prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Det ärsnarare en naturlig del i den nödvändiga strakturomvandling som skenAvgörande är istället att ekonomin fungerar på ett sådant sätt att kapacitetsutbyggnadenoch omvandlingen verkligen kommer till stånd och att den sker utan attinflationen tilltar. Det är således centraltatt nödvändiga expansionsinvesteringar snabbt förverkligas. För detta krävs attrealräntan inte är alltför hög samt att förtroendet för den ekonomiskapolitiken är fast. Att statsskuldens nivå och utveckling uppfattas somlångsiktigt hållbar är i sin tur centralt för att räntenivån ska pressas neroch för att osäkerheten ska reduceras. Också de långsiktiga villkoren för industriellverksamhet i som formas genom Europapolitiken, energipolitiken,skattepolitiken etc. är av stor betydelse. Den ekonomiska politikensinstitutionella ramverk t.ex. avseende budgetprocessen i är också avbetydelse. Samtidigtställs höga krav på arbetsmarknadens flexibilitet både vad gäller relativalöner och arbetskraftens rörlighet. Genom en ökad flexibilitet underlättasöverföringen av arbetskraft till industrin och till de expansiva delaraa avden private tjänstesektom så att derma kan ske utan att de nominellalöneökningama i ekonomin som helhet tilltar. Höga nominella löneökningarskulle innebära en utveckling som är oförenlig med målet om låg inflation. Diagram 1.1 Produktion i industrin och i den övrigaekonomin 1993/94:150 Bilaga1.1 Index 1981 =100 140 T ' I ' 1 ' I ' I ' I ' I ' T 981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Källor: och . Ävenom den gmndläggande bilden är att en återhämtning i ekonomin Prop. 1993/94:150nu är på väg finns flera riskmoment. Ett sådant är utvecklingen av de in-Bilaga 1.1 temationeUa och de svenska räntoraa. Utvecklingen undervåren har återigen visat att känsligheten för svensk del är ntycket stor vidrörelser pä de intemationella finansiella marknadema. måste tolkas somatt det tar att återvinna och bygga upp förtroendet för svensk ekonomioch att det fortfarande fmns en betydande skepsis kvar beträffandestebiliteten i utvecklingen. Den successiva normalisering och nedgång av desvenska räntenivåema som föratsätts i prognosen är därför ingalunda självklar.Skulle denna nedgång brytas får det avsevärd betydelse föråterhämtningen av den inhemska efterfrågan, produktionen och sysselsättningen. Tillväxteni OECD-området var nycket låg . En allt bredare återhämtning kanemellertid skönjas. I accelererade tillväxten under senare delen av 1993.Också och Storbritarmien har kommit långt i konjunkturappgången. 1Kontinentaleuropa har en långsam återhämtning börjat, även om utvecklingen iTyskland väntas bli svag även . Den japanska ekonomin hålls någorlunda uppeav en expansiv ekonomisk politik. Den sammanlagda BNP-tillväxten iOECD-området beräknas uppgå till 2 1/för att sedan öka till 2 3/4 %näste ån Inflationen sjönk successivt i flertalet OECD-länden Med undantegför är resursutnyttjandet lågt, vilket håller tillbaka prisökningama ocksåunder 1994 och 1995. Arbetslöshetenhar fortsatt att stiga i som helhet, trots en minskning i . Specielltoroväckande har utvecklingen varit i . Också i har arbetslöshetenstigit , även om nivån är mycket låg sett i ettinteraationellt perspektiv. Den höga och stigande arbetslösheten har medförtatt arbetslöshetsfrågan nu står högst på dagordningen inom såväl det europeiskasom det interaationella ekonomisk-politiska samarbetet. Finanspolitikeni flertalet är inrikted på budgetkonsolidering på medellång sikt.Därigenom väntas underskotten i de offentliga finanseraa avte underprognosperioden. Underskotten kvarstår dock på relativt höga nivåer, varförtrenden mot allt större stetsskulder fortsätten Såväl stetsskuldens höga andelav BNP som dess tillväxt utgör ett påtagligt problem, speciellt för deeuropeiska ländema. Osäkerhetenkring den intemationella konjunkturen gäller främst utvecklingen av deeuropeiska räntoma. Oron på de finansiella marknaderna under vårenhar accentuerat frågan om hur stark kopplingen