prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — LutherhjälpentiUsammans med Kyrkornas U-forum anser att svenskt bistånd skaU skötes frånSverige, även vid ett eventaeUt medlemskap i anser inte atthäUbar utveckling är förenUgt med medlemskap i /EU. Föratt på global nivå kunna förverkUga den håUbara utveckling som angesi krävs, enligt , att de rika ländemaoch utvecklingsländema tiUsammans snabbt enas om en reaUstiskmodeU för hur det i praktiken skaU gå tiU. anseratt bör fortsatte att driva mUjöfrågoma i vUctiga in- 9 1993/94. temationeUasektororgan, t ex FNs organisationer för sjöfert (IMO) Prop. 1993/94:111 ochluftfert (). anser att FNs feckorgan bör fä en Bilaga 1.1mycket större roU i UNCED-uppföljningen. q2000menar att bör verka för att FN samordnar utbUdning i upprättandet avnationeUa integrerade mUjö- och ekonomiredovisningar. q2000 föreslår också attKommunförbundet aktivt skaU medverka tiU intemationeUa samråd mellan berörcfeFN-organ m fl om de bästa formema för stöd tiU arbete med lokafeAgencfe 21 (punkt 28.4). föreslår att regeringen undersökermöjUgheten att skapa ett fomm inom FNs ram där förhandUngar kan leda tiU ettbmdande genereUt avtal på mUjö- och utvecklingsområdet. skuUe, enUgtFN-förbundet, därmed ges den funktion av processdokument som avsågs genom attutgöra underlag för ett sådant förhandlingsforam. Förbundet betonar attekonomislca, sociala och ekologiska mtressen bör mötas i sådana förhandlingar,så att parteraa får möjUghet att utöva en form av byteshandel("issue-trade"). anser att det intemationeUa mUjöarbetet måste stärkas och -tiU skillnad firån - inriktas på bindande överenskommelser länderaaemeUan, i likhet med de som utarbetedes för reduktion av CFC i det s k MontrealprotokoUet. Framgången i den intemationeUa CFC-reduktionen borde sporra tiUvidare arbeten i denna anda. betonar vikten av att driver på det mtemationeUamUjöarbetet vfe FN och konventionema om biomångfeld och klimat så att normemapå dessa områden skärps. tiUsammans med Kyrkornas U-forum anserinte att USAs tolkning av bio-konventionen skaU accepteras av . q2000hävdar att är lämpat att leda den intemationelfe utvecklingen avsäkerhetsprinciper kring bioteknik. q2000bedömer att skogsprincipema i vissa avseenden är lika svaga som VärldsbankensskogspoUcy vars projekt delvis bidragit tiU tiUbakagång i återväxten av skog.q2(XX) viU därför att förhandUngar om en skogskonvention bör inledas mycketsnart med följande mål: stoppa avskogningen; skydda existerande natarskog; teita med orsakeraa tiU skogsskövUngen; garantera urspmngsfoUcens rätt; och öka denintemationeUa finansieringen för att förverkUga målen. ÄvenSvenska anser att bör verka för en konventionrörande skogar. föreslår utökat svenskt finansieUt och personeUtstöd tiU FAO och andra intemationeUa skogsorganisationer Även FAO-kommitténmenar att FAOs regionafe skogskomrrussioner bör stärkas så att de kan stödjanationeUa ansttängningar att genomföra skogsprincipema samt förberecfe CSDstematiska diskussion 1995 av bl a skogsfirågor. anser att skaU arbete för ett avtal om metaUer i luftkonventionen. och i anser att det behövs väsentUgt skärpte intemationelfe avtal 130 förutsläpp av svavel, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen och att detkrävs interaationeU samverkan för att begränsa ammoniakutsfeppen. Länsstyrelsenanser vidare att regeringen bör verka för intemationeUt Bilaga 1:1 bmdandeöverenkommelser för att minska