prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — () har inför treårspericxlen 1994/95 -1996/97 kommit in med en fördjupadanslagsframställning och en särskild rapport enligt regeringensmyndighetsspecifika direktiv. För verksamheten under /93 harAMS lämnat en årsredovisning, I den fördjupade anslagsframställningen görs enresultatanalys där arbetsförmedlingens verksamhet fr,o,m, redovisas,vilken sammanfattas i det följande. Därefter redovisas () uppnådda resultat under /93. Antalet inskrivna vid arbetsförmedlingen, dvs,personer som var arbetssökande eller deltog i någon form avarbetsmarknadspoUtisk åtgärd, minskade ochnådde sin lägsta nivå i börjanav , och uppgick då till drygt 300 000 personer. Under de Prop.1993/94:100 tvåsenaste åren har antalet inskrivna ökat med över 2(K) 000 personer Bilaga 11 var i genomsnitt ca 820 000 personer inskrivna vid förmedlingen. Av dessa saknade 444 000 personerarbete, 199 000 personer fick del av åtgärder, 99 000 var deltidsarbetslösaoch 77 000 sökte arbete men hade ett arbete som varade merän 3 månader. Mellan och minskade andelen inskrivnai åldraraa 55 - medan andelen i åldraraa 16 - 24 år I övriga åldrar var andelaraa relativt konstanta. arbetshandikappademinskade /90, då andelen var utomnordiska medborgare påen ungefär oförändrad nivå, , ökade antalet sökandesom fick arbete men andelen som fick arbete av samtiiga mskrivna vidarbetsförmedlmgen minskade. fick ca 12 - 13 %av de inskrivna en anställning. hade denna andel sjunkit till mellan4 och . Drygt 320 000 personer fick /93 del av konjunkturberoende åtgärder. Jämfört med varde som fick en åtgärd fler medan andelen av samtliga inskrivna varoförändrad. Andelen långtidssökande som påbörjade en arbetsmarknads-politiskåtgärd ökade successivt under lågkonjurUcturen. Under första halvåret 1993utgjorde andelen långtidssökande av dem som placerades i åtgärder,vilket kan jämföras . Rundgången mellan åtgärd och arbetslöshet har ökat.Första halvåret 1993 återkom ca tte Qärdedelar av dem som slutade en åtgärdtill arbetsförmedlmgen, var motsvarande andel . hade av dearbetssökande varit inskrivna . Den genomsnittligainskrivningstiden för en arbetssökande uppgick till ca ett år.Inskrivningstiden var något längre bland kvinnor än män, mot 360dagar. Ungdomaraas genom-snittliga inskrivningstid låg påca vilket är nära nog en fördubbling jämfört med början av1990-talet. I åldrarna låg den genomsnittliga inskrivningstiden påca . Arbetsförmedlingen kompletterar sin löpandeverksamhetsuppföljning med årliga servicemämingar riktade till arbetsgivare ocharbetssökande. undersökning fick arbetsförmedlingen ett bättte betygän i undersökningaraa av både arbetsgivare ocharbetssökande. Betyget bland arbetsgivaraa uppgick till ett genomsnitt på 3,6poäng och bland arbetssökande till 3,4 poäng, på en skala mellan 1 och 5 poäng. Tillföljd av utvecklingen på arbetsmarknaden under budgetåret anvisades vid fleratillfällen ytterligare resurser för att motverka arbetslösheten. Medlen avsågarbetsmarknadspolitiska åtgärder men dessutom fick AMV möjlighetatt utöka personalen mom arbetsförmedlingsorganisationen. 1993/94:100Totalt anvisades ca ytterligare under budgetåret i BUaga11 förhållande till budgetproposition. Mot slutet av budgetårettillfördes AMS även ett nytt anslag på för bidrag tUlreparation, om- och tillbyggnad () av kommunala fastigheter. Vidare infördes två nya arbetsmarknadspolitiskaåtgärder - ungdomspraktik och arbetslivsutveckling (ALU). AMS fick ävenmöjlighet att tidigarelägga affärsverks investeringar cxh ge bidrag till exti:autbildningsinsatser för arbetslösa inom komvux, gymnasieskolan och folkhögskolor. AMV:suppnådda resultat under /93 Regeringenangav inför /93 följande verksamhetsmål för AMV: - arbetslinjen skulle hävdas ochlångtidsarbetslösheten motverkas, - insatseraa och åtgärderaa skulle ytterligarekoncentteras till gmpper med en redan svag ställning på arbetsmarknaden, - jämställdheten på arbetsmarknaden måste öka, och - de arbetsmarknadspolitiska resurseraa och