prop · GH03197 · 1993-12-31 00:00:00 — I avvaktan pä att dennaslutförs bör pantbrevsregistret inte integreras i fastighetsdatasystemet.Regeringen återkommer i följande avsnitt till frågor om i vilken utsträckningsambearbetning mellan fastighetsdatasystemet och pantbrevsregistret bör varatillåten. Redovisningen avinteckningar i inskrivningsregistret bör alltså ske på samma sätt som tidigare.I ett avseende bör emellertid inskrivningsregistret kompletteras. Som nägraremissinstanser har påpekat talar kontroll- och säkerhetsskäl för attinskrivningsregistret innehåller uppgift om huruvida en inteckning är införd ipantbrevsregistret eller inte. Det bör därför av inskrivningsregistret framgåom det pantbrev som svarar mot inteckningen är ett skriftligt pantbrev ellerett datapantbrev, t.ex. genom en enklare markering i inskrivningsregistret.Däremot bör inskrivningsregistret inte innehålla någon redovisning av pantbrevshavareutan enbart redovisa frivilliga innehavsanteckningar av det slag somförekommer . Regeringensforslag: skall skötas av CFD. Departementspromemoriansförslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 36 och 37). Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändning.Malmö tingsrätt och har dock förordat attregistreringsuppgifterna läggs pä inskrivningsmyndigheterna. Även vid har pekat pä denna möjlighet. Skälen för regeringensförslag: arbete gällde frågan om vissa delar avInskrivningsverksamheten borde överlämnas till kreditinstituten, dvs. tillandra än myndigheter. Pä samma sätt skulle det kunna över- vägasom inte hanteringen av pantbrevsregistret skulle kunna överlåtas till kreditinstitutoch försäkringsbolag under tillsyn. Arbetet inompanträttsutredningen gav emellertid vid handen att det saknas fömtsättningarför att överlämna någon del av inskrivningsväsendet till något från statenfristående organ. Detta talar för att staten bör svara även förpantbrevsregistret. Det kan också - som flera remissinstanser har framhållit -hävdas att verksamheten är av sädan art att en myndighet bör ha hand om den. Som har redovisats i detföregående anser regeringen att pantbrevsregistret bör byggas upp som ettsärskilt fristående register. Det är dä naturligt att CFD har hand omregistret. Nämnden har en betydande kunskap i fråga om ADB-hanteringpä fastighetsrättens omräde. Den har bedrivit en omfattandeförsöksverksamhet med "elektronisk pantbrevsförvaring" och hardärigenom samlat värdefull erfarenhet av ett ADB-baserat pantbrevssystem. Dessaomständigheter talar med styrka för att nämnden bör anförtros skötseln avregistret. Det kan visserligen även anföras skäl för att inskrivningsmyndighetemabör ha hand om verksamheten, eftersom de redan handlägger ärenden på ettnäraliggande område. Handläggningen bl.a. pä att ärenden tas upp pä inskrivningsdagar efter skriftligaansökningar. Inskrivningsmyndigheterna tillämpar alltså rutiner som skiljersig väsentligt frän dem som ett databaserat pantbrevssystem bör bygga pä. Ocksådetta talar för att CFD bör ha hand om uppbyggandet och skötseln av det nyasystemet. Regeringendelar därför den i departementspromemorian gjorda bedömningen att CFD bör hahand om registret. har pä regeringens uppdrag gjort en översyn av organisationenför lantmäteri-, fastighetsdata- och inskrivningsverksamhet m.m. Utredningenhar i delbetänkandet Kart- och fastighetsverksamhet i myndighet och bolag (SOU1993:99) lämnat ett principförslag till en framtida organisation. Enligtförslaget bör verksamheten vid . förfastighetsdata och en viss mindre del av samlas i en centralorganisation. Regionalt och lokalt bedrivnamyndighetsuppgifter för fastighetsbildning, fastighetsregistrering,inskrivning m.m. skall enligt förslaget skötas av regionala myndigheter förkartor och fastigheter. Om detta förslag genomförs, finns det givetvisanledning att integrera uppgiften att föra pantbrevsregistret i den nyaorganisationen. 