prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Från svensk sida bör en övergripande målsättning vara att verka för att det 66 intemationellakatesöofbiståndet kännetecknas av en heUietssyn där en jämvUa uppnås mellaninsatser av rent humamtär natar och andra insatser Prop. avpolitisk och fredsbevarande karaktän kräver en insUa ota att i BUaga 4 s.k.komplexa katesöofer kan det humanitera biståndet endast utgöra en del av ett mer omfattendepaket av åtgärden Katesöofbiståndet har en rollatt spela för att ge tid att finna permanente lösningar, men kan aldrig ersattearbetet med att lösa grandorsakeraa till problemen. Arbetet med att anpassa såväl den interaationellakatesöofhjälpen mom FN som det svenska katesöofbiståndet till de nyaförhållanden som råder i världen, har pågått . Inte destomindre återstår ett omfattende arbete innan det multilaterala och detbilaterala katesöofbiståndet kan anses uppfylla de krav som bör vadgäller långsUc-tighet, eflfektivitet och professionalism i msatseraa. Under detkommande året bör, enligt regeringens menmg, därför det svenska arbetet inomkatesöofområdet särskilt fäste uppmärksamheten på följande öe områden: - Attsnarast uppnå en väl fungerande samordning av det multilaterala katesöofbiståndet inom ramaraa för FN. Här bör mgå särskilda insatser för att se till sambanden mellan de humanitära, politiska och fredsbe varande aktiviteteraa; - Attklargöra och stärka sambandet mellan akute kasöofinsatser, återappbyggnad och utvecklmg. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att finna de praktiska formeraa för att redan under insatseraa i den akute fesen underlätte övergången till mer långsiktiga utvecklmgsinsatser och att inom ramaraa för utvecklmgsbiståndet identifiera insatser som döekt kan förebygga eller mildra katesttofer; - tekt med att katesttofbiståndet blir allt mer omfattende, komplext och komplicerat till sin karakter, vidte åtgärder för att upprätthålla fortsatt hög kvalitet på de svenska katesttofinsatsema uten att ge avkall på kravet på eflfektivitet och snabbhet. kräver bl.a. utvecklmg av den svenska resursbasen, både bettäffande personal och varor i katesöof hjälpen samt stärkt bevakning och uppföljning av de insatser som görs inom ramama för FN och de olUca FN-organ som är verksamma inom katesöofområdet. För att möjliggöra en övergång från enkatesöofsitaation till långsUaig utveckling är det av cenöal betydelse atttaottegarlandet har egna resurser att satsa på samarbetet. Stor hänsyn måsteäven tes tUl landets egna utvecklingsprioritermgar för att därigenom garanteraatt mottegarlandet känner fullt ansvar för insatsema. Vi bör verka för att det etebleras ett sådantsamarbete mellan givaraa och mottagama så att maximal eflfektivitet i insatsemauppnås såväl på kort som på lång sUa. FN har i dette sammanhang en nyckelrollmen ökad uppmärksamhet måste ägnas åt relationen mellan olUca aktörer som t.ex.FN-systemet, utvecklmgsbankema, de bilaterala givaraa (x:h de enskildaorganisationeraa. Av speciellt inöesse är att tydliggöra rollfördelningenmellan dessa aktörer i övergången från katesöof- till utvecklingsbistånd. ökaderesursflöden och skuldlättaad för stöd tUl marknadsekonomiska Prop.1993/94:100 reformer Bilaga 4 Sverigebör, mot bakgrand av de ökande behoven av resursflöden på mjuka vUlkor tillutvecklingsländeraa, fortsatte att interaationellt driva frågan om ettuppfyllande av 0,7 %-målet. De fettigaste, mest skuldtyngda ländema kommer förlång framtid att för sin utvecklmg vara beroende av biståndsresursen Derassitaation är ännu mte sådan att de förmår atttahera tillräckligt privatkapitel. De politiska och ekonomiska reformer som sedannågra år genomförs i flertalet utvecklingsländer är en fömtsätming för att pålängre sikt komma ifrån biståndsberoendet. Genom att skapa ett politiskt cx;hekonomiskt klimat som är gynnsamt för investeringar kan privat finansiermg iökad utsöäckning ersatte dagens dominerande officiella fiansiering. I dennaprocess kan biståndet spela en vUaig roll genom