mellan de europeiska ochamerikanska räntoma är. 1 takt med att den amerikanska ekonomin närmar sigfullt resursutnyttjande är en penningpolitisk åtstranming logisk. harde stigande amerikanska räntoma också tenderat att driva upp de europeiskanivåema, trots att det inte existerar några fundamentala realekonomiska granderför en sådan upp- gång.I bedönmingen har föratsätts att denna koppling mellan nordamerikanska ocheuropeiska räntor i huvudsak är av tillfällig natun 1993/94:150 Bilaga1.1 -2,8 -1,7 Råoljepris (US-dollar per liaO Dollarkurs (i kr) Tysk ränta 5-års statsobl. Svensk ränta 5-ärs statsobl. Svensk ränta 6-månaders ssvx. 'Avser bearbetade varor i 14 OECD-länden Ecu-indexanias vara 118 och 115 . Diagram1.2 BNP, export, privat konsumtion och bruttoinvesteringar Index 1:a halvåret 1987=100 150 \......... /... 1 ' -I 1---------- '------------ T '-- v ' 1 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 föratsättningar som ligger till grand för prognosen över den svenskaekonomin antas att en viss appreciering av kronan sker under 1994 och 1995.Dette motiveras av att kronan, sett från realekonomiska utgångspunkter, inuläget sannolikt är undervärderad i ett långsiktigt perspektiv. Somdiskuterats tidigare antas att den europeiska räntenivån fortsätter att 11Riksdagen 1993/94. sjunka, framför allt dekorte räntoraa. Det föratsätts också att den höjda Prop. 1993/94:150räntemarginalen mellan svenska och tyska räntor som uppstod under oro- Bilaga1.1 lighetema månad i huvudsak var av tillfällig natun Dennamarginal antas sjunka ytterligare mot slutet av perioden. Således grandasprognosen för ekonomins utveckling på antagandet att de svenska räntoma fallernågot. Ränteturbulensen accentuerade dock de svenska räntomas stora känslighetför rörelser på de intemationella marknadema vilket i viss mån har påverkatränteantegandena. Närarbetsmarknadsläget försvagades dämpadeslöneökningstakten kraftigt. mönster bröts dock 1993, då den totaltuppmätta genomsnittliga timlönekostnaden ökade snabbare än året före trots enbetydande försämring av arbetsmarknadsläget. Denna signal om bristandeflexibilitet i lönebildningen inger oro inför utvecklingen på , dåhög flexibilitet är en föratsättning för att en påtaglig minskning avarbetslösheten ska komma till stånd. Enligt den s.k. för-tjänststetistiken vardock löneökningama lägre 1993 än 1992, varför det ännu är svårt att bedöma hurflexibel lönebildningen är. Denuppmätte löneökningen på kan till en del förklaras av den s.k.strakturella löneglidningen som uppstår när sysselsättningen fallen DengenomsnitUiga timlönen kan då stiga utan att någon enskUd person får högre lön.Detta beror dels på att de som kvarstår i sysselsättning normalt har högre genomsnittslöndels på att när hela företeg slås ut är det också vanligen sådana som har lågproduktivitet och lågt löneläge. En annan faktor som bidrar till den s.k.stmkturella löneglidningen är ökande utbetalningar av avgångsvederlag etc,vilka höjer lönesununan utan att något arbete utförs. Enligt en preliminäruppskattning av och (presenteras ikap 15.1) torde denna effekt kunna förklara av den4-procentiga ökningen 1993. Då denna effekt i stor utsträckning bortfaller i årförväntas löneökningstakten minska till . föratses en betydandeefterfrågeökning av arbetskraft inom industrin, vilket väntas medföra en vissökad löneglidning. Den genomsnittliga timlöneökningen väntas därför öka marginellttill . Denna prognos är dock förhållandevis osäker då kunskapen är mycketbegränsad om hur den svenska lönebildningen fungerar vid nuvarandearbetsmarknadsläge. lbell 1.2 Löner och priser 1993/94:150 Bilaga1.1 Anm.: KPI = Konsumentprisindex, NPI = Nettoprisindex. Källor: , ochFinansdepartementet. Inflationeni har kommit ner på en mycket låg nivå, såväl i ett historiskt somintemationellt perspektiv. Inflationen mätt som förändringen avkonsumentprisindex (KPI) under de senaste 12 månadema understiger . Mättsom årsgenomsnitt väntas ökningen av KPI starma vid 1994. Det lågaresursutnyttjandet i