prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — - utveckla nya metoder för konttoU cxh analys, - förenkla reglema och harmonisera dem med främstEG:s regelsystem så långt detta är möjligt med hänsyn tUl våra egnasäkerhetskrav. Normer och nya föreskrifter skall endast fastställas om detfinns tungt vägande konsumentskäl eller om det krävs med hänsyn riU SverigesintemationeUa förplUctelser, - stärka informationsinsatsema gentemot lokal ochregional livsmedelskon-ttoll, företag som prcxlucerar och hanterar livsmedeletc, Livsmedelsverketunderstryker att arbetet med att anpassa den svenska livs- Prop. 1993/94:100medelslagstifcningen tUl har varit mycket arbetskrävande. Så gott Bilaga 10 som samtiiga av verkets nu gäUande föreskrifter har setts över ochreviderats och ett flertal nya kungörelser har beslufats. Verkets mål attförenkla regelverket har mot bakgmnd av anpassningen till intekunnat uppnäs. Av resultatredovisningen framgår bl.a. attLivsmedelsverket har utarbetat eft trettiotal nya kungörelser som kan träda ikraft när träder i kraft, att egenkonttollprogram har fastställtsför samtliga anläggningar som verket har tUlsynsansvar för samt att ettrapporteringssystem för uppföljning av den kommunala och regionalalivsmedelskontrollen har utarbefats. Vidare har bl.a. en omprioritering avverksamheten gjorts och den besparingsplan som verket faststäUt har fullföljts. Inom besUcmingsveterinärorganisationen hargenomgripande rationaliseringsåtgärder vidtagits som innebär ranoneUarebesikming tiU lägre kostnader. Dessa effekter har enligt verket ännu inte fulltuppnåtts och verksamheten som är avgiftsfinansierad har ännu inte uppnått fullkosmadstäckning. anslagssparande uppgår till , vUket utgör av det tUldelade ramanslaget Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. konstaterar i sin förenkladeanslagsframstälhiing att verksamheten bedrivs enligt den beslufadeinrUctningen cxh mot de fastlagda målen. I awaktan på verkets fördjupadeanslagsframställning tar dock verket upp vissa förändringar som verketförutser inom ramen för och inför ett eventuellt medlemskap i rör dels att ökade krav kommer att ställas på verket att under enövergångstid stödja slakteriers cxh styckningsanläggningan anpassning tUl denya EES-anpassa-de föreskriftema om körtkontroll som verket utarbetat, delsutformningen och finansieringen av kontrollen av importerade vegetabilier ochanimalier från vid ert svenskt medlemskap i . Dethar inte funnits skäl till art förändra de övergripande mål som gäller förperioden /92-1994/95. 1994/95 (ramanslag) Täckande av vissa kosmader förköttbesiktning 1994/95 1 0(X) kr Livsmedelsverketsårsredovisning visar, enUgt regeringens mening, att verksamheten bedrivs meden sådan inriktning att de uppsatta målen kan nås. Regeringen noterar dock attmot bakgmnd av mtemationeUa åtaganden har en förenkUng av reglema påUvsmedelsområdet inte varit möjUg. Regeringen beslöt den 1 juU 1993 om särskildadirektiv mför verkets fördjupade anslagsframställning . Enligtdirektiven skall verket bl.a. i sin resultatanalys särskilt belysa områdenalivsmedelstillsyn cxh kontroU samt redovisa sina erfarenheter av samarbetet medandra myncUgheter. I direktiven anges att det är viktigt att den stadigaverksamheten på det konsumentpolitiska området bedrivs effektivt och attberörda myndigheter inte utför något dubbelarbete. bör därförsamordna bevakningen av konsumentfrågorna på Uvsmedelsområdet med andramyncUgheter i syfte att fä tiU stånd effektiviseringsvinster. Iomvärldsanalysen skall verket särskUt belysa arbetet med harmoniseringen medEG;s regelverk på livsmedelsområdet samt konsekvensema av ert ochert medlemskap i . Den bedömning regeringen nu gör avLivsmedelsverkets årsredovisning mnebär att dessa duktiv kan stå oförändrade. redovisar ertunderskoft i verksamheten med . Det ekonomiska målet fullkosmadstäckning har således inte uppnårts. Verket har infört en nybemanningsstmktur som bl.a. innebär att veterinärvikarier rekryteras lokalt.Vidare har verket haft som avsikt att