prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 15finansierats genom omprioriteiingar inom UtbUdningsdepartementets,Jordbmksdepartementets och MUjö- cx;h naturresursdepartementetshuvudtitlar. De nämnda 500 nuljoner kronor som aviserades isamband med energiskatteomläggningen har för nästa budgetår i övrigt fördefetspå följande ändamål. Under huvudtitel har30 nuljoner kronor föreslagits för flottförsök med el- och elhybridfordon.Under Jordbmksdepartementets huvudtitel har 25 mUjoner kronor föresfegits förteknikutveckling av små biobränsleeicfede pannor () (x:hetanolprcxiuktion (). Under huvudtitel harföresfegits sammanfegt 114,5 nuljoner kronor för stöd tiU energiätgär-der iBaltikum (87,5), solvärmestöd (), mUjöanpassade drivmedel () ochteknUcutveckling av soIceUer (). För åtgärdsprogrammen för att återstäUaÖstersjöns ekologiska balans (126,), för kunskapsuppbyggnad inommUjöområdet i (), för kärnsäkerhet (Kh strålskyddsåtgärder iÖsteuropa (55,) (x:h för arbete med Östersjövisionen 2000 (0,) samtför Klimatdelegationens aibete (x;h för information och utbUdning om klimatrefeteradefrågor (6,) föreslås sammanfegt 198,7 mUjoner kronor under MUjö- ochnaturresursdepartementets huvudtitel. I det kärva ekonomiska läge :»m råder föreslåsvidare att sammaiUagt 106 mUjoner kronor under departementets huvudtitel /95 finansieras via de nämnda 500 mUjoner kronorna för att bl.a.hålla en oförändrad ambitionsnivå vad gäUer det nationeUamUjööver-vakningsarbetet (), stödet tiU (), stödet tiU demonstration av ny mUjöskyddsteknik (25mkr), EU-forskningen inom strålskyddsområdet (2,) och departementetsförvaltningskostnader (2,). Vidare finansieras på samma sätt delstiUkommande medelsbehov för att uppfylfe åtaganden cnUgt nytillkomnaintemationeUa konventioner och avtal inom mUjöområdet (2,), delsförstärkningar som gäUer lantmäteriområdet (18,), vård av naturvårdsobjekt() (x:h departementets resurser (2,). För att inleda ett femårigtprogram för omhändertagande av kvicksUveravfeU föreslås 10 nuljoner kronor. Mot bakgmnd av försfegen i propositionen omUNCED-uppföljning-en föreslår regeringen att anvisas för attstödja aii)etet med att utarbefe lokafe handlingsprogram för en håUbarutveckling. Vidare föreslås 5 nuljoner kronor för intemationeUtutvecklingsarbete inom nuljöövervakningsområdet. Medlen härför finansieras förnäsfe budgetår inom ramen för sistnämncfe 106 nuljoner kronor. Arbetet med att slå vakt om cxUingsIandskapetfortsätter i enUghet med sfetsmaktemas beslut med anledning av detUvsmedelspoUtiska beskitet . Ett oförändrat ansfeg om 250 mUjoner kronorföreslås för landskapsvårdande åtgärder nästa budgetår. Försurningav mark och vatten är ett av våra aUvarUgaste mUjö- 5 Därför är fortsattkalkningsverksamhet nödvändig för att minskaförsurningens effekter i sjöar och vattendrag. Statens utgifter för Prop.1993/94:100 kalkningsverksamheten beräknas tiU 198 nuljoner kronor förbudgetåret BU. 15 1994/95. För kemikaUekonttoUen föreslås, i avvaktan påsärskUd proposition i ämnet, oförändrade ansfeg. För festighetscfetaverksamheten föreslås ingenförändring av den feststäUda inriktningen enUgt gällande treårsplan. Arbetetmed att komplettera festighetsdatasystemet med byggnadsidentiteter harinletts. För fenbnäteriverksamheten har en fördjupadbudgetprövning gjorts. I avvaktan på den pågående organisationsöversynenföreslås inga förändrade mål för festighetsområdet. Vidare föreslås ingen planeringsramför den ansfegsfinansierade verksamheten. Inom landskapsinformations-områdetföreslås att en t.o.m. innevarande budgetår gällande tioårig plan följs avfestslagen