att främja de nödvändigareformema. Genom det s.k. policybaserade biståndet, framför alltbetelningsbalansstöd, kopplas finansiella resurser till att såväl politiska somekonomiska reformer genomförs. En vUctig och nödvändig del av resursmobilisermgentill utvecklingsländema utgörs av skuldlättaadsåtgärden Många avlåginkomstiändema har skuldbördor som utgör ett allvarligt hot mot derasutvecklmg. De årliga räntebetelnmgama och amorteringarna uppgår i vissa felltill hela eller mer än den årliga exportinkomsten. har sedan flera årintemationellt drivit frågan om ytterligare skuldlättnadsåtgärder för defettigaste, mest skuldtyngda ländema, som genomför ekonomiska reformprogram. av biståndet används också direkt till skuldlättaad för att lindra dessaländers skuldbörda. För att diskutera de fettigaste ländemas skuldproblem cx:hanalysera eflfektiviteten av olika skuldlättaadsåtgärder avser ,tillsammans med , ordna ett mteraationellt semmarium i iån Genom ett sådant mitiativ hoppas vi nå en ökad förståelse mteraationellt förbehovet av ytterligare skuldlättaad för de fettigaste länderna. Så gott som samtiiga samarbetsländer för svensktbistånd genomför ekonomiska reformer i riktning mot ökad marknadsorientering av ekonomin. Gradvis lyfts de reglermgar och system som tidigare utgjort hmder för inhemsk produktion och export. Makroekonomiska stebili- seringsåtgärder kompletteras med en omvandling av det ekonomiska systemet från cenöalstyrning till avreglering och större utrymme ges för private initiativ och marknadsbaserade lösningan Reformprocessen är dock mgalunda smärtfri cx:h för de länder, främst de i söder om , som står med ena benet i planekonomin (x:h det andra i marknadsekonomin uppstår många nya problem. Härtill kommer de ofte återkommande natarkatesöoferaa och mbördes söidigheter som drabbar fiera länden De politiska reformema mot ökad demokratisermg som ofta pågår parallellt, bör på lång sUa försterka kapaciteten och förmågan till ekonomiska reformen På kort sUa har dock vissa erfarenheter visat på svårigheter att klara den ekonomiska och politiska om vandlingen. Regeringen avser därför att underlätte de ekononuska 68 reformprocessema genom fortsatt omfattende finansiellt och tekniskt stöd. Vi kan genom betelnmgsbalansstöd inklusiveskuldlättaad stödja Prop. 1993/94:100 övergången till marknadsekonomi genom attöka mottegarlandets Bilaga 4 kapacitet att finansiera import, skuldtjänst CK;hstetens driftsbudget. Betelningsbalansstödet får dock endast avsedd effekt ommottagarlandet genomför ekonomiska reformen Resulteten av reformema - somöverenskommits med IMF, (x;h givarsamftmdet - är avgörande för om betelningsbalansstödskall ges till ett land eller inte. Begreppet"hållbar utvecklmg" har konraiit att samman-fettemycket av inrUctaingen av både multi- och bilateralt utvecklmgssamarbete.Brandtiandkommissionen fångar in käman i begreppet: "En hållbar utvecklingkan definieras som en utvecklmg som tillfredsställer dagens behov uten attäventyra kommande generationers möjligheter att tUlfredsställa sma behov".Utgångspunkten är att vidga människors valmöjligheter och livskvalité i etttidsperspektiv som sttäcker sig över generationen Det inbegriperföratsättmngaraa att kunna leva ett långt och hälsosamt liv under anständigaekonomiska förhållanden med politiska och mänskliga fri- och rättigheten Om således begreppet hållbar utvecklmg ställermänniskan i centram rymmer begreppet även motiv och målsättningar som ter festepå förändrmgar av samhällsstraktarer både nationellt och interaationellt avsocial, ekonomisk, ekologisk och säkerhetspolitisk karaktär. Social - i menmgen att i en värld där fettigdomentUlter och klyftoraa fördjupas måste den enskilda mäimiskans livsvillkor ivardagen sättes i fokus i den politiska beslutsprocessen. Ekonomisk - i enalltmer ömsesidigt beroende värld hänger marknader och produktionsmöjligheter iskilda världsdelar samman. Ekologisk - förödda skogar, jordar och andratillgångar kan vi inte nyskapa med pengar, och vi är alla