare med uppgift art fullföljaavvecklingen efter . Uppdraget innebär art den särskildeutredaren från angiven tidpunkt ansvarar för art i erforderlig omfattning avslutaverksamheter och för att vid behov ansvara för personalfrågor under enavvecklingsperiod. Utredaren övertar arbetsgivaransvaret för evenmeUtövertalig personal. Regeringensförslag: Radio- och finansieras helt via och TV finansieras dels med anvisningar från randradiokontotoch dels via statsbudgeten. Utredningensfbrslag: Radio- och ges ert ramanslag för den samladeverksamheten. På statens inkomstsida finansieras verksamheten med TV-avgiftsmedeloch koncessionsavgifter. Remissinstanserna:Utredningens förslag stöds av bl.a. Kabel- och Närradionämndema. Fleraremissinstanser anser inte att marknadens aktörer skall betala förgranskningsverksamheten. Skälen för regeringensförslag: De nuvarande fyra myndigheterna på radio- och TV-området finansieraspå olika särt. anvisas medeldirekt från randradiokontot för sin verksamhet. , Närradionämndenoch Styrelsen för lokalradiotillstånd anvisas däremot medel via statsbudgeten.Bland dessa myndigheter finansieras verksamheten vid medsändningsavgifter som betalas av de sändande föreningama och som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag omfinansieringen av de nya myndighetema innebär att verksamheten vid Radio- och TV-verketfinansieras helt via statsbudgeten. Rundradiokontot bör dock fortsärta artbidra till finansieringen av granskningsverksamheten. De medel som förinnevarande budgetår har anvisats till bör för /95i stället anvisas direkt rill och TV. Däratöverbör ytterligare medel tillföras via statsbudgeten. redovisar medelstilldelningen från randradiokontot påstatsbudgetens irUcomstsida, kan den samlade medelstilldelningen disponerasunder ett ramanslag (se avsnitt 15). Härmed tillgodoses cxkså riksdagensgenerella önskemål om brattoredovisning av den statliga verksamheten påstatsbudgeten. 15 Anslagsfrågor för /95 Prop. 1993/94:100 (bil. 12 s. 166) har regeringen föreslagit att i avvaktanpå denna proposition beräknar oförändrad medelstilldelning för ,, och Styrelsen för lokalradiotillstånd. Förinnevarande budgetår har följande medel anvisats för de fyra myndighetema: (medelsanvisning från randradiokontot) Styrelsenför lokalradiotillstånd (ramanslag) Regeringenåterkommer till dessa frågor med utgångspunkt från att två nya myndigheter.Radio- och och och TV, inrättas den 1juli 1994 och då ersärter de nuvarande myndighetema. Budgetförslagetinnebär att den medelsanvisning från mndradiokontot som för innevarandebudgetår har tillförts Radionänmden och de anslag i statsbudgeten som anvisatsför , och Styrelsen för lokalradiotillstånd, /95 beräknas under det gemensamma ramanslaget C 18. Myndigheterpå radio- cxh TV-området ELFTE HUVUDTITELN C. Myndigheter på radio- och TV-området Nyttanslag (förslag) Frånanslaget finansieras verksamheten vid Radio- och och Granskningsnämndenför radio och TV. Även kostnader för avvecklingen av ,, och Styrelsen för lokalradiotillstånd belastaranslaget . Denuvarande fyra myndigheteraa har lämnat anslagsframställningar för budgetåret1994/95. Nämndennoterar att det totala antalet granskningsärenden varitförhållandevis . uppgick antalet ärenden till 659, cxh år 1993var siffran 623. Av dessa har nämnden själv initierat 13 resp. 12 ärenden. Ettbetydande antal ärenden har gäUt hur följer reklamreglema i radiolagen. Nämnden har också genom ert flertal beslut 49 4 1993/94. granskat hur SverigesRadio, och uppfyller regler- Prop. 1993/94:160 naom sponsring i avtalen med staten. I flera fall har nämnden även tiUämpatbestämmelsen i 6 § radiolagen om förbud mot otillbörligt gynnande av kommersiellaintressen i programverksamheten. har nämnden beslutat om vite iett faU. Granskningenav programinnehållet i och tillämpningen av reglema om reklam ochsponsring har funnit sina former och nämnden räknar tills vidare inte med någonytterligare resursförstärkning med anledning av den ökade arbetsbelastning somkan väntas på detta område. När det gäller tillsynen över efterlevnaden avlokalradiolagens bestämmelser om sändningarnas innehåll, gör nämndenbedömningen att det inom ramen för nuvarande medelstilldelning är möjligt attåtminstone inledningsvis behandla ärenden som föranleds av anmälningar