inriktning för en ny pericxi . Försfeget innebär bl.a. attytterUgare resurser tillförs prcxluktion av geografiska databaser. Utgiftsutvecklingeninom miö- och naturresurssektorn blir sammantaget fölijande (nuljoner kronor): B. Sttålskydd, kärnsäkerhet -0,1 -(■4,6 -(-8,3 Totalt för Miljö- och 2 161,9' 'exkl.littera A Miljö- och Daturresursdq)arteroeDtet m.m., som för /95redovisas under anslaget m.m. under första huvudtiteln. Detövergripande målet för Sfetens naturvårdsverk är att vara samlande ochpådrivande i mUjövärdsarbetet - nationeUt (Kh intemationeUt. Verkets arbeteskaU syfta tiU att säkerstäUa en god mUjö (Kh biologisk mångfeld. Verket skaU i sitt aibete i förhållande tiUsektorsmyndigheter samt regionafe (Kh lokafe myndigheter särskUt arbefe medmål, vägledning, samordning (Kh uppföljning som rör mUjöarbetet. Verket skaUvidare verka för att mUjöforskning genomförs med gcxl kvaUtet CKh på områdensom är relevanfe för samhäUet samt att resultaten sprids (Kh används. VerketskaU genom miljöövervakning följa tiUståndet i mUjön, bedöma hotbUd, lämnaunderfeg för åtgärder och formulering av mUjömål samt följa upp och lämnaunderfeg för analys av mUjötiUståndet. Verket skaU även bidra med underfeg försvenska ställningsfeganden i det intemationelfe mUjöarbetet och medverka medexpertkunskaper samt analysera (Kh väga in ekononuska, juridiska (Khintemationelfe aspekter på åtgärder inom mUjöområdet, mUjöskydds- (Khnaturvårdsintressena vid tiUämpningen av plan- (Kh byggfegen (1987:10) CKhfegen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. samt tillhandahålfeunderfeg för tillämpningen av dessa fegar. Det är vidare verkets uppgift att verkapådrivande och samordnande i arbetet för ett kretsloppsinrikfet, avfeUs-snåltsamhäUe. Naturvårdsverkethar i sin årsredovisning, i de delar som avser resulfet-redovisning mot bakgmndav de krav som återfinnes i regleringsbrevet för /93, redovisatverksamheten fördefet i mUjöhotsom-råden. Fr.o.m. /93 bedriverNaturvårdsverket sin verksamhet baserad på en särskUd verksamhetsplanering.Som en bas för verkets insatser enUgt denna planering har en Usta över trettonolika mUjöhot upprättats. De tretton mUjöhoten är följande. Försurning av mark (Kh vatten m.m. på gmnd avnedfeU av försurande luftföroreningar Fotokemiska oxidanter/marknära ozon Tätortemas luftföroreningar (Kh buUer Övergödning av våra hav, sjöar (Kh vattendrag Påverkan av organiska mUjögifter Inttoduktion och spridning av främmande organismer Nyttjandet av fömybara naturresurser - jord - CKhskogsbmksmark, vatten - samt utarmning av naturtyper, biotoper (Kh arter Nyttjandet av ändUga nattirresurser - berg, gms,torv och mineraler Prop. Exploatering av mark och vatten för bebyggelse,aiUäggningar och BU. AvfeU och mUjöferUga resrodukter För vart CKh ett av hoten anges mål och insatserför att nå målen,-samt uppnådcfe resultat (Kh en bedömning av genomfördverksamhet. Under resp. mål anger verket att man i varierande utsträckning ärpå väg mot måluppfyUelse. redovisar dock att sett ur ettheUietsperspektiv är den samfede mUjösituationen fortsatt aUvarUg. Det kommeratt krävas betydande omställningar inom olika samhäUssektorer både i (Kh i världen för att en långsUctigt håUbar utveckling skaU bU möjUg. Verket understryker (Kkså att ärbara en av många aktörer i det samlade mUjöarbetet. redovisar vidare sin verksamhet ien fiinktionsin-dehiing. Funktionsområdena är följande. Föreskrifter CKh allmänna råd För resp. fiinktionsområde redovisas mål, vUctigareinsatser, resursinsatser vissa prestetioner samt bedömning. redovisar slutiigen en tredjeindelning avseende sektorer. De oUka sektorema är Varor och kemUcaUer. revisionsberättelse innehåUeringa invändningar. Verket anför emeUertid att man vid bedömningen avresultetredovisningen inte använder begreppet rättvisande. Verket anför ocksåatt informationen i resultetredovisning dock inte strider motav kända förhåUanden. EnUgt bedömningär övriga delar av årsredovisningen rättvisande. 