svavelutsläppen frän sjöferten. Arbetet inomramen för det s k begränsningsuppdraget bör breddas cKh intensifieras - iförste hand med andra europeiska länder bör inte en ledande roU i dettearbete och awecklingsmål bör festställas för fler mUjöfarUga ämnen. och FoUckampai\jen anser att regeringen bör verka för intemationeUfegstiftning när det gäUer gränsöverskridande luftföroreningar. Bjuvs kommunefterlyser också en förbättring inom det området, med hänvisning tiURio-deklarationens princip 2 om att steter ska "tiUse att verksamheter momderas egen jurisdUction eUer konttoU inte förorsaker skada på andra ländersnuljö". föreslår att skaU arbeta för en prioritering bland demål som har satts för närsalter, organiska mUjögifter och metaUer ihavskonventionema. anser att skaUstödja försfeget fiån att en globalvattenkonvention utarbetas. SGUanser att skydd av och kräver samordning meUan ICES,HELCOM, PAROSKOM och berörda FN-organ. menar att börverka för en begränsning och intemationeU konttoU av exploateringen av manganpå djuphavens botten för att förhindra ökad tiUförsel av tangmetaUer tiU biosfären. Fiskeriverketföreslår att , med ansvaret förfegt tiU , i samverkan medFAO skaU ta mitiativ tiU ett mtemationeUt expertmöte om riktlinjer för fiske isitaationer då tillräckUg information saknas om beståndens möjUga avkastning.Verket menar att regionafe fiskerikommissioner för högsjöfisket niåste skapaseUer stärkas inom ramen för UNCLOS, samt föreslår att kräver att alfe ifisket inttesserade får både möjUghet och skyldighet att delta i dettaregionafe arbete. Verket uppmärksammar också Agencfe 21 s försfeg om enintemationeU mekaiusm för att finansiera byggandet av reningsanläggningar föravloppsvatten. KemikaUer.KemikaUeinspektionen har haft ett möte med ett antal utvecklingsländer där detframkom att det råder en skriande brist på adekvat mformation om kemikaUer ochatt relevant information som finns inte når rätt mottagare. Storaansträngningar behöver därför göras inom FNs organisation för att bättrekoordinera spridningen av information. framhåUer behovet avskärpningar i det intemationalfe samarbetet kring kvicksUver, kadmium och bly.Vidare krävs ytterUgare åtgärder för att minska spridningen av långUvadeorganiska ämnen samt insatser för att förbättra kunskapen om dem. Kärnkraft.FoUckampanjen förespråkar att skaU verka för att energifrågoråter tas upp i FN i syfte att avskaffa käraenergin, minska bmket av fossifebränslen samt stödja energieffektivisering och fömybar energi. lAEA böromvandfes tiU en institation som enbart sysslar med konttoU av kämenergi i dessbåda former och verkar för en snabb avveckling. Vidare anser föreningen att - skaU ta initiativ tiU att lAEA-avtalet och 131 omarbetasså att förpliktelsen att sprida kämenergi tes bort och ersattes medföreskrifter om ömsesidig förpUktelse att aweckfe aUa former av Prop.1993/94:111 käraenergi. - regeringenbör verka för att innehavare av kärnkraftverk åfegges ett strikt ansvar utan begränsningar för skador - inom eUer utom landet - -det behövs en konvention somförbjuder aU användning av kärnkraft-drivna eUer kämkraftbestyckade fertyg iÖstersjön ckU /-. -regeringen skaU verkainteraationeUt för att aU uranbrytning och annan kärateknisk verksainhetavbryts. Kämvapenmaktema mäste av det interaationeUa samfiindet tvmgas attaweckfe sina förstörelsevapen. - regeringenskaU verka intemationeUt för att vapenforskning, vapenprcxluktion och forskning