4.4 Handläggningen av registreringsärenden ur offentligrättsligtperspektiv Regeringensbedömning: Handläggningen av registreringsärenden bör ses sommyndighetsutövning och ske enligt förvaltningsrättsliga regler. Departementspromemoriansbedömning överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 37-40). Remissinstansernahar inte gjort några invändningar i denna fråga. Skälenför regeringens bedömning: Av grundläggande betydelse för utformningen av detnya systemet är om den verksamhet som CFD skall bedriva pä detta omräde böranses som myndighetsutövning eller uppdragsverksamhet och om verksamhetenkommer att falla inom förvaltningslagens (1986:223) tillämpningsområde. Dessafrågor mäste bedömas bl.a. med utgångspunkt i det förhållandet att CFD är enförvaltningsmyndighet. För förvaltningsmyndigheters "handläggning avärenden" gäller förvaltningslagens regler såvida inte annan lag eller förordninginnehåller avvikande bestämmelser (se 1 och 3 §§ förvaltningslagen). De flestaav lagens bestämmelser är Inte tillämpliga pä en myndighets handläggning avsådant som inte utgör ärenden, "faktiskt handlande". Förfrågan om CFD:s handläggning av registreringsärenden utgör "handläggningav ärende" lär det sakna avgörande betydelse om myndighetens verksamhethar skett pä grundval av ett uppdrag eller ej. Av större vikt vid bedömningenär om CFD:s verksamhet innefattar beslut som är av rättslig betydelse för deberörda. Vidbedömningen av denna fräga mäste man ta hänsyn till att CFD vid skötseln avregistret kommer att vara skyldig att fatta skilda slag av beslut och görabedömningar pä grundval av bl.a, innehållet i olika författningar, CFD skallbl,a, pröva om det finns förutsättningar för att föra in uppgifter i registreteller för att ta bort uppgifter från registret, CFD:s beslut i dessa frågor kanfå påtaglig rättslig betydelse för de berörda, CFD:s kommande verksamhet pådetta område mäste därför i sina väsentiiga delar anses som handläggning avärende, Nägraav förvaltningslagens bestämmelser gäller endast vid "myndighetsutövningmot någon enskild" (se 14 § första stycket, 15-17 §§, 18 § tredje stycket,20 och 21 §§ samt 26 § andra meningen). Med "enskild" avses här annanän myndighet (jfr m.fl. Nya förvaltningslagen, 3 u. 1991, s. 157).Begreppet omfattar således även exempelvis kreditinstitut. "Myndighetsutövning"syftar på beslut eller andra åtgärder som ytterst är ett uttryck för samhälletsmaktbefogenheter i förhällande till medborgarna (jfr prop. 1971:30 s. 330-335).Det kan vara fråga om beslut som innebär förpliktelser för den enskilde. Ävengynnande beslut kan utgöra myndighetsutövning under förutsättning att denenskilde befinner sig i ett beroendeförhållande till myndigheten. Utanförbegreppet faller ärenden som avgörs genom att myndigheten träffar avtal mednågon enskild, t.ex. statens affärsverksamhet. Förekomsten av ett avtalutesluter emellertid inte att det kan förekomma myndighetsutövning I ärendensom har anknytning till avtalsförhållandet. Enligtregeringens mening talar övervägande skäl för att den registreringsverksamhetsom CFD kommer att bedriva blir att anse som myndighetsutövning iförvaltningslagens mening. Skälen för det är bl.a. verksamhetens art, denrättsliga innebörden i de dokument som verksamheten kommer att beröra, denrättsliga betydelsen av de åtgärder som CFD kommer att få behörighet att vidtaoch det förhållandet att CFD på detta område kommer att ett slagsmonopolställning. CFD:sskötsel av pantbrevsregistret kommer alltså I väsentliga delar att utgöra handläggning av förvaltningsärende samt myndighetsutövning. Handläggningen kommer attstyras av viss författningsreglering. Det är därför naturligt att verksamhetenintegreras i CFD:s myndighetsverksamhet. Det innebär att skötseln av registretinte bör utgöra uppdragsverksamhet utan att det bör vara en skyldighet för CFDatt - inom de ramar som författningarna anger - vidta de registreringar somingivarna begär. Detta bör komma till uttryck i instruktionen för CFD. 4.5 Kretsen av pantbrevshavare i det nya systemet Regeringensförslag: Som pantbrevshavare i