ekonomin innebär ett mycket lågt kostnadstryck. Därtillbidrar en relativt hög produktivitetstillväxt, fallande räntor, skärptkonkurrenslagstiftning samt antegande om en viss appreciering av kronan. Imotsatt riktning verkar höjda indirekte skatter samt förändringar iräntebidragen. Näste år väntas ökningen i konsumentprisindex uppgå UU 2,7 %.Nettoprisindex, som beskriver konsumentprisutvecklingen exklusive indirekteskatter och subventioner, väntas endast öka . -1,9 -2,1 -0,4 -1,0 -1,6 -1,9 -3,8 -0,6 -0,7 -1,6 -0,9 -2,0 -1,6 -2,5 -1,5 -1,5 -11,0 -16,2 -3,5 -15,6 -16,3 -6,4 -28,3 -41,0 -7,0 -0,3 -5,3 -1,0 -1,6 -2,2 -4,9 -0,2 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Källor: , ochFinansdepartementet. Denmycket starka konkurrenskraften innebar att svenska företag kraftigt ökade sinvaraexport , trots den svaga efterfrågetill växten i omvärlden.Betydande marknadsandelsvinster gjordes bland traditionella handelspartners inom OECD.Samtidigt har inbrytningen på de starkt ex- Prop. 1993/94:150 panderandemarknaderaa i varit påfallande. Speciellt kraftig Bilaga 1.1 harexportökningen till varit. En högre grad av geografisk differentieringinnebär att exportutvecklingen blir mindre beroende avkonjunkturvariationer inom OECD-området. Exporttillväxtenväntas bli än kraftigare då exporten av bearbetade varor bedöms öka mednärmare . Andelsvinstema väntas fortsätta i ungefär samma takt som 1993,som marknadstillväxten tilltar betydligt. förstärkskonjunkturen i OECD-området ytterligare. Ökningstakten i de svenskamarknadsandelama avtar dock markant. Effekterna av de kraftigarelativprissänkningama har då minskat som kapacitetsutnyttjandetinom vissa delar av den svenska industrin är så högt att fortsattaexportökningar endast kan ske i takt med att produktionskapaciteten byggs ut.Den totala exportuppgången väntas ändå uppgå till 1995. Dentotala vamimporten steg , vilket var förvånansvärt ntycketmed tanke på det svaga inhemska efterfrågeläget samt deprecieringen. Förbearbetade varor var ökningen , som den importvägdaefterfrågan föU med . Trots deprecieringen har såledesimportbenägenheten ökat tämligen kraftigt. En förklaring skulle kunna vara attexportindustrins användning av importerade insatsvaror har ökat snabbare änvad som föratsätts vid beräkningen av den importvägda efterfrågan. I så fallskulle importefterfrågan underskattas i nuvarande situation med en kraftigexporttillväxt. Vidare kan det på kort sikt vara svårt att byta till inhemskaleverantörer, vilket medför att effektema av relativprisförändringar kommermed betydande eftersläpning. föratses emellertid ennormalisering av importandelen genom att importen av bearbetede varor ökarlångsammare än den importvägda efterfrågan. De svenska producenter somkonkurrerar med importen väntas successivt kunna stärka sin marknadsposuion.Den totala importen av varor och tjänster väntas växa med ochoch näste ån Handelsbalansenvisade 1993 ett överskott på av BNP. Under prognosperiodenförstärks detta successivt och väntas 1995 uppgå till , vilket ärmycket högt såväl vid en historisk som en internationell jämförelse. Deninhemska efterfrågan minskade 1993 med och den privata konsumtionen mednärmare . skedde dock en märkbar återhämtning. En radtecken tyder också på att framtidstron hos hushållen nu successivt förstärks.Skuldanpassningen har varit mer dramatisk i än i andra jämförbaraländer och tycks nu gå mot sitt slut. har prisema stabiliserats på deflesta tillgångsmarknader och kursema på aktiemarknaden har också ökat. Dettaär viktiga orsaker till att den privata konsumtionen föratses öka de närmasteåren. gången väntas dock avflera skäl bli måttlig. De långsiktiga motiven för Prop. 1993/94:150 ett högthushållssparande kvarstår i hög grad. Realräntan efter skatt är Bilaga 1.1historiskt sett mycket hög. Arbetslösheten kommer att vara betydande denännaste åren som den offenfliga sektoras konsolideringsbehov innebären begränsning av disponibelinkomsteraa på medellång sikt, vilket redan nutorde verka dämpande på