kring kämenergi awecklas. bör vara berett att vara ledande inom området. Samarbete för Fred anser att vid UNEPs artonde styrelsemötebör föresfe att miUtärt radioaktivt avfeU skaU hanteras enUgt striktemUjönormer och stäUas under mtemationeU konttoU. Vidare bör verka förett intemationeUt förbud mot produktion, innehav och användning av kämvapensamt för att säkerhetsrådet genom egna kommissioner och konsulter får störreresurser för förebyggande diplomati och konflUctiösning. Rymdstyrelsen framhåUermöjUgheten att t ex mom FNs ram upprätte ett övervaknings- ochverifikationssystem för tidig uppfeckt av olika krisområden. KungUga vetenskaps-akademien menar bestämt attbefoUcningsfrågor måste fä avsevärt större tyngd i detuitemationeUa mUjösamarbetet än vad som antyds i , med en kraftfiiUinsats från svensk sida när resultet finns tiUgängUgt.Akademien föreslår vidare att tar initiativ tiU en intemationeUexpertgmpp för biomångfald, liknande kUmatpanelen IPCC. anseratt fettiga människors migration bör styras sä att överbefolkning i redanfolkrika och fettiga sfeder och regioner undvUcs. Folkhälsoinstitutetanser att bör intensifiera sitt intemationelfe engagemang för attstärka kvinnors roU i beslutsprocessema, rätten att bestämma över sma egna Uvoch insatser för reproduktiv hälsa. viU att regeringentiUsammans med akademiska institationer och lokala kvinnUga forskare i enUghetmed Agencfe 2ls kapitel 24 om kvinnor bör analysera och spricfe infomiation om: -kvinnors kunskaper om ocherfarenheter av natarresurshåUning; -effektema på kvinnor avstmktaranpassningsprogram; - effektemapå kvinnor av mUjöförstöring, särskUt torka, giftiga kemikaUer och väpnade konflUcter; -sambandet meUan könen relaterattiU mUjö- och utvecklingsfrågor; -inberäkningar av värdet avobetalt arbete; samt -mUjöanpassad teknologi. FN-förbundetföreslår också en uhedning om hur det multUaterafe biståndet via f harpåverkat den sociala och ekonomiska klyftan mellan 132 kvinnor och män. RäddaBarnen föreslår att skaU ta mitiativ tiU att en särskUd Prop.1993/94:111 plan och strategi upprättas för att försäkra att bams särskUcfebehov ges Bilaga 1.1 hög prioritet vid genomförandet av beslutnationeUt CKh intemationeUt. Härvid bör göras en sammanvägning av de åtagandensom gjorts i Rio-deklarationen, , Bamtoppmötet och FNs konvention ombams rätt. I uppföljningen av dessa åtaganden bör frivilUgorganisationemassärskUda kompetens och erferenhet tiUvaratas. Landsrådetför Ungdomsorganisationer (LSU) saknar en fungerande enhet inom FN somtar sig an ungdomar CKh föreslär svenska insatser för att ge FNsamordningsresurser för ungdomsorganisationer. q2000 anser att ungdomar börvara representerade i samthga FN-förhandlingar, vilket skuUe ge nya perspektivåt verksamheten. , , UNDP och NGOs bör, enUgt q2000, utvecklastödprogram för att engagera ungdomar ckUbara i mUjö- CKh utvecklingsfrågor, t ex genom ett bamtoppmöte.FolkbUdningsförbundet viU att och andra FN-organ ska ge ökat stöd åtNGOs inom mUjöområdet. TCOoch LO anser att det är angeläget att länder som upprätthåUer ochfiiUföljer ILOs konventioner för att öka deras sfegkraft och skapa tryckgentemot de länder där fackUga rättigheter kränks. q2000och föreslår att skaU ratificeraILO-konvention 169/1989 om urbefolkningar. Förbundet viU också att skaUta initiativ tiU att intemationeUa organisationer inför årUga möten ochadministrativa förfaranden som säkerstäUer att urbefolkningamas