registret fär anges endast fysisk eller juridiskperson som har fått CFD:s tillstånd att registreras som pantbrevshavare. I departementspromemorianhar föreslagits att endast banker och vissa andra kreditinstitut samtförsäkringsföretag skall kunna registreras som in-teckningshavare (sepromemorian s. 19 och 20). Remissinstanserna: Detstora flertalet remissinstanser har tillstyrkt departementspromemoriansförslag eller har lämnat det utan invändning. Några remissinstanser, däriblandRiksrevisionsverket, Statskontoret och , har emellertid ställtsig negativa till att kretsen av pantbrevshavare skall vara sä begränsad. Skälen för regeringensförslag: De rationaliseringsvinster som systemet kan ge kommer i första handatt komma dem till del som har möjlighet att vara pantbrevshavare i registret.Det är därför en väsentlig fråga hur kretsen av pantbrevshavare bör avgränsas. Störstvärde kommer systemet att ha för de institutioner som förvarar storamängder pantbrev, dvs. kreditinstitut och försäkringsbolag. Det är därförnaturligt att sådana institut och bolag ges möjlighet att bli registrerade som pantbrevshavare,under fömtsättning att de har tillgång till den ADB-teknik som systemetförutsätter. En del omständighetertalar för att kretsen av pantbrevshavare inte bör göras vidare än sä. För andrarättssubjekt än de nämnda torde systemet inte medföra några mera betydanderationaliseringsvinster. Vidare är det vanligtvis endast kreditinstitut ochförsäkringsföretag som har den tekniska utmstning som fordras för att utnyttjade ADB-fördelar som systemet skulle ge. Ett pantbrevsregister där endast ettfätal intressenter uppträder som pantbrevshavare kan dessutom antas varaenklare att hantera för CFD I fråga om t.ex. den datatekniska uppbyggnaden ochsättet för uppbörd av de avgifter som systemet mäste vara förenat med.Tillsynen över systemet och dess aktörer skulle också underlättas. Vidareskulle de nuvarande formerna för uppbörd av expeditionsavgifter och stämpelskattvid inskrivningsmyndigheterna kunna behällas. Mot en sädan begränsningtalar emellertid att det även utanför kreditinstitutens ochförsäkringsbolagens krets kan finnas företag och institutioner som har tekniskamöjligheter och Intresse av att utnyttja de möjligheter som registrering skulle Innebära. Att förvägra dem den möjllghe- ten skulle kunna leda tillatt de drabbades av konkurrensnackdelar. Även en del myndigheter kan haanledning att utnyttja systemet. Till detta kommer att reformen fär störregenomslag om kretsen av pantbrevshavare inte begränsas sä hårt. Mot denbakgrunden framstår den i departementspromemorian gjorda begränsningen somalltför snäv. Vissa begränsningar böremellertid uppställas. De rationaliseringsvinster som systemet kan medföra ärberoende av att registrering kan ske efter anmälan på elektronisk väg. Enförutsättning för att någon skall registreras som pantbrevshavare bör därförvara att han har tekniska förutsättningar för terminalanslutning till systemetoch att en sädan terminalanslutning medger tillfredsställande teknisk säkerhet.Dessutom bör krävas att det går att finna tillfredsställande former för betalningav expeditionsavgifter och stämpelskatt samt att det inte finns anledning attanta att vederbörande kommer att missköta sin ställning som pantbrevshavare.Det bör överlämnas till CFD att pröva om dessa förutsättningar är uppfyllda.För att någon skall kunna registreras som pantbrevshavare bör alltså krävas atthan har prövats och blivit godkänd som sädan av CFD. Regeringensförslag: Om ingivaren av en inteckningsansökan begär det, skall ettdatapantbrev kunna utfärdas genom registrering i pantbrevsregistret redan isamband med att inteckningsansökan beviljas. Omett skriftligt pantbrev redan har utfärdats, skall detta på inner havarensbegäran kunna bytas ut mot ett datapantbrev, dvs. en registrering ipantbrevsregistret. I så fall skall det skriftliga pantbrevet makuleras. Omett pantbrev har utfärdats genom registrering i pantbrevsregistret, skall CFDsenare