frånallmänheten. Om granskningen kommer att innehålla mer kompUceradeutredningstekniska eUer rättsliga frågor kan en utökning av antalet handläggarebli nödvändig. Medutgångspunkt från sitt nuvarande ansvarsområde hemställer omreellt oförändrade medel för /95. Antalethushåll anslutna till kabelnät med satellitmottagning uppskattas av nämnden tillca 1,9 miljoner, vilket motsvarar av samtliga hushåll. Ytterligare ca0,5 miljoner bostäder antas ha någon form av satellitmottagning. Därmedberäknas av landets hushåll ha rillgång till satellit-TV. I de storakabelnäten erbjuds i regel över 30 programkanaler. fanns 24 lokala kabelsändarföretag, varav 21 hade regelbundnasändningar av egenproducerade program i kostnadsfria s.k. lokalkanaler. Däratöverhar kommersiella kabelsändningar kommit i gång på ca 30 orter. /93 avgjorde nämnden 20 tiUsynsärenden, varav 15 avsåg reglemaom reklam och sponsring. Granskningen ledde i tio fall till fällande beslut,vilka i fyra fall förenades med vitesförelägganden. Inom ramen för uppbörden avkoncessionsavgiften för behandlade nämnden två ärenden . Medhänsyn till osäkerheten om nämndens framtida uppgifter och organisationsform,begär reellt oförändrade resurser för /95. Antalettillståndshavare minskade från 2 065 till 1 829 under . Minskningen beror främst på art nämnden skärpt ratinema för åter kallelse av tillstånd vid obetalda sändningsavgifter och vid underlåten verk samhet. Den totala sändningstiden uppgick vid utgången av , vilket är en ökning sedan föregående år. Under kalenderåret 1992diariefördes 1 289 ärenden vid nämnden, jämfört med 1 127 året innan. Däratöverhandlades ca 9 000 ärenden om sändningstider vid nämndens kansli. /93 behandlade nämnden 31 ärenden om kommersiell reklam, varavsändningstillståndet återkallades i 24 fall. Antalet överträdelser av förbudetmot centralproducerat material har ökat. Detta har dels medfört återkallelser avtillstånd, dels utfärdande av vitesförelägganden i tolv fall. Även antalettvister mellan sammanslutningar om sändningstider har ökat. Medhänsyn till osäkerheten om nämndens framtida uppgifter och organisationsform,begär reellt oförändrade resurser för /95. Styrelsenkonstaterar art myndigheten i sin nuvarande form, som inrättades ,är en övergångslösning i avvaktan på en reformering av myndighetsstmkturen påradioområdet. T.o.m.december 1993 hade styrelsen, efter auktionsförrättning, fattat beslut om 57lokalradiotillstånd i 23 sändningsområden. Den första stationen påbörjade sinasändningar . Styrelsen har också godkänt några överiåtelserav tillstånd. Styrelsenpekar på art arbetsbelastningen vid kansliet varit ojämn och art det kan varalämpligt att avsätta resurser för personalförstärkningar under begränsade perioder.Inför /95 begär styrelsen oförändrat anslag. Radio- cxh TV-verketskall ansvara för de uppgifter som anges i avsnitt 10.1. förradio och TV skall ha de uppgifter som framgår av avsnirt 11.1. Ramanslag1994/95: Planeringsram: 1994/95 1995/96 För /95anvisas och TV en medelsanvisning från randradiokontotpå (inkl. moms) som nämnden har att redovisa på statsbudgetensinkomstsida. Somframgått ovan avser regeringen att ge den organisationskommitté som Prop.1993/94:160 skall förbereda och genomföra den nya myndighetsorganisationen iuppdrag att lämna förslag till budget för var och en av de nya myndighetemainför regeringens beslut om regleringsbrev för /95. Uppdraget innebärart kommittén skall föreslå en fördelning av statsanslaget för myndigheter påradio- och TV-området på två olUca anslagsposter: en för verksamheten vidverket och en för verksamheten vid . Denföreslagna förändringen av myndighetsstmkturen på radio- och TV-området gerenligt regeringens bedömning utrymme för rationaliseringar i verksamheten. Medden oförändrade medelstiUdelning som föreslås bör det därmed vara möjligtför de båda nya myndighetema att uppfylla de uppgifter som de åläggs. Uppgiftemaär av den karaktären art det även bör finnas visst utrymme för konsultinsatser. /95 kan vissa avvecklingskostnader uppstå. Det gäller i förstahand personal- och övriga förvaltningskostnader. går det inte attnärmare beräkna dessa kostnader. Det bör i stället ankomma på organisationskommitténatt mot bakgrand av sitt förberedelsearbete bedöma avvecklingskostnademasväntade omfattning, och att ta