avbytare för ordinariebesUctningsassisfenter skall utgöras av särskUt utbildad slakteripersonal somdeltidsanställs av verket Huvudarbetsgivare skall dcxk slakteriföretagen vara.Justitiekanslem har efter anmälan av yttrat sig ifrägan. Justitiekanslem anför i sitt beslut efter att ha analyseratfrågan från jävs- och bisysslesynpunkt att han infe anser art Livsmedelsverketbör genomföra den tilltänkta ordningen på egen hand. Vidare att problemet bör,om verket i någon form vill söka fullfölja sina avsikter, underställasregeringen. har därför kommit in med en framstäUning tiUregeringen cxh anför bl.a. att om anställningama för av-bytama inte kan lösaspå föreslaget sätt kommer personalkosmadema att öka med nödväncUga höjningar avavgiftema som följd. Framställningen har remissbehancUats, Frågan bereds förnärvarande i . Deriktlinjer som lades fast budgetproposition bör gäUa även /95. Mot bakgmnd av anslagsframstäUningberäknar regeringen anslaget för /95 tiU 91 420 000 kr.Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftemaom . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. tillStatens livsmedelsverk för /95 anvisar ett ramanslag på . Täckande av vissa kosmader för köttbesiktning m.m. 1993/94 Anslag 1000 1994/95 Förslag 1000 Från detta anslag avlönas personal som utförköttbesUcming vid konö-oll-slakteriema m.m. Under anslaget tas upp ett formelltbelopp av . Statens utgifter för ändamålet täcks enUgt särskUd taxa avbl.a. tiUTäckande av vissa kostnader för köttbesiktning m.m. för /95anvisar ett anslag på . 1992/93Utgift 2 516 176 1993/94Anslag 3 733 000 1994/95Förslag 3 825 000 Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens uppgift äratt göra kalkyler och uttedningar rörande den ekonomiska utvecklingen inomlantbruket och de senare leden i livsmedelskedjan. sammansätming framgår avförordningen (1988:862) med instruktion för . () har i sin årsredovisning i de delar som avserresultatredovisningen redovisat verksamheten i olika huvudområden. Dessa avserutvecklingen inom det egentUga jordbmket prisutvecklingen för jordbruketsprcxlukter och insatsvaror samt produkter i förädlingskedjans olika led,utvecklingen i de senare leden i Uvsmedelskedjan samt analys av denlivsmedelspolitiska reformen. Redovisningen av presfa-tionemas kvalitet avserLES att återkomma till i nästa års resultartedovisning. Isin enkla anslagsframställning begär ettramanslag för /95 i enlighet med den faststäUda planeringsramen. 1993/94:100 Bilaga 10 Dethar inte funnits skäl tiU att förändra de övergripande mål som gäller förtrcäisperioden /93-1994/95. GäUande riktiinjer föriängstiU att omfatta /96. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndens planeringsperiodomfattar därmed Q-eårspericxlen 1993/94-1995/96. Årsredovisningenvisar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att de uppgifter somåligger LES genom dess instmktion kan fullgöras. Emellertid finns det inteunderlag för att göra en bedömning av kvaliteten och effektiviteten för någotav verksamhetsområdena. Regeringensbedömning innebär att de riktlinjer som lades fast budgetpropositionbör gälla även för /95. Riktlinjema bör även omfatta budgetåret1995/96. Skälet är att det inte går att fömtse behovet avförändringar inom samarbetsnämndens verksamhetsområde vid ett EU-medlemskap. årsredovisning visar eftanslagssparande på . Regeringen fömtser ett ökat utredningsbehov inomnämndens verksamhetsområde inför ett EU-medlemskap. Regeringen bedömer att dekostnader som detta ökade utredningsbehov medför bör kunna rymmas inom det härföreslagna anslagsbeloppet samt sparade medel. I enlighet med det principbeslut fattatom ansvar för den sfatiiga Prop. 1993/94:100 statistiken (bet 1992/93:FiU7,rskr. 1992/93:122) har beräknats Bilaga 10 under detta anslag förkostnader för gratisdistribution m.m. i enUghet med SOS-ansvaret i stället försom under sjunde huvudtitelns anslag Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser. Regeringens överväganden avseendeansvarsfördelningen mellan och andra myndigheteråterfinns i bil. 8 anslaget : Statistik, register ochprognoser. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minskning avutgiftema om . riUlÄvsmedelsekonomiska samarbetsnämnden för /95 anvisar ettramanslag på . Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring 1992/93Utgift 71173 281 Reservation 24 832 000 1993/94Anslag 87 398 000 1994/95Förslag 64 725 000 Under anslaget anvisas medel för bmttoinvesteringari beredskapslager av livsmedel, insatsvaror tiU jordbruket m.m. Vidare anvisasmedel för produktionsförberedelser. Medanledning av de nya planeringsfömtsättningama har reviderat smlagemppbyggnadsplan fr.o.m. /95. Lagringsmålet förkvävegödselmedel har kunnat sättas lägre. Lagringsmålet för kvävegödselmedelvar uppfyUt fill cxh bedöms, med nuvarandelager-uppbyggnadstakt, vara uppnått /96. För proteinfoder ärlag-ringsmålet uppfyllt till och bedöms vara helt uppnått /97. Lagringsmålet för veterinära läkemedel bedöms vara uppnått budgetåret1998/99. Lagringsmålen för övriga insatsvaror är redan uppnådda. Lagren avlivsmedel är tUlräckUga mätt i vamvärde. föreslår därföringa medel för investeringar under anslaget. För att uppnå lagringsmålen finnsdock ett fortsatt behov av att omstmkturera (förändra vamsamman-sättningen)livsmedelslagren. Omstmktureringen finansieras under anslaget Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m.m. Omstruktureringsarbetet kommer att varaslutfört /98. För beredskapslagring av insatsvaror har beräknat ett medelsbehov om under budgetåret1994/95. Jordbmksverketföreslår att tilldelas verket för lagempp- Prop. 1993/94:100byggnad av kvävegödsel- cxh proteinfodermedel samt 7 mUjoner för investe- Bilaga 10 ringar i veterinära läkemedel. anvisades /93 tUl lager-uppbyggnad av kemikalier för dricksvattenberedning(prop. 1991/92:102, bet 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337). Dessa medel har ännuuite tagits i anspråk. De ändrade planeringsfömtsärtningama och studier inomLivsmedelsverket har resulterat i ett lägre lagringsbehov. Jordbmksverketföreslår därför bl.a., i samråd med , att av dessa medel 5miljoner kronor får användas för andra beredskapsåtgärder inom vattenområdet, för lagring av veterinära läkemedel cxh för åtgärderinom ABC-området Inga ytterligare medel för ABC-åtgärder föreslås. Vissa s.k. nytUlkommande åtgärder (åtgärder inomvattenområdet lagring av veterinära läkemedel och ABC-skydd) har sedan år 1990finansierats inom den ekonomiska planeringsramen för totalförsvarefs civiladel. Detta har utgjort endast en mindre del av anslaget. Då de nyaplaneringsfömtsättningama medför ett lägre medelsbehov än väntat anserJordbmksverket och Överstyrelsen för civU beredskap art uttymme finns art finansieradessa verksamheter utanför planeringsramen. För /95 berör detfa7 mUjoner kronor för lagring av veterinära läkemedel. Måletför livsmedelsberedskapen är art ttygga landets livsmedelsförsörjning i kriseroch i krig. Beredskapen skall gmndas på de fredstida resursema momlivsmedelssektom och dess förmåga fill omställning, kompletterad med särskildaberedskapsätgärder. Med utgångspunkt från situationen på livsmedelsområdet cxhfrån regeringens planeringsfömtsätmingar skall somfunktionsansvarig myndighet inom funktionen Livsmedelsförsörjning vidtaåtgärder för att uppnå det övergripande målet. Ett antal andra myndigheter hardeluppgifter inom funktionen. Beredskapsätgärdema kan delas in i planläggningsåtgärder,åtgärder för att skapa flexibilitet (t.ex. ransonerings-och regleringssystem)samt åtgärder som kompletterar livsmedelssektorns resurser, dvs. lagring.Beredskapslagringen av livsmedel och insatsvaror utgör en av de merkostnadskrävande åtgärdema. har utarbetat en plan överlagringsmål cxh lagemppbyggnadstakt för beredskapslagringen. Regeringen bedömerlagringsmålen som rimliga. När samdiga lagringsmål uppnåtts, kommer det artfinnas en godtagbar förmåga att trygga livsmedelsförsörjningen medutgångspunkt från de planeringsfömtsättningar som råder. Lagemppbyggnaden böremellertid inte ske i enlighet med verkets