åtgärdemaskulle utiiyttjas effektivt. I det följande refereras årsredovisningens avsnittom AMV:s resultat i förhållande till regeringens uppställda resultatkrav.Därefter följer regeringens bedömning av de uppnådda resultaten. Enligt det första resultatkravet skulle ungdomar iåldrarna och 20 - anvisas arbete eller någonarbetsmarknadspoUtisk åtgärd senast när de hade varit arbetssökande vidarbetsförmedlingen i . Under /93fanns det i genomsnitt ca 110 000 ungdomar kvarstående vid förmedlingen utanarbete. Av dessa hade eller 30 800 ungdomar en längre kvarståendetid . Vidare angav regeringen att ökningstakten förandelen långtidsarbetslösa av samtiiga arbetslösa skulle minska påtagligtjämfört med /92. Ökningstakten var i genomsnitt /92 och under /93. När det gäller gmpper med en svag ställnmg påarbetsmarknaden var kravet att långtidssökandes, ungdomars, utomnordiskamedborgares samt arbetshandikappades andelar av åtgärderaa skulle vara störreän deras andelar av det totala antalet arbetssökande. Resultatet visas iföljande tabell. Andelungdomar, invandrare, arbetshandikappade samt långtidssökande i åtgärder ocharbetssökande utan arbete (%) under /93 1993/94:100 BUaga 11 Resultatkravet,som anknöt till målet att jämställdheten på arbetsmarknaden måste öka, var attantalet personer som genomgick en för sitt kön ottaditionellarbetsmarknadsutbildning under budgetåret skulle öka med jämfört /92. Resultaten för /93 visar att jämfört medbudgetåret innan minskade det genomsnittliga antalet kvarstående män ochkviimor i ottaditionell arbetsmarknadsutbildning. Som ett mått för hur effektivt dearbetsmarknadspolitiska medlen utnyttjades ställdes ett krav på hur mångapersoner som skulle ges lämplig utbildning eller sysselsätming i genomsnitt permånad för de anvisade medlen under anslaget. I takt med att ytterligare medelanvisades till AMV skärptes kravet på omfatming. Den ökade omfattningen avsågemellertid endast att ge efllekt under den del av budgetåret som återstod. Deturspmngliga kravet i regleringsbrevet för /93 var att medlenskulle ge minst 135 000 personer i genomsnitt lämplig utbildningeller sysselsättiung. ändrades kravet till 231 000 personer ochi till 272 000 personer . En omräkning av dessa mål tillett månadsgenomsnitt för hela budgetåret ger ca 200 000 personer . Ikravet angavs även en lägsta nivå på omfattningen av platser inom ALU ochutbildningsvikariat. En motsvarande omräkning till ett månadsgenomsnitt förhela budgetåret ger att minst 30 000 personer skulle få möjlighet att delta iALU och utbildningsvikariat . Resultatet blev följande: 1993/94:100 Bilaga 11 (Jenomsnittligt antal personer i i arbetsmarknadspoUtiska åtgärder varje månad under /93 Bidrag för att starta eget Summa B 2. anslaget Demedel som AMS har disponerat för utbildning inom det reguljärautbildningsväsendet har medfört att 17 100 personer i genomsnitt harfått utbildning inom komvux, gymnasieskolan och folkhögskolan /93 vilket motsvarar ca 8 600 årsplatser. Ett annat krav gällde deltagares studieavbrott inomarbetsmarknadsutbildningen. Resultaticravet var att andelen deltagare iarbetsmarknadsutbildning inom sektorema tillverkning, service och handel somavbröt utbildningen av andra skäl än erhållet arbete skulle minska påtagligtunder /93. Kursavbrotten minskade kraftigt jämfört medföregående budgetår. Som ett resultatkrav för AMV:s insatser förarbetshandikappade angavs att antalet arbetshandikappade, som fick arbete ellerutbildning inte fick minska jämfört med /92. Enligt AMS årsredovisningökade antalet arbetshandikappade som fick arbete från 20 000 /92till 21 800 /93. minskade dock antalet som gick tillutbildning med 400 personer till 12 900 personer. Ettannat resultaticrav för de arbetshandikappade var att antalet Prop.1993/94:100 arbetshandikappade personer som sysselsattes med hjälp avlönesubven- BUaga 11 tioner skulle uppgå till i genomsnitt 51 000 per månad.Det genomsnittliga antalet personer i anställning med lönebidrag uppgick tillca 42 500 medan ca 5 600 sysselsattes i skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare. AMS konstaterar i sina slutsatser att, sett iljuset av den dramatiskt negativa utvecklingen på arbetsmarknaden, får deuppnådda resultaten under /93 anses som tillfredsställande.Bl.a. nämner AMS att ttots en accelererande ökning av den totala arbetslöshetenhar ökningstakten på långtidsarbetslösheten kunnat hållas i det närmasteoförändrad jämfört med budgetåret innan. Vidare anger AMS att de mål ochresultatkrav som regeringen satt upp när det gäller de utsatta gmpperaa påarbetsmarknaden har klarats. Slutiigen påpekar AMS att AMV mycket snabbt, underpågående verksamhets- och planeringsperiod, har kunnat ändra sammansättningenav de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Två helt nya åtgärder, ungdomspraktikenoch ALU, har på nått en betydande omfattning. Ungdomarna och desom riskerat utförsäkrmg eller utslagning har således, enligt AMS, givits högprioritet. AMV:sresultat påverkas till stor del av den allmänna konjunktumtveck-lingen. Vid enbedönming av resultatet är det därför svårt att avgöra i vilken grad resultatetär en följd av det ekonomiska läget eller av effektiviteten i AMS verksamhet.Det regeringen kan konstatera är att utvecklingen blev mer dramatisk påarbetsmarknaden än vad som kunde fömtsägas i början av /93 ochatt det gjorde det svårt för AMS att uppnå de uppställda kraven fullt ut. De krav som inte har uppfyllts är följande: antaletlångtidsarbetslösa ungdomar skulle begränsas, ökningstakten för andelenlångtidsarbetslösa skulle minska, antalet personer som genomgick ottaditionellutbildning skulle öka, de arbetsmarknadspolitiska medlen skulle omfatta ettvisst antal personer och ett visst antal arbetshandikappade skulle sysselsättasmed lönesubventioner. MeUan budgetåren 1991/92 och 1992/93 ökade antaletlångtidsarbetslösa snabbare än det totala antalet arbetslösa. Det höga antaletinskrivna vid arbetsförmedlingen ledde till att andelen som lämnadeförmedlingen förblev relativt under /93, trots att detskedde en ökning av antalet personer som fick arbete eller åtgärd. Detta medfördeatt de som skrevs in vid förmedlingen förblev inskrivna under allt längretider, AMS påpekar i sina slutsatser att de arbetslösa som riskeratutförsäkring eller utslagning har givits hög prioritet. Denna höga prioritetmåste vidmakthållas och förstärkas för att motverka långtidsarbetslöshet. Detgäller särskilt ungdomar, vars arbetslöshetstider måste håUas korta. Antalet deltagare i otraditionella utbildningarminskade under slutet av /93. Detta kan delvis förklaras av att den totala omfatt ningen på arbetsmarknadsutbildningen minskade kraftigt under budgetåret 1992/93. Även i en dåligkonjunkmr måste ansttängningama att nå Prop. 1993/94:100 jämställdhet på arbetsmarknaden hållas på en hög nivå. Resultatet, när det gäller kravet på en vissomfattning av åtgärdema, måste ses mot bakgmnd av att dearbetsmarknadspolitiska medlen anvisades vid tte olika tillfällen och att tvånya åtgärder infördes under budgetåret. Detta medförde bl.a. att AMV:splanering av verksamheten försvårades. AMS beredskap och flexibilitet i sinorgamsation för att snabbt ställa om verksamheten tiU förändrade krav harställts på prov. För att underlätta planeringen av verksamheten är det viktigtatt AMS kontinuerligt följer kosmadsutvecklingen för åtgärderaa för att kunnagöra nödvändiga avvägningar mellan kosttiader och omfattning i valet mellanolika åtgärder. Sammantaget kan sägas att AMS i huvudsak harbedrivit verksamheten med den mrikming som statsmakteraa har angivit. Ökadeansttängningar måste dock vidtas för att särskilt motverkalångtidsarbetslösheten. De nya åtgärdema ungdomspraktik och ALU måste utayttjasi ännu högre grad i detta syfte. När det gäller årsredovisningen har AMS avRiksrevisionsverket (RRV) fått dispens från kraven i bokföringsförordningengällande den löpande bokföringen av fordringar och skulder,tillgångsredovisning och årsbokslut för /93. RRV har bedömt attAMV:s årsredovisning är rättvisande. Årsredovisningen för /93 