konsumtionsutvecklingen. Därtill konuner att vissahushåll sannolikt fortfarande har ntycket av skuldanpassningen framför sig. Denprivata konsumflonen föratses stiga och näste ånHushållens realt disponibla inkomster beräknas öka med 1994 och meddrygt 1/1995. Löneinkomsteraa ger dock ett betydande positivt bidrag 1995till realinkomsutvecklingen men motverkas till en del av realt minskandetransfereringsinkomsten Hushållens sparkvot minskade 1993 jämfört med 1992.Ovanstående bedömning av inkomst-och konsumtionsutvecklingen innebär attsparkvoten återigen ökar för att sedan minska relativt kraftigt näste ånSambandet mellan inkomst och konsumtion är på kort sikt inte speciellt starktdå man kan förvänte sig att hushållen har en mer långsiktig inriktning av sinakonsumtionsbeslut. Därtill störs analysen av inkomstutvecklingen av tekniskaperiodiseringseffekter vid årsskiftena. Den tämligen starkarealinkomstutvecklingen beror till en del på att inflationen går ned. Denkommunala konsumtionen minskade med förta året. En betydandeanpassning av konsumtionsnivån till de långsiktiga finansiellaföratsättningama gjordes därmed. Denna anpassning väntas fortsatte ochnästa år genom att konsumtionen minskar . Trots fallandesysselsättning ökade den statliga konsumtionen kraftigt . Dettaförklaras av vissa tillfälliga inköp inom bl.a. försvaret. väntasdärför en större minskning ske än vad som ligger i det saneringsprogram som regeringenpresenterade kompletteringsproposition. Bmttoinvesteringamai näringslivet väntas vända kraftigt uppåt i ån Tillväxten föratses bli närmare10 % för att sedan accelerera till . Det är främst inomindustrin som expansionen sker med en ökning på som tilltar till 22 %näste ån Föratsättningama för en investeringsexpansion är på kort sikt mycketgynnsamma. Den snabba produktionsökningen, god lönsamhet samt fallande räntorbidrar till dette. Dessutom sker ökningen från en mycket låg nivå. Ökadeindustriinvesteringar är nödvändiga för att den starka exportefterfrågan skakunna mötas utan att alltför påtagliga kapacitetsrestriktioner uppkommer ivissa branschen Det är därför av vikt att också de långsiktiga föratsättningaraaför industriverksamhet uppfattas som goda och stabila, så att investeringarverkligen kommer till stånd i tillräcklig utsträckning. Också i andra delar avekonomin ökar investeringaraa successivt när hemmamarknaden återhämtar sig.Därtill spelar statliga investeringar inom infrastrakturområdet en viktigroll. Trots den kraftiga expansionen i näringslivet väntas de totalabmttoinvesteringar minska med genom den mycket kraftiga nedgången ibostadsinvesteringama. planar dessa emellertid ut vilket gör attbrattoinvesteringaraa totalt sett ökar med . Diagram1.3 Bruttoinvesteringar samt bruttoinvesteringar exklusive bostäder Prop. 1993/94:150 Fasta och löpande priser Rilaga 1 1 bostader 1 /~\ Fasta priser exkl. bostäder 1 / \ \ ,.-:,M \ -j \ \ '' V-'' Löpande priser exkl. bostäder 1........................................ \................ .............................. ■ M. 1---- ' I- ' 1 ' 1.................................. Andel av BNP, procent 24 81980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: och . En betydande import av insatsvaror under slutet av förraåret medförde att lagerinvesteringama blev betydligt starkare än vadsom förutsågs i den preliminära nationalbudgeten. föratsessmå förändringar av lagerinvesteringama som därmed inte väntas ge någotnämnvärt bidrag till efterfrågeöknmgen. 1 takt med att industriproduktionengradvis tilltar ökar behovet av lager av insatsvaror och varor i arbete. 