förslag. Regeringen anser i motsatstill och att de s.k. nytilUcommandeåtgärdema inom livsmedelsfunktionen också fortsättningsvis bör ingå i denekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civUa del. Regeringenföreslår art anslaget förs upp med . Därav utgör Prop.1993/94:100 medel från den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del. Bilaga 10 Dessa medel bör användas för beredskapslagring avveterinära läkemedel. Av de reserverade medlen bör 5 miljoner kionor användasför andra beredskapsåtgärder än lagring, för lagring avveterinära läkemedel och I miljon kronor för ABC-åtgärder. Regeringens förslag innebär en minskning avanslaget med för /95 jämfört med de kostnader förlagemppbyggnad som fömtsattes i det UvsmedelspoUtiska beslutet är 1990. Dentotala besparingen, inkl. pris- och löneomräkning, kan därmed beräknas tiU . Regeringen kommer senare, i perspektivet av ett medlemskap i gäUande planeringsfömtsättningar, att låfa genomföra en översyn avberedskapen pä livsmedelsområdet tillInköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring för /95 anvisarett reservationsanslag på 64 725 (XK) kr. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. 1992/93Utgift 220 345 000 1993/94Anslag 247 280 000 1994/95Förslag 216 500 000 Från anslaget betalas driftkosmadema förberedskapslagring av Uvsmedel m.m. samt kosmader for andra beredskapsåtgärderän lagring i form av planering m.m. Under anslaget Statens jordbmksverkanvisas medel för lönekostnader m.m. för viss personal. EnligtStatens jordbmksverk föreligger ett fortsatt behov av att omstruktureralivsmedelslagren. Verket har beräknat kosmadema för beredskapslagring till . Räntekostnadema beräknar verket till . Vidareberäknas kostnaderna för ersättning för beredskapslagring till 85 960 000 kroch för övergripande planering m.m. till . Anslagetbör föras upp med sammanlagt , varav avser medelinom den ekonomiska ramen för totalförsvarets civila del. Vårt förslag mnebären minskning med för /95 jäm- fört med mnevarandebudgetår. Den totala besparingen, inkl. pris- och löne- Prop. 1993/94:100 omräkning, beräknas till . tillKostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. för /95anvisar ett förslagsanslag på . Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. 1992/93Utgift 166 337 877 1993/94Anslag 172 001 000 1994/95Förslag 156 001000 Från anslaget täcks dels delar av kosmadema förindustrins råvamkostnads-utjämning (RÅK), dels kostnadema förrabatteringssystemet för svensktiU-verkad stärkelse för tekniskt bmk. EnUgtnu aktueUa planer skall protokoll 3 öäda i kraft den 1 januari1994, Förhandlingama om prisufjämningsförfarandet är dock inte helt avslutade.Anslagsberäkningarna har dock baserats på antagandet art RÅK-protokoUet öäder ikraft den . För RÅK torde avtalet komma art innebära betydandeförändringar i form av nettokompensation (prisutjämning tUl lägsta istället för till världsmarknadspris) och utvidgad vamom-fattning. Det är förnärvarande svårt art bedöma de finansieUa effektema av dessa förändringareftersom de nya utjämningsbeloppen kommer att fastställas först sedan samtiigaEES-parter anmält sina hemmamarknadspriser och fastställt lägstaEES-priser. har beräknat kostnadema förindustrins råvamkostnads-ufjämning m.m. tiU , en sänkningmed 10 mUjoner kronor. Kosmadema för rabatteringssystemet för stärkelseberäknas till , en höjning med . Sammanlagt föreslår att anslagetförs upp med totalt . Inomramen för EES-förhandlingama har de deltagande ländema arbetat med att utformaett gemensamt system för utjämning av industrins kostnader förjordbruksråvaror. Den slutgiltiga utformningen av ett sådant system påverkas 7Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 10 emeUertidockså av de pågående GATT-förhandlingama. Ett gemensamt sy- Prop. 1993/94:100stem kommer, fömtom att det påverkar själva utformningen av det svenska Bilaga10 systemet för råvamkostnadsutjämning, också sannolUct att påverka kostnademaför detsamma. Regeringen beräknar kosmadema för industtinsråvam-kosmadsutjämning m.m. tiU . Huvuddelen av sänkningenär automatiska kostnadsförändringar. En del är dock effekter avregehöränd-ringar och därmed en besparing. Denna besparing har beräknats tUl 3mUjoner kronor. Vad gäUer kostnadema för rabatteringssystemet försvensktillverkad stärkelse för tekniskt bmk beräknar regeringen dessa, ilikhet med , tiU . Den tiU RÅK-systemet knutna uijämningskassansbehållning uppgår tUl ca . Av dessa bör 100miljoner kronor föras tiU statsbudgetens inkomstsida. 