var denandra årsredovisningen som AMS har lämnat till regeringen. Det har skett enklar för-bättrmg mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93. budgetpropositionangav regeringen att årsredovisningen för /93 borde innehålla ensådan resultatinformation som gör det möjligt att klart bedöma produktivitetoch effektivitet inom organisationen. I detta avseende måste redovisningenförbätttas. AMS måste således fortsätta att utveckla sina produktivitets- ocheffektivitetsmått och göra en gmndlig analys av dessa. Framför allt måste AMSvidareutveckla och förbättta kvaliteten på kostnadsuppgiftema främst för deolika arbetsmarknadspolitiska åtgärdema men också för den totala kosmaden attanvisa en person till en åtgärd eller ett arbete. AMS måste också utveckla en statistUcredovisningsom gör det möjligt att i både framtida anslagsframställnmgar ochårsredovisningar få en klar koppling mellan verksamhetens resultat och insattaresurser. AMS måste dessutom utveckla metoder för att klarare redovisakonjunkmrför-ändringars inverkan på resultaten. Arbetsmarknadspolitikenvåren 1994 och /95 - En politik för arbeteoch tillväxt Arbetslösheten har mångaorsaker. Dessa är konjunkmrberoende men de är inte minst en följd avlångsiktiga brister i ekonomin och i samhället som kräver storaansttängningar för att rättas till. Det enda varaktigasättet att öka sysselsättningen är att bygga på U en sund och hållbarekonomi i snabb teknisk utveckling, kraftfull miljöpolitik,regional balans och goda fömtsättningar för arbete och Prop. 1993/94:100 investeringar. Det är i det perspektivet reformema av arbetsrätt,försäkringssystem, skatter, utbildning m.m. skall ses. De innebär ingenomedelbar lösning av problemen på arbetsmarknaden men behövs för att skapa ettbättte företagsklimat och därmed tillväxt och fömtsättningar för nya arbeten.Det gäller att forma villkor för företagandet så att nya verksamheter uppståroch att små cxh medelstora företag mom alla sektorer kan expandera cxh vågarnyanställa. Nettotillskottet av nya arbeten måste komma inomden privata sektom. skall emellertid inte konkurrera med låga löner. Istället skall den utvecklmgskraft inom näringslivet tillvaratas, som kangenerera nya idéer och utveckla högteknologiska produkter och högkvalitativaoch kunskapsintensiva tjänster. Det är nödvändigt för att klara omställningentill ett hållbart samhälle. Det kräver bl.a, kompetens, riskkapital och viljaatt satsa . Hållbar tillväxt och nyskapande kan inte planerasav regering och myndigheter. Det kan emellertid främjas genom en politik somstöder kreativitet och risktagande och premierar initiativ hos den enskilde.Därigenom kan nya arbeten och robusta välfärdssystem, som tål långa perioder avstagnation, utvecklas. Finansplanensprognos över den ekonomiska utvecklingen visar, ttots en osäkerinteraationell bild, på flera ljuspunkter. Botten i den svåraste recessionen påöver förefaller vara nådd. Exportorderingången växer snabbt ochnedgången på hemmamarknaden har bmtits. Produktionen stiger,industtiinvesteringaraa ökar och räntan har fallit. På arbetsmarknaden finns svaga men likartadesignaler. Varslen om uppsägningar minskar och de nyanmälda platserna ökarlångsamt. Ökningen av övertiden inom industtin är ett tecken på behovet av nyanställningar.Länsarbetsnämnderaa bedömer att minskningen av sysselsättningen efterhandkommer att dämpas. Förbätttingen är emellertid koncentterad till vissa sektorerinom näringslivet. Behov av nyrekrytering uppstår först hos företag inriktadepå export samt underleverantörer cxh serviceföretag knutaa till dessa områden.Arbetslösheten vänder sannolikt , för att sedan successivt börjasjunka. Läget på arbetsmarknaden kommer således även att varamycket bekymmersamt - en sitiaation som delar med övriga . Det är nu viktigt att tilltton till den ekonomiskapolitikens långsiktighet och därmed till som atttaktivt lokaliseringsaltemativför framtidsinriktade investeringar, befästs inom och utom landet. Konkurrensengör att företagen lokaliserar produktionen till