synpunkterinarbetas i nationeU poUtUc. BITShar ett växande samarbete med kring bl a mUjöex-pertis och avseratt stärka samarbetet vad gäUer u-krediter och insatser på mUjöområdet.Lutherhjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-forum menar att BrettonWoods-mstitationema måste reformeras och demokratiseras. Skuldfrågan.Folkkampaiyen anser att bör bidra tUl fettandet av u-ländemasskuldbörda, dels genom avskrivningar för egen del, dels genom initiativ imteraationeUa sammanhang. IKFF, CUF och Ung Vänster kräver fuUständigavskrivning av u-länderaas skulder och tiUsammans med KyrkornasU-forum hävdar att även multilaterala skulder bör kunna omförhandlas. q2000föreslår att skaU ta initiativ som gör att fettiga länders skuldersenast år 2(XX) har reducerats så mycket att de inte längre hindrar en håUbarutveckling. Skulder kan bl a bytes mot utbildrui\g (swaps). Vidare föreslås eninteraationeU fond som kan köpa upp u-länderaas skulder. /KyrkornasU-Forum viU att regeringen bjuder m foUaörelse-representanter från tiUett planerat skuldkrisseminarium och verkar för en mtemationeUkonferens med alfe berörda parter angående det finansieUa systemet. Fleraremissinstanser anser att program för stmktaranpassning ökar fattigdomen och sätter mUjön i andra hand. /U-forum och 133 q2000 föreslår att varje program skaU bedömas från social- och miljökonsekvenssynpunktså att programmen kommer att gynna ett Prop. 1993/94:111 håUbart utayttjandeav mänskUga resurser och minskar mUjöskulden. Bilaga 1.1 Kyrkoma betonarspecieUt behovet av att stadera struktaranpassnings-programmens effekter på flickor och kvmnor i form av minskad arbetsbörda och ökat mflytande isamhäUsplaneringen. GEF.Ung Vänster anser att svenskt mUjöbistånd bör slussas vfe andra vägar än GEF,så att får huvudinflytande över pengarna. IKTF menar att GEF bör görassjälständigt gentemot och att skaU kräva mUjöansvar avVärldsbanken. q2000 framhåUer att bör kräva att centrala dokument hosBretton Woods-institationer-na i enUghet med Rio-deklarationen (princip 10)offentiiggörs. 3.e)Handel, och KommerskoUegiumanser att det är för tidigt att föra in Agencfe 21 s detaljeradesektorsrelaterade frågor i GATTs arbetsgmpper om mUjörelaterade handelsfrågorSvenska beslut bör vänte tiUs pågående förhandUngar i , och . menar att bör vara aktivt i detarbete inom och som syftar tiU att ge mUjöaspekter ökad tyngd vidhandelspoUtiskt beslutsfattande och att det måste finnas öppningar för enskUdaländer eUer gmpper av länder att vfe mUjöskatter, mUjöklassning, mUjömärkmng,producentansvar och liknande styrmedel gynna mUjövänUga alteraativ. anser att i vissa vUctiga fall måste förbehåUasig rätten att bestämma om sin egen mUjöpoUtUc även om det medför stömingar förden intemationeUa handeln. Vidare kan det behövas ytterUgare åtgärder för attsvenskar i verksamheter på områden utanför nationeU jurisdUction skaUrespektera samma regler som gäUer mom . Industriförbundetpåpekar att det framgår av princip 16 i Riodeklarationen, som behandlarprincipen att förorenaren skaU betafe, att tiUämpningen "skaU ske på ettsådant sätt att det mte medför stömingar i den intemationeUa handeln ochinvesteringama". Förbundet menar att om inte sådana stömingar beaktas, dåglobafe mUjöproblem skaU lösas, är det stor risk att infroduktionen avnationeUa mUjöavgifter medför att den nationeUa ekonomislca tiUväxten minskaroch att de globala mUjöproblemen inte löses - de bara förflyttas