på pantbrevshavarens begäran kunna utfärda ett skrifdigt pantbrev. Isamband med det skall inteckningen tas bort frän pantbrevsregistret. Om inteckningen ärinförd i pantbrevsregistret, skall CFD - om pantbrevshavaren begär det - kunnaregistrera en ny pantbrevshavare. Departementspromemoriansförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag (se promemorian s.20-28). Remissinstanserna:Remissinstanserna har i allt väsentligt tillstyrkt förslagen eller lämnat demutan invändning. Skälen för regeringensförslag: En utgångspunkt för den närmare utformningen av systemet bör vara attreglerna görs sä enkla som möjligt att till-lämpa. Regelverket bör lämnastörsta möjliga utrymme för samordning med den ADB-användning som förekommerhos kreditinstituten. Inskrivningsmyndigheterna och CFD. 1 princip mästevisserligen varje registreringsätgärd föregås av något slag avmyndighetsprövning. I stor utsträckning kan emellertid denna prövning görasschematisk och ske med hjälp av ADB-teknik (jfr avsnitt 4.13). En annanutgångspunkt är att bestämmelserna måste utformas sä att de Prop.1993/94:197 ger en tillfredsställande säkerhet för såväl borgenärer somfastighetsägare. Det medför bl.a. att systemet måste vara uppbyggt så att eninteckning inte kan komma till uttryck både i ett datapantbrev och iett skriftligt pantbrev. Det skulle nämligen innebära en risk för dubbelpantsättning. Regbtrering i samband med nyinteckning Givetvis bör systemet vara utformat sä att inteckningenredan frän början kan komma till uttryck i en registrering ipantbrevsregistret. En fräga som därvid uppkommer är vem som skall kunnainitiera att inteckningen kommer till uttryck i ett skriftligt pantbrev elleri ett datapantbrev. Övervägande skäl talar här för att initiativrätten börtillkomma den som i dagens system har rätt att fä tillgäng till pantbrevet.Enligt gällande praxis expedieras det utfärdade pantbrevet till ingivaren ellertill den som denne har angivit. I enlighet därmed bör rätten att begära attpantbrevet utfärdas genom registrering i pantbrevsregistret förbehållasingivaren av Inteckningsansökan . Ingivaren av inteckningsansökan bör emellertid kunnabegära att annan än han själv registreras som pantbrevshavare. Detta kan oftavara av praktiskt värde, särskilt dä en och samma ingivare har givit in enansökan om flera inteckningar och de blivande pantbreven har pantförskrivitstill olika kreditinstitut. Det kan diskuteras om en sådan registrering börföregås av att den avsedde pantbrevshavaren lämnar sitt samtycke tillregistreringen. Detta kan synas befogat eftersom pantbrevshavaren kommer attbelastas av samma skyldigheter som åvilar en innehavare av ett skriftligtpantbrev, bl.a. en skyldighet att ta emot denuntiationer om pantsättning. Attuppställa krav pä sådant samtycke skulle emellertid tynga handläggningen avregistrerings-ärendet. Det får därför anses lämpligare med en ordning där pantbrevshavarenaviseras om åtgärden i efterhand. Om han anser registreringen vara felaktig,har han möjlighet att begära att uppgiften om pantbrevshavare ändras. Det föreslagna systemet bör kunna fungera pä följandesätt. På ansökningen om inteckning uppger ingivaren om han villatt inteckningen skall komma till uttryck i ett skriftligt pantbrev eller i enregistrering i pantbrevsregistret (datapantbrev). I det senare fallet uppgerhan också vem som skall registreras som pantbrevshavare. Dessa uppgifter kanlämnas genom användande av särskilda ingivarnummer, sominskrivningsmyndigheten sedan vidarebefordrar till CFD. Sådana Ingivarnummeranvänds när Inteckningsansökningar ges in tillInskrivningsmyndigheten och är dä avgörande för vart det sedermera utfärdadepantbrevet skall expedieras. handlägger i övrigtinskrivningsärendet på samma sätt som . Inteckningsbeslutet skall alltså liksom fattas ge nom en registrering I . Via fastighetsdatasystemet un derrättar inskrivningsmyndigheten om Ingivarens begäran om att pant brevet skall utfärdas genom registrering I pantbrevsregistret. Inskrivnings