1motsatt riktning verkar en fortsatt avveckling av de färdigvarulager sombyggdes upp i den tidigare nedgångsfasen. Därtill konuner också fortsatteneddragningar av handelns lagen Tabell 1.4 Bidrag tiU BNP-tiUväxten Procent avföregående års BNP Privat konsumtion Offentlig konsumtion -1,2 -1,0 -0,2 -2,2 -2,0 -0,2 0,7 -0,5 -2,6 -1,9 -1,7 -0,7 -2,3 1,3 0,3 -3,0 0,3 2,9 2,2 -0,6 0,1 2,6 -1,1 -1,9 -2,1 Anm.: På grund av avrundning summerar inte alltid delamatill totalen. Källor: och . Den sammanlagda nedgången i BNP blev . Denduala situationen i ekonomin åskådliggörs av att nettoexporten gav ett positivt bidragtill tillväxten på hela 3 procentenheten Den tiUtegande exportök- Prop.1993/94:150 ningen gör att nettoexportens bidrag blir av samma storleksordningocksä Bilaga 1.1 . Detnegativa bidraget från investeringama avtar kraftigt som konsumtionenstebiliseras. Sammanteget innebär dette att BNP-tillväxten väntas uppgåtill för att sedan öka till 1995. Såväl konsumtionen sominvesteringama ger då betydande positiva bidrag till tillväxten. Genom attexportexpansionen avtar något 1995, som utvecklingen av den inhemskaefterfrågan medför en tilltagande import, kommer nettoexportens positiva bidragtill tillväxten att dämpas kraftigt. Den väntade tillväxten i den i OECD-området som helhet med ungefär 1/såväl1994 som 1995. 1992 1993 1994 1995 Disponibelinkomst 2,7 -3,9 2,1 0,7 -0,7 -3,7 -25,9 -2,1 -2,7 -0,1 Sparkvot(nivå) Handelsbalans(mdn kn) Bytesbalans(mdn kr) Bytesbalans(% av BNP) ' i% av arbetskraften Undersenare delen av 1993 skedde en stebiUsering av situationen på arbetsmarknaden.När ekonomin nu åter börjar växa skapas föratsättningar för en ökandesysselsättning på den reguljära arbetsmarknaden. På kort sikt finns dock flerafaktorer som håller tillbaka takten i förbättringen av arbetsmarknadsläget.Produktiviteten väntes fortsatte öka. stiger medelarbetstidenkraftigt , vilket dämpar behovet av nyanställningar. Dessutom finns det inuläget en stor potential för ett ökad arbetskraftsutbud. När efterfrågan avarbetskraft börjar tillta kan man därför förvänta sig att utbudet också ökar. Diagram 1.4 BNP och produktivitet i 19811995 1993/94:150 Bilaga1.1 T-- '-- r 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 Trotsen viss expansion inom industrin fortsätter antalet sysselsatte i ekonomin somhelhet att minska något i ån En successiv utbyggnad av dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema, mot de av angivna ramama, medföratt den öppna arbetslösheten minskar något. Mätt som årsmedeltal faller denöppna arbetslösheten sålunda från 1993 till . Näste årväntas sysselsättningen öka för förste gången . Därmed fortsätterockså den öppna arbetslösheten successivt att falla och väntas vid slutet av1995 uppgå till . Även det totala antalet personer utanför reguljärarbetsmarknad (antalet öppet arbetslösa plus antalet personer ikonjunkturberoende åtgärder) minskar 1995. Procent avBNP i löpande priser 17,0 -0,4 14,1 -0,4 12,4 -0,2 -2,7 -7,4 5,0 -0,3 -0,1 -13,4 5,5 7,7 -10,5 -9,2 5,6 7,1 Denoffentliga sektoms finansiella sparande försänu:ades kraftigt mellan 1990 och1993, främst beroende på det allt svagare konjunkturläget. Denna nedgång var isin tur i hög grad en konsekvens av ökningen i det privata sparandet somuppstod när konsumtion och investeringar drastiskt föll. De offentligafinansema stärks successivt . Förbättringen väntas blinågot större än vad som angavs i den preliminära nationalbudgeten, menunderskottet är alltjämt betydande. En med stora underskott innebären kraftig ökning av stetsskulden. Därigenom ökar ränteutgiftema i framtidenoch tränger ut andra offentliga utgifter eller tvingar fram en successivökning av skattetrycket. Diagraml.S Finansiellt sparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans 1993/94:150 Bilaga1.1 Andel av BNP, procent 15 T---- '---- r 1980 1982 1984 1986 19881990 1992 1994 Bytesbalansenutgörs definitionsmässigt av summan av det privata och offentliga fmansiellasparandet. Eftersom det privata finansiella sparandet kvarstår på mycket höganivåer innebär det förbättrade offentliga sparandet att också bytesbalansenförstärks . Det finns dock flera skäl till att bör haett överskott i nuvarande läge. Bostadsinvesteringama väntas under en längretid vara extremt låga. är det naturligt att sparandettill viss del kanaliseras till utlandet, vilket tar sig uttryck i ettbytesbalansöverskott. Den demografiska situationen , därandelen pensionärer är förhållandevis låg, verkar