1. godkänner vad regeringen förordat om dispositionenav medel i råvamkostnadsutjämningskassan, 2. medger aft för råvamkostnadsutjämningunder /95 fär disponera en röriig kredit på högst 20 000 000 kri , 3. tUl Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93Utgift 16 966 000 1993/94Anslag 21434 000 1994/95Förslag 23 790 000 Genom riksdagsbeslut gavsLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden beställaransvaret för statistik påjordbmksområdet och viss Uvsme-delsstatistik (prop. 1992/93:182, bet 1992/93:FiU22,rskr. 1992/93:304). Medel för jordbmks- cxh livsmedelsstatistUc finns i daganvisade på anslagen Livsmedelsstatistik, Uö-edningar m.m. samtOmställningsåtgärder i jordbmket m.m. Somen konsekvens av att LES getts beställaransvaret för jordbmks- och visslivsmedelsstatistik bör anslagen som avser statistik inom området samman- föras till ett anslag. Föratt uppnå bästa ekonomi och effektivitet över tiden Prop. 1993/94:100 bör anslaget anvisas som ett ramanslag. I riksdagsbeslut (prop. 1991/92:96, betl99l/92:JoU15, rskr. 1991/92: 253) har vissa besparingar på statistiken inomverksamhetsområdet beslutats. Nedskämingen avseende lantbmksregisoet har dockännu inte genomförts fullt ut beroende på behovet av fuUständigaregistemppgifter för utbetalning av bidrag. De potenrieUa besparingarbeträffande de objektiva skördeuppskattningama som bedömdes möjliga attgenomföra har inte kunnat göras med hänsyn tiU behovet av ytterligareutrednings- cxh utveckUngsarbete, SCB har fart i uppdrag att utreda frågan ocharbetet skall redovisas senast . Med hänsyn till den betydande osäkerhet som råderbettäffande behov cxh kostnader för statistik vid ett EU-mecUemskap samt deförändringar som genomförts fr,o,m. den om beställaransvar förstatistUc har LES inget annat underlag för bedömningen avresursbehovet än det som faststäUdes av 1992. LES föreslår därför attett anslag på 39,5 mUjoner kronor anvisas för /95, varav 15,2miljoner kronor avser täckande av kostnadema för de objektivaskördeuppskattningama. LES har därvid utgått från att eventuella kostnader förkomplettering av statisfUcen som kan behövas för administrativa ändamålbelastar de anslag för vilka uppgiftema krävs. har getts beställaransvaret för jordbruks- cxh visslivsmedelsstatistik. Regeringen anser att anslagen som avser StatistUc inomområdet, i så stor utsttäckning som möjligt, bör sammanföras rill ett anslag.Medel under anslaget Utredningar m.m. föreslås därför föras över tUl anslagetLivsmedelsstatistUc. Medlen täcker kostnadema för den jord-bmksekonomiskaundersökningen samt ett livsmedelsstatisfiskt program. Kostnadema för deobjektiva skördeuppskatmingama bör dcxk även fortsättningsvis finansieras frånanslaget Omställningsåtgärder i jordbmket m.m. Sammantaget innebär förslaget enbesparing på . Regeringen anser att anslaget, liksom underinnevarande budgetår, bör vara ett förslagsanslag. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . tillLivsmedelsstatistik för /95 anvisar ett förslagsanslag på . LUtbildning och forskning Prop. * * Bilaga 10 1992/93Utgift 573 402 351 Reservation 65 608 481 1993/94Anslag 980 933 000 1994/95Förslag 1014 964 000 Från anslaget bekostas utbildning, forskning cxhförsöksverksamhet samt djursjukvård vid (). skaU genomutbildning, forskning cxh information öka kunskaperaa om fömtsätmingama för envaraktig cxh effektiv biologisk produktion och om hur denna skaU bedrivas cxhnyttjas. SLUhar i sin anslagsframställning redogjort för vissa kostnader som uppkommit isamband med förändringar av anslagskonstmktionen