beroende av dem, varvi än bon Inte minst är motiven säkerhetspolitiska - ökande misär ochspänningar inom länder och mellan länder föder exttemism, våld och terrorism.För att stärka demokratm måste människor var de än bor se att utvecklingen gåri en rUctning som ger dem öppningar tUl ett bätöe och rUcare liv. Priset imänniskoliv, förött natarkapitel, pengar och politisk energi är mycket större iframtiden för försummade tillfällen än kostaaderaa för försök att te ita medproblemen i . Utmanmgen är att väga samman dessa olUcakomponenter till ett sammanhållet program för det svenskautvecklingssamarbetet. Regermgen vill särskilt framhålla följande aspekterav hållbar utvecklmg med betydelse för det svenska utvecklingssamarbetet: (UNCED) betecknades i FN-sammanhang som unik såtillvida att har så många länder lyckats enas i sina åsUaerinom ett område som är så omfattende som miljö och utvecklmg. Arbetetinför och under innebar ett fördjupat sätt att 69 se på utvecklmgen, ettsätt som inte bara är ekonomiskt baserat utan ocksåbygger på vårt gemensamma ansvar för att hushålla med natar- Prop.1993/94:100 resurseraa och minska föroreningsbelasöiingar tUl vad nataren tål,både BUaga 4 i ett nationellt och globalt perspektiv. I dette fördjupadeperspektiv står omsorgen om den enskUda människan i centram. Vi måste nu i vårt arbete i det interaationellautvecklingssamarbetet söäva efter att synsättet "hållbar utveckling"inte bara blir ord uten också präglar arbetet med policy, program och projekt.Dette bör genomsyra både globala miljöfrågor, som exempelvis klimatkonventionen(x;h konventionen om biologisk mångfeld, samt lokala frågor sota mer direktberör fettiga människors livsmiljö. En utvecklingspolitUc som innebär en omsorg ommiljön ger också ökade möjligheter för nataren att föda människoma. Hushållningmed natarresurser kan därför sägas vara både inrikted på långsUaig utvecklmgoch på en långsiktigt katesöoflförebyggande politik, eftersom många konflUcteri de fettigaste ländema har sitt upphov i en kamp för föda och existens. Ensådan politUc är därför dessutom konfliktförebyggande. Omsorg om miljön med människan i centram ger heimeockså möjlighet att leva ett i djupaste bemärkelse hälsosamt liv. I förra åretsrapport från , , betonas att en hållbar mänskligutveckling även måste innebära ökad satsning på mänskliga resursen De beslut (x:h riktlinjer som antogs underRio-konferensen på miljö-och utvecklmgsområdet söker aktivt följa upp idet multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet. Regermgen avser därföratt tillsätta en särskild arbetsgrapp med represententer för närmastberörda departement och myndigheter för att uterbete förslag till principer,rUalmjer och arbetsmetoder för hur UNCED-besluten och de globala miljöfrågoma kanmtegreras i det svenska utvecklmgssamarbetet. Arbetsgmppen bör bl.a. utgå frånpågående arbete inom UöUcesdepartementet och skall slutföra sitt arbete senasti . Den tilltegande obalansen mellan befolkmngen (wh detillgängliga resursema på många håll i världen inger oro. SkaU nataren kunnaförsörja den befolkningsökning vi inte kan hmdra måste vi också i vårtutvecklingssamarbete hjälpa till att hushålla med resursema. InrUctaingen börvara att angripa fettigdomen cx:h stödja åtgärder som leder tUlbefolkningsutveckling i balans med omgivningen. En varaktigt hållbar ekonomiskutveckling i i-ländema föratsätter en bätae hushållning med resursen Iu-världen har fettigdomen och en därmed förknippad folkökning allvarligakonsekvenser i och ännu mer på längre sUst. Jorden har en befolkning på5,6 miljarden TUl mitten av näste sekel är antelet sannolUa mellan tio och elvamiljarden Det är den siffran som planer och åtgärder måste te sUae på. Dennasnabba och historiskt unUca folköknmg utgör en av de störste utmanin-garaa ivår tid. En större andel av det svenskautvecklingssamarbetet bör mot den här bakgranden gå till befolkningsrelaterade insatser. Regeringen har tillsatt en nationalkommitté för att förbereda det svenska agerandet mför