länder med stabilafömtsätmingar på lång sikt. De stora underskotten i statens finanser är detstörsta hindret för att fler skall få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. hardärför inriktats såväl på att rätta till de långsiktiga obalansema i Prop.1993/94:100 ekonomin, som på att förbättra incitament och regler så att destimulerar BUaga 11 till företagande och arbete. -Förändringar inom arbetsmarknadspolitiken Deav beslutade reformeraa av arbetsrätten,ungdomspraktiken och den nya åtgärden generellt anställningsstöd (GAS) hargemensamt syftet att underlätta övergången till och att öka sysselsättningenpå den reguljära arbetsmarknaden. Den senast tillgängliga statistiken över hur storandel som arbetade efter att de lämnat någon arbetsmarknadspoUtiskåtgärd visar också att ALU och ungdomspraktik ger ett förhållandevis gottresultat. Statistiken avser dem som lämnat arbetsförmedlingen eller åtgärdunder ttedje kvartalet 1993. Av denna statistik framgår emellertid inte någontingom skillnader i bakgmnden hos de olika gmppema. Av dem som varit inskrivna vidarbetsförmedlingen som arbetssökande utan arbete och lämnat arbetsförmedlingenhade ett arbete . Fördelningen bland dem som övergick iarbete efter att tidigare ha befunnit sig i någon åtgärd var följande: Andeli arbete efter åtgärd Regeringenhar i propositionen om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring(prop, 1993/94:80) aviserat att den skall återkomma medytterligare förslag rörande arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet (KAS), Förslagen kommer att påverka kostnadema förarbetslöshetsersättningaraa. Regeringen kommer därför att i det sammanhangetredovisa sin bedömning av statens kostnader för dessa understöd. Målet är ensuccessiv utbyggnad av en allmän och obligatorisk försäkring där premiema frånarbetsgivare och arbetstagare medger finansiering av ett tillfredsställandeskydd vid arbetslöshet. Reformema av arbetsrätten skapar mer flexiblaregler, som bl.a. ger arbetslösa ökad möjlighet till provanställning. Det är av särskild be tydelse för små- och nyföretagandet cxh för ungdomar och andra nytill- ttädande. Till detta kommer en rad insatser i fråga om utbildning och investeringar. Det generella anställningsstödet är en åtgärd för att inför konjunkmmppgången förmå företagare att anställa personal tidigare än 13 de annars skulle ha gjort,och för att växla in övertid mot nyanställ- nmgar.Åtgärdema syftar sammantaget tiU att stimulera till arbete och Prop.1993/94:100 motverka utslagning. Underinnevarande budgetår har arbetsmarknadspolitiken tilldelats utomordentiigtstora stabiliseringspolitiska uppgifter, AMV har givits större resurser ännågonsin tidigare. Totalt beräknas medlen medge att i genomsnitt över 300 000personer kan omfattas av olika konjunkturberoendearbetsmarknadspoUtiska insatser. Dämtöver har medel avsatts för ytterligare ca90 000 platser inom det reguljära utbildningsväsendet. Stora satsningar görsäven på statiiga byggen, infrasttuktur och ROT-sektom. Utvecklingen tyder emellertid på att denberäknade omfattningen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte kommer attuppnås under iimevarande budgetår. Det är otillfredsställande men bottaar i enkombination av olika förhållanden. Det finns därför anledning att peka på detproblem som råder i det praktiska genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. De flesta åtgärder fömtsätter, även närsubventionema är höga, att kommuner, landsting, myndigheter, organisationer ochprivat näringsliv engagerar sig och skapar de öppningar och möjligheter somkrävs för att initiera och genomföra åtgärderna. Den pågående omstmktureringeni kommunema och de privata arbetsgivamas osäkerhet och försiktighet införframtiden gör det svårt för AMV att, nu när behovet är som störst, itillräcklig omfetming engagera olika anordnare för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Det stora tillflödet av arbetssökande medför också betydande påfresmingarpå arbetsförmedlingens personal. Arbetet med