geografiskt. Skogsindustriernaanser att det på skogsområdet finns flera exempel på hur åtgärder vidtes i andra europeiska länder under åberopande av att de skyddar mUjön, men där effektema är klart handelshindrande och konkurrenssned vridande genom att det gynnar den inhemska industrin, styr råvamrvalet och produktionsprocessen eUer frångår marknadslös ningar. framhåUer att även med anledning av andra länders förberedelser för importbegränsande åtgärder mot "icke utiiåUiga skogsbmk" måste te ställning tiU frågan om certifikat på skogsprodukter. menar att den uppfostrande tanken i att begränsa importen är god men bedömer att vissa och länder i I34 östra saknarkapacitet att garantera ett uthåUigt skogsbmk på mångaår ännu, vilket gör att åtgärdema riskerar att bU godtyckUga i Prop.1993/94:111 strid med Rio-deklarationens paragraf (14) om gränsöverskridande Bilaga 1.1 mUjöförstöring. Vidare framhåUer att intemationeUa överenskommelser om åtgärder i de länder som skadar våra skogarmed luftbuma försumingspartiklar är nödvändiga. UngVänster anser att i-ländema måste aweckfe protektionismen mot , medundanteg för att aUa länder måste fä skydcfe egen mer mUjöanpassad produktion.Folkkampanjen föreslår att bör verka för att handeln med resurskrävandeoch mUjöskadUga varor minskar som orättvisa handelshinder som drabbaru-ländema avskaffas. anser att västvärlden måstesluta tära på utvecklingsländemas resurser genom unport av bilUgt foder,dumpning av mUjöfarUgt avfaU eUer export av i västvärlden förbjudna kemikaUer.CUF föreslår att upprättar långsUctiga handelsavtal med . framhåUer att sambandet meUan ökad handel och skydd av mUjönär problematiskt och ifrågasätter därför den ensidiga satsning på firihandelsom förespråkas i s kapitel 3 om att påskynda hållbar utveckling iu-länderaa. Vidare ifrågasätter institatet att en friare marknad i u-länderskuUe ge ökade inkomster där, mot bakgmnd av de sjunkande prisema pä prcxluktersom utsätts för konkurrens på världsmarknaden. Karlstadsoch SundsvaUs kommun påpekar att enUgt skaU småskaUg, lokalproduktion gynnas, som den interaationeUa, fria handehi skaU ökavilket är motsägelsefuUt. Det finns en uitressekon-flikt meUan den storskaUgaproduktionen för en stor och fri exporthandel och den UUa produktionen för denlokafe marknaden. Dessutom kräver ökad interaationeU handel mer transportervilket inte heUer stämmer överens med övriga mtentioner i . menar att måste utgå ifrånförsUctighetsprincijjen och PPP och erkänna att mUjökostnader som mteinteraaUserats utgör en otiUåten subvention. I avvaktan på fuU intemaliseringkan kompensation tiU länder som stäUer högre mUjökrav än genomsnittet ges t exi form av mUjömoms på såväl inhemska som importerade mUjöstörande produktereUer i form av importtaUar i förhåUande tiU i vilken grad kostaader för mUjö-och natarresursut-nyttjande inkorporerats i produktens pris. Inkomstema häravföreslås bU överförda tiU GEF för att motverka missbmk av kompensationsrätten iprotektionistiska syften. Staterskall, enUgt föreningen, ha rätt att vidta handelsrestriktiva åtgärder avmUjöskäl, föratsatt att åtgärdema uppfyUer de krav som rimUgen kan ställas vadgäUer förebyggande av dolda handelshinder. Åtgärder vad gäUer varor eUerproduktionsmetoder som sker i enUghet med interaationeUa mUjökonventioner fårinte ses som tekniska handelshinder Prövningen i av om enhandelsrestriktiv mUjöätgärd är befogad måste ske enUgt en mer demokratisk ochöppen