myndigheten tar Inte själv ställning till Ingivarens begäran. Om CFD finner att det finns förutsättningar för registrering I pantbrevsregistret, utfärdas 26 intenågot skriftligt pantbrev. I stället förs uppgifter om inteckningen och Prop.1993/94:197 om pantbrevshavare in i pantbrevsregistret. Såsom kommer attbehandlas närmare längre fram kan CFD:s prövning oftast göras schematiskt ochmed hjälp av ADB-teknik och integreras med den verksamhet som CFD redan i dagbedriver på inskrivningsväsendets område. I praktiken kommer registreringen och pantbrevsregistret att kunna ske i omedelbartsamband med varandra. Dagenefter det att dessa registreringsätgärder har vidtagits kan den som harregistrerats som pantbrevshavare ta del av registreringen pä sin egen terminalutrustning.Pä samma sätt som skickas en underrättelse om inteckningsbeslutet tillingivaren. Något skriftligt pantbrev expedieras dock givetvis inte. I ställetlämnas en skriftlig uppgift om att inteckningen har registrerats ipantbrevsregistret. Om den som har registrerats som pantbrevshavare är någonannan än ingivaren, skickas en underrättelse även till honom. Betalning avexpeditionsavgift och stämpelskatt sker med hjälp av autogiro. Idepartementspromemorian har uttalats att det inte finns skäl att aviserafastighetsägaren om vidtagna registreringsätgärder. Detta har kritiserats av nägraremissinstanser. Enligt regeringens bedömning skulle emellertid en aviseringtill fastighetsägaren inte fylla något egentligt syfte. Som jämförelse kannämnas att inskrivningsmyndigheterna inte skickar någon särskild underrättelsetill fastighetsägaren i olika slag av inskrivningsärenden, såvida intefastighetsägaren själv har givit in ärendet till myndigheten. Aviseringar tillfastighetsägaren skulle också leda till ytterligare kostnader. Nägra sädana avlseringsmtinerbör därför inte föreskrivas. Konverteringav redan beviljade inteckningar Intressetav rationalisering talar för att också tidigare beviljade inteckningar, förvilka det redan har utfärdats ett skriftligt pantbrev, bör kunna registreras ipantbrevsregistret. I annat fall skulle banker och andra kreditinstitut under långtid framåt vara tvungna att förvara stora mängder skriftliga pantbrev. En inteckning bör därför kunna föras in i pantbrevsregistret inteenbart i anslutning till beviljandet av inteckningen utan även i ett senareskede. Det blir då fråga om att omvandla det skriftliga pantbrevet till enregistrering i pantbrevsregistret. Förfarandet kommer i det följande attbenämnas A:o«ver-tering. Ensädan konvertering innebär inte att redovisningen av Inteckningen i inskrivningsregistretförändras. Konverteringsärendet kommer att sakna allt samband med pågåendeinskrivningsärenden. Det är därför mest naturligt att systemet utformas sä att densom vill ha till stånd en konvertering av pantbrevet vänder sig direkt till CFD. Detär också naturligt att konvertering skall kunna komma till stånd endast efterbegäran av innehavaren av det skriftliga pantbrevet. Givetvis måste detskriftliga pantbrevet därvid ges in till CFD, som mäste kontrollera attpantbrevet överensstämmer med inskrivningsregistrets uppgifter. RegistreringenI pantbrevsregistret bör vid konvertering kunna ges samma utformning som vid registrering som sker i anslutning till Inteckningsbeslu tet, dvs. den bör Innehålla en uppgift om Inteckningen och pantbrevshava- 27 Även annan äningivaren bör kunna registreras som pantbrevshavare. 