FN:s 70 konferensom befolkning och utveckling i . Kommitténhar i sitt arbete identiferat en rad områden, inom vilka mer Prop.1993/94:100 stöd borde utgå. Till dem hör att främja kvmnans ekonomiska (x;hsociala stellning och att verka för att männens roller och attityder förändras;det råder ett belagt och sterkt positivt samband mellan sådana förändringar(x;h en långsammare befolkningsutveckling. Sexuell och reproduktiv hälsa - vari mbegrips tillgångtUl billiga och kvalitetivt fullgcxla preventivmedel - är ett annat område sombör få större resursen I synnerhet tonårmgars och ungdomars sexualitet böruppmärksammas. utförs mellan 50 och 60 miljoner aborter ivärlden, ungefär hälften av dem illegala, med stor risk för komplUcationer ochdödsfell för kvinnorna. Tillgång till sexualupplysning är ett vUrtigt medel föratt undvUca oönskade graviditeter och förebygga abort. Möjlighet till säker ochlegal abort för de kvmnor som anser en abort absolut oundvUdig är viktigt föratt minska kvinncxlödligheten. I många länder är abort den vanligapreventivmetoden. LUca förkastiigt är braket avfosterdiagnostik i syfte att könsbestemma fosöet och abortera kvinnliga fostenSkälet till att så sker tyder på en för oss främmande syn på människovärdet iallmänhet och kvinnans värde i synnerhet. TUl grand för regeringens inställningi frågan ligger, som framgått, att mdividen och hennes behov och värdighetmåste stå i centram. Emellertid skall understiykas att biståndet här ärett komplement till berörda regeringars politUc för att befolkning och resurserskall komma i balans. Därför är en vUctig del av ett svenskt agerande påområdet att verka för en ansvarsfiill (x;h konsekvent ekonoimsk såväl somsocial politUc från regeringaraas sida. Det är på den punkten som de storaförändrmgaraa måste komma. TUlväxten av antelet HIV/AIDS-sjuka ökar dramatiskti många länden Det är i förste hand människor i produktiv ålder som msjuknaroch som följd drabbas bara och åldrmgan Vi ser hur bara får slute i skolanför att inte mammas eller pappas roll som femiljeförsörjare. I många länder,särskilt i AfrUca, är HIV/AIDS inte bara ett hälsoproblem utan också ettsamhällsekonomiskt och socialt problem till följd av sjukdomens utbrednmg i deproduktiva åldraraa. Regeringen ser det därför som en mycket vUaig uppgift attfortsatte utveckla insatseraa på dette område. Jordbrakets centtala roll i utvecklingsprocessen är oomtvisted - ettfungerande jordbmk och en tryggad mhemsk livsmedelsförsörjningbildar basen för en långsUaigt hållbar utveckling. Jordbrakspotentialen iflertelet , särskilt i AfrUca, är dåligt Insatser föratt öka (x;h eflfektivisera jordbraksproduktionen är därför nödvändiga.Tillväxten måste i förste hand ästedkommas genom Detföratsätter bl.a. en sund makroekonomisk miljö, inklusive en prispolitUc som stunulerar jordbraksproduktionen, en fiingerande infrastt-uktaroch institationer som kan underlätte jordbrakets utveckling, lUcsom formerför ägande och brakande som motiverar den enskilde till mvesteringanProduktionen måste också anpassas till de 71 ekologiskaföratsättningama och ske inom de gränser som nataren tål. Andrafaktorer, såsom natarkatesttofer, politiska missgrepp, kränkning Prop.1993/94:100 av mänskliga fri- och rättigheter samt mbördeskrig haremellertid BUaga 4 försvårat för böndema i somliga länder att höjaproduktionen. Ett annat problem är begränsningar i den intemationella handeln.Tullar och andra resttiktioner, liksom dumpade världsmarknadspriser på vissajordbraksprodukter försvårar utvecklmgen av u-ländemas jordbrak. Avreglering av jordbrakspriserna och liberaliseringav disöibutions-systemen är avgörande fektorer för att man ska lyckas ökajordbraksproduktionen. De ekonomiska reformprogram som flertaletsamarbetsländer genomför och som aktivt stöder, föreskriver bl.a. dehär åtgärdema. Att bonden får ordentiigt betelt för sma produkter är av cenöalbetydelse för att öka produktionen och sysselsätttiingen. Regeringen anser att ökad uppmärksamhet bör ges åtfrågor som rör