hänsyn till detta vid beräkningen av förslagettill medelstilldelning för de båda myndighetema. Utgångspunkten är att avvecklingskostnaderaaskall finansieras inom ramen för det föreslagna anslaget. Radio-och och och TV skall lämna sina förstaårsredovisningar till regeringen om den verksamhet som bedrivs vidmyndighetema. Redovisningen skall göras per verksamhetsgren. Det bör ävenframgå vilka avvecklingskostnader som uppstått som en följd av de nuvarandemyndighetemas nedläggiung. Debåda nya myndighetema kommer att tilldelas var sitt räntekonto med kredit iRiksgäldskontoret och medlen under statsanslaget kommer att föras till dessakonton. Utgående anslagssparande eller anslagskredit /94 frånramanslaget C 21. Styrelsen för lokalradiotillstånd, bör överföras tillramanslaget C 18. Myndigheter på radio- och TV-området Tillgångar och skulder,inkl. upptagna lån i , som kan finnas i de nuvarande myndighetemavid utgången av innevarande budgetår bör föras över till de nya myndighetema. Vidberäkningen av anslaget har hänsyn tagits till pris- och löneutvecklingen.Medlen som anvisas från randradiokontot har beräknats inklusive mervärdeskatt.Ert rationaliseringskrav på har tillämpats på medel som anslås viastatsbudgeten. Utredningenssammanfattning av betänkandet Pp.1993/94:160 Radio ochTV i ett (SOU1992:36) bilaga i Utredningenskall enligt sina direktiv, som fastställdes ijuli 1991, utmynna i förslag tillorganisation för en sammanhållen central myndighet för radio- cxh TV-sändningartill allmänheten. Den nya myndigheten skall ersärta , och även ansvara för myndighetsuppgifter som tillkommer pågrand av t.ex. nya slag av sändningar tUl allmänheten. Utredningsuppdragetgår tillbaka på uttalanden i samband med proposition om radio- och TV-frågor(prop. 1990/91:149, bet 1990/91: KU39, rskr. 1990/91:370). Utredningen har söktart på olika sätt beakta pågående utredningar m.m. rörande privatradio, översynav radiolagen samt regler som följer av intemationella åtaganden, t.ex. . Föratsättningaraaför det område som ska omfattas av den nya myndighetsorganisationen har alltsåinte varit fastlagda, något som givetvis komplicerat utredningsarbetet. Medhänsyn härtill lämnas i stället för detaljerade förslag en mera principiellthållen skiss i bl.a. organisationsfrågan. efter det attutredningsförslaget har remissbehandlats bör en organisationskommitté börjaarbetet med detaljema i den nya organisationen. Om möjligt bör den fortsattaberedningen av förslagen i detta betänkande samordnas med den beredning somkommer att ske rörande privatradio. Med hänsyn härtill bör den nyamyndighetsorganisationen i funktion . 1betänkandet redogörs översiktligt för nuvarande myndighetsstmktur. ,och har olika regelsystem och"myndighetskultur". Det rör sig om tre små nämndmyndigheter med avgränsadearbetsområden. Nämndema består av sju ledamöter vardera som samtliga utses avregeringen. Den anställda personalen uppgår rill tjugotaletpersoner Radionämnden- som funnits - övervakar genom efterhandsgranskning att publicservice-företagen (dvs. de i ingående programbolagen)följer bestämmelsema i radiolagen samt avtalen om programverksamheten.Motsvarande övervakning gäller också den tredje markbundna TV-kanalen.Kabel- och närradionämndema inrättades båda för mindre än rio år sedan och hargemensamt kansli. I uppgifter ingår övervakning av att bl.a. reklamreglemaför kabelsändningar och den s.k. must carry-principen efterlevs. Närtadionämndenger tillstånd till närtadiosändning, fastställer sändningstider samt övervakarbl.a. att reklamförbudet i närtadio upprätthåUs. Motsvarandemyndighetsreglering i vissa andra länder beskrivs i betänkandet. Det finns iallmänhet någon typ av myndighetsreglering om än med stora variationer - frånveritabla medieverk till små specialiserade organ av samma slag som denuvarande svenska nämndmyndighetema. Dennuvarande ordningen med tre små fristående myndigheter gör det Prop.1993/94:160 svårt för allmänheten och intressenter art överblicka området. En samordrungBilaga I bedöms leda till ökad effektivitet samt bättre anpassning till oföratseddaförändringar på massmediefältet. Även hänsyn till rärtsäkerheten talar förökad samordning. Genom att sarrJa kompetensen kan man också lägga granden för enutrednings- och utvärderingsresurs. En sammanslagen