konflUctiösnings-modeU än . Bevisbördan måste Ugga hos den somanser sig förfördelad. Svenskhandel q2000 anser att unport av ekologiskt firamstäUda 135 grönsaker, frakter ochkläder bör ges stöd. unportav sockerrörsbensui fiån . KdS-K viU kraftigt begränsa Prop.1993/94:111 importen av fiskmjöl och annat proteinfcxler. Kvinnorför Fred anser att såväl import som export av radioaktivt avfaU bör stoppas avriksdagen och att verkar för en interaationeU lagstifning mot handelmed radioaktivt avfeU. TiUsammans med IKFF föreslås stopp för svenskvapenexport. Samarbete för Fred anser att vapenhandel bör beskattasinteraationeUt. OECD.KemikaUeuispektionen anser att det behövs en stark koppling meUanbegränsningsarbete pä kemikaUeområdet och bistånd för att de åtgärder somOECD-länderaa beslutar om inte skaU fä negativa effekter på utveckUngsländeraa. menar att en större gmpp i-länder måste agera gemensamt mot deglobala mUjöproblemen för att kostnadseffektiva lösrungar ska nås.Konkurrensverket ttor att ett globalt regelsystem för mUjöskydd skuUe ökamöjUghetema tiU konkurrens på Uka villkor meUan företag i oUka länder. Lundsuniversitet anser att interaationeUa standards för olika prcxluktersenergieffektivitet bör utvecklas och antas. UngVänster menar att åtgärder måste riktas mot de transnationeUa företagensaggressiva marknadsföring ckU stälfeföretagen under demokratisk konttoU. Priset på tobak, kaffe och bomuU bordehöjas så att större arealer kan användas för Uvsmedelsprcxluktion. Konsumentverketanser att bör agera intemationeUt för att genomdriva fungerande normerför innehåUsdeklaration för varor och sakUg mUjöinformation från producentema,feststäUa obUgatoriska normer för bränsleförbmkning och utsfepp från fordon,samt för att sprida systemet med bränsledeklaration. Uppsalauniversitet viU att fri intemationeU rörelse av forskare och lärare skaUuppmuntras. () motsätter sig varje ensidig nationeUreglering i syfte att försämra industrieUt rättsskydd och menar attmultUaterala överenskommelser inom om immateri-alrättsUgt skydd av olikaensamrätter istäUet kan tiUgcxiose behov genom särlösningar.MultUaterala regelverk bör också begränsa tvångsUcensiering avimmaterialrättigheter, så att tvång utöver den svenska patentiagens 43-50 §§motverkas. KommersieUa kanaler bör vara vUctigast för tekniköverföring, enUgtPRV, som föreslår att staten ska ge mcitament för den privata sektora att bidratiU teknisk utveckling på icke-kommersieUa vilUcor. PRVväUcomnar regionalt mformationsutiiyte men vänder sig mot regional samordningav teknikinformation, som man menar bäst sköts av nationeUa patentverk. (PRVpåpekar också att "patent offices" felaktigt har översatts tiU"patentijyråer" istäUet för "patenbnyndigheter". )tiUsammans med Kyrkornas U-forum viU att i den europeiskapatenträttsorganisationen verkar för att bioteknik inte faUer under det gängsepatentförfarandet. 3.g')Bistånd Kvinnor för Fred föreslår att biståndet åter skaU nå av BNP, medan Ung Vänster föreslår en höjning tiU och viU 136 att bistånd skaU varaobundet. Samarbete för Fred föreslår att biståndet skaUhöjas tiU mottagarländer som sänker sina miUtämtgifter. föreslår att fler länder än de Bilaga 1.1traditioneUa skaU få svenskt bistånd ckUatt mUjö- ckU befolkningsfrågortydUgare skaU inkluderas. betonar behovet av lokafe nätverk igenomförandet av biståndsprojekt samt värdet av brecfe utvärderingar avprojekten. BITS pekar på att kunnande finns i om