utaållig markanvändning och jordbraksproduktion i u-länderaa. Enmarknadsanpassad ekonomisk politUc ökar möjligheterna för jordbraks-biståndetatt nå varaktiga resultet. Vi vet också att alla människor inte har tillöädetill marknaden på lUca vUUcon Det kan vara brist på utbildning, ekonomiskaresurser eller andra fektoren Det krävs därför satsningar på, men ocksåeffektivare kopplmgar mellan forskning, försöksverksamhet och metodutvecklingsom kan tiUgcxiose småbrakamas behov och produktionsvUlkon Avregleringar ochökad privatisering öppnar möjligheter för alteraativa spar- och låneformer.Landsbygdens infrastraktar måste rastes upp och system för underhåll förbätaas. Enskilda bönders äganderätt är cenöal förutvecklingen av en effektiv jordbraksproduktion. Det är också viktigt att dessaåtajuter en grad av rättssäkerhet som gör det möjligt att braka jorden på långsUa. är vUaigt bl.a. för resursumyttjande och möjligheten att planeraverksamheten. Upprättande av jord och festighetsregister kan ytterligare ökasäkerheten och effektiviteten i ägandet. I flera länder förekommer s.k."landgrabbing", vilket innebär att delar av den stetiiga byråkratintillskansar sig lantegendom på landsbygdsbefolkningens bekostaad. Detteförsämrar ytterligare rättssäkerhet och rättstrygghet för den jordägandelandsbygdsbefolkningen. Det försämrar också kopplmgen mellan ägande ochbrakande av marken. Regeringen följer noga utvecklingspolitUcen imottegarländema i dette avseende. För att bistånd skall vara framgångsrUa och kunna bidra till enhållbar utvecklmg krävs att både mäns och kvinnors kompetens och möjlighetertes tillvara och utvecklas. Därför är det en betydelsefull och ansvarsfulluppgift att verka för att kvinnor i allt högre grad blir delaktiga iutvecklingssamarbetet. Det gäller såväl på global, regional som på lokal mvå. Regermgen ser det som ett vUaigt framsteg att om de mänskliga rättighetema i sitt slutdokument lyft fram kvinnans rättigheter till en cenöal fråga i det fortsatte arbetet för de mänskliga rättighetema. Diskriminermgen av kvmnan är såväl en kränkning av hennes rättigheter som ett av de stora hmdren för utveckling i u-ländema. bör betonas kvinnans betydelse för den ekonomiska utvecklingen.Denna betydelse är såväl direkt genom att kvinnan delter Prop. ter huvudansvar för, vUaiga prcxiuktionsområden men också Bilaga 4 indirekt genom den betydelse hon har för barns och ungdomars Av dessa olUca perspektiv följer att det kvinnoinrUctede biståndssamarbetetbör inrUctes mot en ökad fokusermg på hela kvumans livscykel.En vUaig aspekt för att uppnå en bätae tillvaro för kvinnor är rättenoch tUlgången till prUnäratbildning. Flera globala stadier visar på detnära sambandet mellan kvinnors utbildnmgsnivå, hälsa och stetas i Ett av de ftindamentela hmdren mot en varaktigutvecklmg i är diskrimineringen av kvinnor så väl i lagreglering som ipraktUcen. Förberedelsena mför kvinnokonferensen i blir därför enbetydelsefull process. Ett viktigt syfte med denna konferens är att skapa ettförayat politiskt åtegande och en handlmgsplan för det fortsatte arbetet.Tyngdpunkten bör här enligt svenskt synsätt läggas på frågor som har avgörandebetydelse för en majoritet av världens kvmnon VUaiga tema ärfettigdomsperspektivet, medvetendegörande och delaktighet i beslutsprocessen påalla nivåen En cenöal uppgift är vidare att eliminera våld ochandra övergrepp mot kvinnor, och att ge kvinnor samma möjligheter som män tillhälsovård, utbildning och arbetsutvecklmg. Genom att bereda kvinnan tillfälletill ekonomisk självständighet ges hon och hennes bara en möjlighet till ettvärdigt och respekterat liv. Den sterka uppslutningen bakom konventionen om bametsrättigheter mger förhoppning (x;h visar på ett växande engagemang krmg bamenssitaation i världen både från regeringar och enskilda organisationer. Arbetetför bamets rättigheter har visat prov på nya och innovativa mslag. Det ärdärför positivt att det arbetet vunmt stöd i det antegna aktionsprogrammet frånvärldskonferensen om mänskliga