också i samma riktning.Därtill kommer att det relativa resursutnyttjandet förmodligen är lägre iSverige än i omvärlden. normaliseras kommer densvenska importen därför att växa snabbare än Prop. 1993/94:150 omvärldens efterfrågan på svensk export. Nästeår börjar också det reala sparandet att öka genom den tämligen kraftiga investeringstillväxten.Sammantaget innebär dette att det totala brattosparandet, dvs. realainvesteringar plus bytesbalansen, som andel av BNP ökar med ca 3 procentenhetermellan 1993 och 1995, vilket utgör inledningen på en återhämtning från enohållbart låg nivå. 1.2 Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv 1den reviderade nationalbudgeten presenteras kalkyler avseende den ekonomiskautvecklingen t.o.m. . I ett sådant tidsperspektiv är informationsunderlagetotillräckligt för att prognoser i vanlig mening skall kunna utarbetas. Motbakgrand av de stora förändringar som den svenska ekonomin genomgår ter sigvarje scenario över utvecklingen på medellång sikt som särskilt spekulativt.Samband och erfarenheter baserade på historiska tidsserier med andra skatte-och regelsystem i ekonomin har begränsat värde i en situation som i så mångaavseenden avviker från tidigare perioden Behovetav längre framåtblickar än den traditionella tvåårshorisonten är emellertidstort. Den ekonomiska politiken och de grandläggande ekonomisk-politiskafrågeställningaraa har fått en allt större tyngdpunkt mot det medelfristigaperspektivet. I synnerhet behöver utvecklingen på arbetsmarknaden och för deoffentliga finansema belysas också i dette tidsperspektiv. Ansatsenär att redovisa tre olika scenarier över ekonomins utveckling under perioden19961999. Huvudsyftet med scenarieraa är att illustrera hur ekonomin utvecklasi olika avseenden vid skilda tillväxttakten T.ex. är obalansema påarbetsmarknaden och i de offentliga finansema fortfarande stora vid utgångenav . 1 scenariema illustreras tillväxtens betydelse för hur dessa frågorutvecklas i ett längre tidsperspektiv. Syftet är alltså inte, i dettasammanhang, att i detalj ange vilka föratsättningar i form av ekonomisk politikm.m. som krävs för att åstedkomma en viss tillväxt. Föratsättningamaför en hög och uthållig tillväxt måste i granden betraktas som gynnsamma. Ettantal stmkturella reformer har genomförts . Exempel på dette ärskattereformen och senare genomförda sänkningar av skadliga skatter,förändringar inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringama, förändringar inomarbetsmarknadslagstiftning, utökad konkurrenslagstiftning m.m. Genom dessareformer har den långsiktiga tillväxtförmågan i ekonomin stärkts. Därtillkommer att resursutnyttjandet i ekonomin i utgångsläget är mycket lågt, genomatt en betydande del av arbetskraften i utgångsläget saknar reguljärsysselsättning. Isamtliga tre altemativ föratsätts att saneringsprogrammet enligt 1993 Prop.1993/94:150 års reviderade finansplan genomförs. En viktig del av dette är attutgif- Bilaga 1.1 tema för den offentliga konsumtionen skall vara realtoförändrad , dvs. de nominella utgiftema får högst öka i takt medBNP-deflatom. De ytterligare åtgärder som aviseras reviderade Finansplanär inte beaktede i föreliggande kalkylen Ett svenskt medlemskap i utgörockså ett centralt inslag i föratsättningama. Ävenden intemationella utvecklingen är gemensam för altemativen. Liberaliseringenav världshandeln, den europeiska integrationen och en successivt starkareinteraationell konjunktur föratsätts ge en tillväxt i OECD-området på igenomsnitt under periden 19961999. Marknadstillväxten för svensk export avbearbetede varor till dessa länder ökar därmed med i genomsnitt underperioden. Därtill kommer att de sydostasiatiska ländemas expansion väntasfortsatte och deras betydelse för världsekonomin ökar alltmer Inflationsbekämpningeninom OECD-ländema bedöms ha fortsatt hög prioritet varför den genomsnittligakonsumentprisutvecklingen väntas uppgå till . Skillnadenmellan de olika altemativen gäller arbetsmarknadens funktionssätt samt denekonomiska politiken.