1993/94:197 Isamband med att inteckningen förs in i pantbrevsregistret makuleras det skriftligapantbrevet. Som en särskild säkerhetsåtgärd bör pantbrevet mikrofilmas före makuleringen. Omnågon annan än ingivaren av pantbrevet har blivit registrerad som pantbrevshavarebör denne aviseras om åtgärden. Inte heller vid konvertering finns det, enligtregeringens mening, någon anledning att föreskriva avisering tillfastighetsägaren. Särskildabestämmelser gäller beträffande inteckningshandlingar som är utfärdadeföre (se 23 - 25 §§ lagen /1970:995/ om införande av nya jordabalken).Sådana inteckningshandhngar är utformade som skuldebrev. De skall, omInteckning har beviljats, anses som pantbrev på belopp som motsvararinteckningarnas kapitalbelopp (se 23 § nämnda lag). En borgenär kan i principfortfarande göra gällande personligt betalningsansvar för den iinteckningshandlingen angivne gäldenären (jfr 29 § nämnda lag). Det finnsanledning att fräga sig om dessa äldre inteckningshandlingars särskilda karaktärförhindrar att de blir föremål för konvertering och därmed sammanhängande makulering. Förborgenären kan handlingens skuldebrevsegenskap undantagsvis fortfarande varavärdefull. Detta talar mot en fullständig förstöring av handlingen. Ett annatskäl att undvika förstöring av äldre inteckningshandlingar är att derepresenterar ett kulturellt och historiskt värde. Övervägandeskäl talar emellertid för att även sådana äldre inteckningshandlingar skallkunna bli föremål för konvertering. I det fåtal fall där inteckningshandlingenfortfarande har egenskap av skuldebrev ligger det givetvis I borgenärens egetintresse att inte lämna handlingen ifrån sig. Han kan låta bli att konverterainteckningshandlingen. Hänsynen till borgenären motiverar därför inte att äldreinteckningshandlingar i detta sammanhang särbehandlas. Intresset av att detkulturhistoriska värde som inteckningshandlingar av detta slag kanrepresentera inte går förlorat kan tillgodoses genom att viss del avhandlingarna arkiveras av CFD med påskrift om att de är giltiga.Det bör överlämnas till CFD att i samråd med bestämma urvalet avde handlingar som bör bevaras. Ettpantbrev byter vanligen innehavare . När det län för vilket pantbrevet ursprungligen tjänade som säkerhet har blivit slutbetalat, lämnas pantbrevet tillbaka till fastighetsägaren eller översänds till andrahandspant- havaren. När fastighetsägaren har fått tillbaka pantbrevet kan han använda det för att upplåta ny panträtt i fastigheten. kan också byta inne havare i samband med omläggning av ett län eller vid en överlåtelse av den fordran för vilken pantbrevet utgör säkerhet. Även i det nu förordade syste met kommer det att finnas behov av att ibland "flytta över"registreringen i pantbrevsregistret från den som dittills har varit registrerad som pantbrevs havare till någon annan. För att systemet skall fungera så smidigt som möjligt är det önskvärt att en sådan åtgärd kan vidtas genom en enkel ändring av registrets uppgift om pantbrevshavare. En sådan ändring ipantbrevsregistret kommer rättsligt att få samma ver- Prop. 1993/94:197 kansom ett överlämnande av ett skriftligt pantbrev. Med hänsyn till att innehavetav pantbrevet oftast är förenat med en panträtt i fastigheten bör endast denregistrerade pantbrevshavaren ha behörighet att begära att uppgiften om pantbrevshavareändras. Formernaför en sädan begäran om byte av pantbrevshavare kommer att behandlas närmare iföljande avsnitt. Redan här bör dock framhållas att ansökan och prövningen avansökan bör kunna göras med hjälp av ADB-teknik. Den nye pantbrevshavaren böri efterhand underrättas om åtgärden. Som en ytterligare säkerhetsåtgärd bör,såsom en remissinstans har påpekat, även den tidigare registrerade pantbrevshavarenaviseras om åtgärden. Näruppgiften om den nye pantbrevshavaren väl har förts in i registret fylleruppgiften om den tidigare pantbrevshavaren inte längre någon funktion. Den bördärför tas bort från registret. Det kan emellertid finnas behov av att senareta reda pä vad registret har innehållit och vilka tidigare åtgärdersom har vidtagits. Frän registret avförda uppgifter bör därför under. en tid avminst tio är lagras i ett "historikregister". Medtiden kan det uppkomma behov av att byta registreringen i pantbrevsregistret(datapantbrevet) mot ett skriftligt pantbrev. Sä blir fallet om fastighetsägarenefter inteckningslänets betalning vill ha tillbaka den lämnade säkerheten meninte vill eller kan ha inteckningen registrerad i pantbrevsregistret med sigsjälv som pantbrevshavare.