energi, industri,skog, gmvor och vattenrening, vUket talar för att svenskt bistånd börkoncentreras tiU dessa områden. Kombinationer av olika instmment, t ex stadier,investeringar och krediter, kan användas för att bättre integrera mUjöfrågoma iutvecklingssamarbetet. Statensmstitut för psykosocial miljömedicin föreslår att BITS och SAREC skaU ge högreprioritet ät systemansatser kring fettigdom, ohälsa och mUjöförstöring iproblemanalys och utvecklingshjälp och därvid beakta vad som motiverarkonstruktiva respektive destraktiva beteenden. Styrelsen för IntemationeUtNäringsUvsbistånd (SwedeCorp) ser som sin uppgift att vara en inspiratör somskaU fä näringsUvet i och att självt inse fördelama med attinföra förbättringar inom området industrieU mUjövård. Biståndetsformer HSB och IKFF anser att en större del av SIDAs bistånd bör kanaUseras vfefrivUhgorganisationema. kommun och anser attkommunaUagen bör ändras så att komunema kan utayttjas betydUgt mer aktivt ochgenomtänkt än hittiUs i det svenslca biståndet både tiU ochutveckUngsländeraa. i påpekar att det är väsentUgtatt de praktiska erfarenheter som finns på regional och lokal nivå tiUvaratas ibisfendsarbete för kunskapsöverföring tiU regioner i andra länder. () bedömer att rättvis nyttofördelning meUande som tUlhandahåUer resurser och de som exploaterar dem kräver utbUdning ochkompetensförstärkning i . FRN tycker att andelen av forskningsmedelunder biståndsramen bör förstärkas och efterlyser en plan för hur forskningenskaU tas tiUvara i biståndet. I samma anda föreslår en utredning tiU stödtiU en effektivare och mer kompetent kunskapsöverföring tiU . HSFRanser att större hänsyn än hittiUs bör tas tiU det kultareUa sammanhanget närny teknik skaU tUlämpas i , en hänsyn som ger uppgifter tiUanfropologisk forskning. RymdstyrelsenviU att kurser om användning av Qärranalysteknik skaU erbjudas planerare ochbeslutsfattare i . EnUgt är det nödvändigt att det medaUa tiUgängUga poUtiska och formeUa medel skapas bättre fömtsättningar föröverföring av informationsteknologi genom att t ex sänka Ucenskostaadema förresurssvaga parter eUer genom bidrag via biståndspengar. Kungligavetenskapsakademien betonar i-fendemas ansvar för att u- ländema blir delaktiga av utbUdning. föreslår ökat SIDA-bidrag tiU Interaational CouncU for Adult Educations intemationeUa miljönätverk. menar att för att de "nationeUa rådfrågningsprocesser", som kapitel 28 i föreskriver, skaU kunna genomföras i starkt stratifierade samhäUen bör 137 gmndUg forskning omkonttoUen av lokafe resurser stödjas. dessutom att bistånd skaUanvändas för att stärka u-länderaas för- Prop. 1993/94:111handlingskapacitet i samband med skuldavskrivningar och reformpro- Bilaga1.1 gram. anser att har goda kunskaper att bistå med iintemationelfe sammanhang. Institatet har utvecklat metoder för att uppskattaemission av växtiiusgaser och har expertis inom markanvändning CKh prcxluktioni torra landområden. Vidare har institatet etablerat en intemationeU kommissionför bioteknisk rådgivning (Biotechnology Advisory Commission) som kommer attutveckla arbetet med bevarande och håUbar användning av genetiska resurser. Tekniköverföring.NUTEK hävdar att tekniköverföring niåste ske i mycket nära samverkan medmottegarländema, t ex genom att bidrar tiU lokala kompetenskontor, säatt den mUjöanpassade tekniken helst kan tiUverkas och uppföras med lokafekrafter. viU att mUjöanpassad teknologi skaUmarknadsföras.