och för kostnader som harsamband med förändringar i fastighetsförvaltningen. Vidare har SLU redovisatbehov av en utökad låneram för investeringsbehovet vid . Dethar inte funnits något skäl till att förändra de övergripande mål som gäUer förperioden /94-1995/96; Ramanslag1994/95 1 1994/95 1995/96 Regeringenanser att de riktiinjer som lades fast forskningspoUtiskaproposition bör gälla även för /95. presenterade en arbetsgmpp inomJordbmksdepartementet promemorian (Ds 1993:60) En högskoleutbildning inomhästområdet. Förslaget mnebär bl.a. attdet inrättas en tvåårig högskoleutbUdning uiom häst- Prop. 1993/94:100området. SLU föreslås bli huvudman för utbildningen som föreslås starta Bilaga 10 höstterminen 1994.1 ärendet har det tiU regeringen kommit inskrivelser från . , , Föreningen och Föreningen . För att den föreslagna utbildningen skall kunnagenomföras krävs att både staten och branschen ställer resurser tillförfogande. Frågan bereds inom regeringskansUet. Regeringenavser art återkomma i ärendet . Regeringen har i proposition 1993/94:30 förordatatt det vid SLU skapas ett cenmim för forskning om biologisk mångfald.Centtmet, som skaU vara gemensamt för SLU och , skall arbetamed forskning, informationsspridning samt samordning och planering avforskning och kunskapsutbyte. Regeringen beräknar för derta ändamål 6 miljonerkronor, varav anvisas via anslag tiU pååttonde huvudtiteln. SLU bör dessutom tillföras ett engångsbelopp på 8(X) (XX)kr för vissa investeringskostnader i samband med bildandet av detta centmm.Verksamheten vid databanken för hotade arter kommer att ingå som en del avcentmm-bildningen och de medel, , för databanken som hittillsanvisats via anslaget pä fjortonde huvudfiteln bör nu anvisasöver SLU:s anslag. beslutade att professurernavid forskningsråden skall flyttas över till universiteten (prop. 1992/93:170,bet 1992/93:UbU13, rskr. 1992/93:389). I enlighet härmed bör I 865 000 kröverföras från Skogs- och jordbmkets forskningsråd till SLU. Under anslaget har beräknats för atttäcka kapitalkosmadema för tidigare beslutade ombyggnader (prop. 1989/90:90,bet JoU 1989/90:17, rskr. 1989/90:336), för Sttidenthälsan och för eUcost-nader för biotronen i och fytotronen i . SLUhar i sin anslagsframstäUning påtalat art konstruktionen med utbetalning avanslaget med 1/12 den i medför en merkostnad föruniversitetet Regeringen avvaktar i den frägan Riksrevisionsverketsredovisning av uppdrag avseende genomförandet av räntebeläggning av statligamedelsflöden. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minsknuig av utgiftema om . tiUSveriges för /95 anvisar ett ramanslag på1 . Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning 1992/93 Utgift 1 177806 775 1993/94 Anslag 181 123000 1994/95 Förslag 183960 000 ' Anslaget Skogs- och jordbmkets forskningsråd. 1993/94:100 Bilaga10 Skogs- och jordbmkets forskningsråd () skallenligt sin instmktion främja och stödja i första hand gmndläggande ochlångsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiskanatumesurser med särskild inriktning på de areella näringama. Rådet skallverka för att informationen om forskning och forskningsresultat sprids. Skogs-cxh jordbmkets forskningsråd har i sin anslagsframstälhiing i enlighet medstatsmaktemas beslut (prop. 1992/93:170, bet 1992/93:UbU 13, rskr. 1992/93:389)beräknat kostnadema för överföring av rådets professurer till Sverigeslantbmksuniversitet. Beloppet uppgår till . Rådet har vidare hemställt att 9,8 miljoner kronorför dyrbar vetenskaplig uttustnmg överförs från aktuella anslag underUtbildningsdepartementets ansvarsområde tUl anslag. har cxksåpekat på de ökade kosmader-na för forskningssamarbetet med EU i samband med ettikrafta-ädande av . I en särskild skrivelse har redovisatfortsätmingen av sitt livsmedelsforskningsprogram t.o.m. /96. har redovisat enlägesrapport rörande det träfiberforskningsprogram som aviserades i 1993 årsforskningspoUtiska proposition. Rapporten kommer att ligga till gmnd förrådets slutliga forskningsprogram inom området.