organisation bedöms ocksåbättre skickad art ta hand om de nya myndighetsuppgifter som kan föratses. Utredningendiskuterar i sammanhanget om det, som gjorts gällande från en del håll, ärmöjligt art begränsa de aktuella myndighetsuppgiftema och/ eller att lägga dempå andra organ, t.ex. den telekommunikationsmyndighet som är under planering.Några fördelar bedöms en sådan ordning inte ha. Närdet så gäller modellen för den nya myndigheten, finner utredningen detsmidigast att laborera med en central förvaltningsmyndighet med en nämnd.Nämnden skall bl.a. avgöra ärenden som enligt yttrandefrihetsgmndlagen skallavgöras i domstolsUknande former, men inte ha några verksledande uppgifter. Myndighetenskall ledas av en överdirektör och arbetet skall organiseras utifrån fyrafunktioner, nämligen tillståndsgivning, granskning, utredning/ information cxhadministration. Enplatt organisation förordas. Indelning i avdelningar etc. bör inte instraktionsfästas. Dennya organisationen föreslås finansieras dels genom TV-avgifter liksom f n.Radionämnden, dels genom koncessionsavgifter. Myndigheten bör ha ert ramanslagför den samlade verksamheten. Enadministrativ besparing om drygt en årsarbetskraft beräknas. Förde nuvarande uppgiftema beräknas därmed ett sammanlagt personalbehov om 21tjänster. För tillkommmande uppgifter beräknas behovet rill ett tiotaltjänster. Sammanställningav remissyttranden över pp- 1993/94: 160 betänkandetRadio och TV i ett (SOU 1992:36) '2 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av (). Justitiekanslem,, JK-utredning (Ju 1991:08), Kammartätten i ,, , (K 1992:01) för ny myndighetpå telekommunikationsområdet, juridiska fakultetsnämnden vid Stockholmsuniversitet, , medier och kommunikation vidStockholms universitet, samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid Göteborgsuniversitet. , , Närtadionänmden, (U 1985:05), , . Statskontoret,, (ljudradiobolaget), , , (), , (), (), . Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), , FöreningenSvenska masskommunikationsforskare. ,, , , ,, och . Häratöverhar skrivelser inkommit från i i , , kommun.Svenska journalistförbundet, fackklubbarna vid Kabel- och Närradionämndema(/SR och ST-Kultur avdelning 421-006) samt Radio Nova. av remissinstanserna har lämnat gemensamma yttranden. I sammanställningenanvänds beteckningen Kabel- och Närradionämndema för en gemensam skrivelse fråndessa nämnder. SAF och avser yttrandet från och . Beteckningen SverigesRadio avser ett gemensamt yrtrande från de dåvarande () riksradio- ochlokalradiobolagen. För tydlighetens skull bör också klargöras attOrganisationskommittén för en ny telemyndighet (K 1992:01) lämnade ett yttrandei . Den nya myndigheten. , inkom senare med en egenskrivelse. 2 Allmänt om utredningen Utredarensuppdrag har varit att utarbeta förslag till organisation för en sammanhållencentral myndighet för radio- och TV-sändningar till allmänheten. Någraremissinstanser har framfört allmänna synpunkter på utredningen. vid menar att utredningen borde ha utgärt från vad som fungerat bra respektive mindre ,- brai den tidigare verksamheten. Eftersom denna utgångspunkt saknas i ut- Prop.1993/94:160 redningen är det svårt art bedöma vilka effektivitetsvinster ensammanslag- Bilaga 2 ning kan ge. anser att förslag tillförändringar av statens verksamhet beträffande etermedier måste föregås av enmer grandläggande och principiell analys än vad som presenteras i utredningen.En sådan analys bör inledas med ett resonemang om vilka åtaganden statenöverhuvudtaget skall ha ifråga om radio och television. Köpmannaförbundetkonstaterar art en del frågor som berörs i utredningen måste angripas senare.Beslut saknas på vissa områden och utvecklingen inom mediesektom är i storastycken osäker. beklagar att motiveringar cxh analyser iväsentliga delar är förhållandevis skissartade. Även om duektiven anger en vissfärdriktning för utredarens arbete framstår exempelvis redovisningen avtillgängliga altemativ som ofullständig. Nämnden anser, trots art man harförståelse för utredningens svårigheter, att den bakomliggande analysen iblandär så bristfällig att det inte klart går att urskilja motiveringen för ettvisst ställningstagande. Radio Nova framför sin förtvivlan över den visionärabrist och avsaknad av insikt som utredningen uppvisar.