att effektivt utayttja tilldeladeresurser för aktiva åtgärder måste intensifieras inom AMS och i samspelet medolika aktörer. Rationalisermgsmöjligheter skall tillvaratas. Nytänkande och nyaarbetssätt, som ökar åtgärderaas omfettning och effektivitet, måstestimuleras. Kommuner och myndigheter måste bearbetas så att planeradesysselsätt-ningspolitiskt motiverade investeringar kommer till stånd.Regeringen erinrar i detta sammanhang om den inrätfede kommitténsom skall se över arbetsmarknadspolitiken och de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdema. En viktig uppgift blir där att se över de olika åtgärdemas roll inomarbetsmarknadspolitiken. Det bör vidare nämnas att harbeslutat om en ökning av ROT-programmet med samt av bidragtill äldrebostäder med inom ramen för medlen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ävenom det finns positiva tecken ger utvecklingen på arbetsmarknaden inte anledning till attförändra inrikmingen av arbetsmarknadspolitiken i 14 något väsentiigt avseendeunder nästa budgetår. varandebudgetår bör därför i stort ligga fest även för nästa budgetår. Prop.1993/94:100 Vid den bedömningen har beaktets dels utfallet av insatsema undersåväl Bilaga 11 förra budgetåret som det innevarande, dels den förväntadeutvecklingen på arbetsmarknaden cxh de krav som den ställer. Det kan dockfinnas anledning att göra nya överväganden i samband med vårens kompletteringsproposition. För /95 föreslås en total omfetmingför arbetsmarknadspolitiken, i det närmaste motsvarande den för innevarandebudgetår. Det innebär i korthet att för beräknade medel skall ca 400 000människor kunna erbjudas en arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller enutbildningsplats. Motivet är att även vid en förbätttad ekonomi kommer depositiva effekteraa på arbetsmarknaden med en viss fördröjning. Det finnsdärför starka skäl att ha en ambitiös målsättning och att hålla en mycket högarbetsmarknadspolitisk beredskap. Omfattningen på de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdema bör dock successivt minskas i takt med att sysselsättaingslägetförbättras. Inom ramen för statsmakteraas mål och riktlinjerhar AMV stor frihet vid disponeringen av de konjunkmrberoende åtgärdema. Deanvisade medlen för dessa åtgärder på statsbudgeten resp, förbmkningen i arbetsmarknadsfondenfår inte överskridas. Ett effektivt resursutnyttjande skall eftersttävas vilketinnebär att om de beräknade totala volymema inte kan nås får motsvarande medelinte förbmkas. Detta kräver en kontinuerlig uppföljning och prognos öververksamhetens resulfet i förhållande till insatfe resurser. Sammanfetmingsvisföreslår regeringen följande: Antalpersoner i genomsnitt 1993/94 1994/95 Förslagetberäknas skapa produktiva altemativ för ca 400 000 människor underett år. Det totala antalet berörda blir väsentligt större, eftersom åtgärdemasvaraktighet för varje individ oftast är maximerade . Kostaademahärför beräknas till ca . Till detta kommer kostaadema förarbetslöshetsersättningarna, som med nuvarande prognos kan uppskatfes till ca39 miljarder kronor under nästa budgetår. En mindre del av anslaget bör tills vidare ställastill regeringens disposition och fördelas när den slutliga bedömningen avbehoven görs. AMV och andra berörda måste utayttja dessa betydande resurser somsamhället ställer till deras förfogande för att så snabbt och effektivt som 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 möjligtbistå de arbetslösa att komma in på den reguljära arbetsmarkna- Prop.1993/94:100 den. Alteraativet blir i många fell annars passivt kontantbidragoch Bilaga 11 bristande konfekt med arbetsmarknaden. Detär ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken att, i ett nära samspel medden ekonomiska politiken och andra politikområden, verka för en balanseradekonomisk utveckling där produktivt arbete och deltagande i arbetslivetstimuleras. Det innebär att genom olika åtgärder försöka förbättraarbetsmarknadens fiinktionsförmåga och de arbetssökandes möjligheter att fåarbete.