rättigheten Regermgen avser att ge fortsatt högprioritet åt baraets rättigheter inom biståndssamarbetet och j uppföljningeninom FN-systemet. Regeringen ser som sin uppgift att se till attsteteraas åtegande omsätts i nationell politUc så att baraets rättigheter ochbehov de fecto tUlgodoses. är många länders regeringar i praktikenlUcgiltiga för baraens sitaation genom att förekomsten av bamprostitation, jaktpå gatabara, slavarbetet m.m. inte aktivt moterbetes. Här är det mte endast enfråga om fettigdom uten också en vilja tUl förändring. En särskilt utsatt grapp av bam är de som drabbasav krig och konflUcten Den typ av konflUcter som vi ser allttner av fårdramatiska konsekvenser för civilbefolkningen och då särskilt bam. Allainsatser som syfter till att hmdra skadeverkningama och undanröjakonflikteraas orsaker har stor betydelse för dessa barns möjligheter attöverleva på ett värdigt sätt. är pådrivande för att dessa barnssitaation uppmärksammas. presenterade en förstesammanställning av sitaationen för bam i de länder som sammanstellt handlingsplaner för 73 Det är positivt att kunna konstetera att sitaationen förvärldens bara generellt förbätaas. Rapporten visar Prop. 1993/94:100 vidareatt det finns fettigare länder som bätae tillgodoser sma baras Bilaga 4basbehov än andra något rUcare länder. Tyvärr fortsätter dock diskriminerandeåtgärder mot flickor och kvinnor i många länden Det är något som äroacceptebelt och som måste följas noga i vårt utvecklmgssamarbete. UTREDNINGAR, UTVÄRDERING OCH FÖRDJUPAT ANALYSARBETE EU,och biståndet Förhandlingamaom ett svenskt medlemskap i unionen (EU) inleddes den 1 febraari1993. Slutsatsema av det hittillsvarande svenskaanalysarbetet vad gäller biståndspolitUcen har bl.a. redovisats i de avUttUcesdepartementet utgivna skrifterna Biståndet och EG (Fakta , nr.1991:3) och EG och biståndet (Aktaellt i biståndspolitUcen, nr. har i sitt ytaande över den svenskamedlemskapsansökan redovisat sin bedömning av biståndspolitik mförett medlemskap. Såväl de ovan nämnda svenska analysema som sermycket positivt på ett svenskt medlemskap vad gäller ert kommandebiståndspolitiskt samarbete. Som en aktiv förberedelse inför ett medlemskapbedrivs vid UöUcesdepartementets avdelning för interaationelltutvecklingssamarbete ett fördjupat analysarbete med öe huvudinriktnmgar: organisation,finansiering och policy. Arbetet med denna fördjupade analys beräknas avslutestill och en närmare redovisnmg presenteras i näste årsbudgetproposition. Det krävs beredskap för de nya relativt omfattendearbetsuppgifter den svenska biståndsförvaltningen kommer att åläggas vid ettmedlemskap. Därför kartläggs dels vUka arbetsinsatser som krävs vidkommissionen och dess administtation dels behovet av resurser i . Den ekonomiska omfattningen av bidrag tUlEG:s bistånd har enligt preliminära beräkningar festställts tUl 1,6 - 1,8miljarder kronor eller av den nuvarande svenska biståndsbudgeten. Detbistånd som bedrivs mom EG och som aktivt kommer att deltega iöverlappar i viss mån det nuvarande svenska biståndet. Departementet ämnardärför genomföra en jämförande kartläggnmg av de båda biståndsprogrammen främstvad avser prioritermgar i och fördelning av resurser. När skall bidratill EG:s bistånd är det vUaigt att fördela biståndsresursema så att EU blU enkompletterande kanal till övriga bistånd. Den förste fasen i medlemskapsförhandlingama harvarit att gå igenom hela . Resultetet av dessagenomgångar är att regeringen mte ser några problem med att te över detteregelverk på biståndsområdet. mnebär dock mte att vi från svensk sidahelt delar den politik som EG bedriver på biståndsområdet. medlemmar kommer Sverigeatt tUlsammans med andra lUcasinnande Prop. 1993/94:100 länder kunna drivasin linje i frågor där vi anser det angeläget att från Bilaga 4 vårautgångspunkter söka påverka färdrUctningen inom EU:s biståndspolitUc. I detpågående fördjupningsarbetet analyseras därför noggrant vUka frågor som Sverigeanser det exöa angeläget att driva vid ett medlemskap.