1sin förenkfede ansfegsframställning redovisar att verket arbetar medutgångspunkt från de nationeUa mål som är festiagda 9 för mUjövården och somverket i sin verksamhetsplanering har fördefet under de tretton olikamUjöhot som har angetts. Aibetet skaU Prop. 1993/94:100 prioriteras medavseende på den mUjönytte aktiviteten beräknas ge. 15 Resultetet avverkets arbete kommer att redovisas i termer av mUjöhot. anger att aibetet, för attbemästra de angivna mUjöhoten, skaU präglas av den inriktning motsektorisering, decentraUsering (Kh intemationaUsering som har angetts för detsamfede mUjöarbetet . redovisar ett visst utökatresursbehov på 13 mUjoner kronor vad gäUer medel för vård (Kh förvaltning avnaturreservat samt kapitalkostnader på 2,2 mUjoner kronor för lån iRiksgäldskontoret avseende inredning och utmstning av lokaler. För att ge en helhetsbUd av Naturvårdsverketsansfeg redovisas här verkets hemställan för samtUga ansfeg. Behandlingen avdessa ansfeg sker sedan under resp. ansfegsmbrik. Ansfeg under Jordbmksdepartementetshuvudtitel har behandfets i bU. hemstäUer i sin förenkladeansfegsframställning för /95 att följande medel anvisas fördefetpå olika ansfeg. , ramansfeg Bidrag tiU mUjöarbete, reservationsansfeg Investeringar inom mUjöområdet, reservations ansfeg MUjöforskning, reservationsansfeg Landskapsvårdande åtgärder, reservationsansfeg Sanering och återställning av mUjöskadade områden,reservationsansfeg MUjöinsatser iÖstersjöregionen,reservationsansfeg Ersättningför vUtskador m.m., försfegsansfeg 1993/94:100 BU. övergripande mål som gäUer för tvåårsperioden /93- 1993/94 bör utsöäckas tiU att gäUa /95. Resurser m.m. för /95 Stetens nattirvårdsverk, ramansfeg Bidrag tUI mUjöarbete, reservationsansfeg Bidrag tiU kalkningsverksamhet för sjöar (Kh Investeringar inom mUjöområdet, Sanering och återställning av mUjö- skadade områden, reservationsansfeg Regeringen bör bemyndigas att under /95 ikläda sfeten ekonomisk förpliktelse i samband med intiingsersättning i värdefiiUa naturområden s om högst för /96. Naturvårdsverketsårsredovisning visar enUgt regeringens uppfettning att verksamheten bedrivs meden sådan inriktning att de uppsatte målen i de fleste feU kan nås. EmeUertid ärdet ännu inte möjUgt att göra en bedömning av effektiviteten av verksamheten,eftersom underfeg för sådan prövning saknas. ekononuskaresultet visar att myndigheten väl klarat att rationaUsera sin verksamhet enhgtde fömtsättningar som gavs i kompletteringspropositionen 1990/91:150 bU. 2:13(bet. 1990/91 :FiU37, rskr. 1990/91:390) och budgetpropositionen 1991/92:100bU. 15 (bet. 1991/92:JoU13, rskr. 1991/92:213). Regeringen ser med tillfredsstäUelse på attNaturvårdsverket har beslutet lyfte fram kretslopps- (Kh planeringsfrågornagenom att bUda en ny avdehung för kretslopps- (Kh samhäUsplaneringsfrågor. Regeringen konsteterar att intehar haft några in- Prop. 1993/94:100 vändningar i revisionsberättelsen avseende . Sammantegetinnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fest i 1993 årsbudgetproposition bör gälfe även för /95. Under /93 tog ettnytt redovisningssystem i bruk. bör kunna ge fömtsättningar för verketatt i årsredovisningen /verksamhet redovisa effektiviteten idet intema arbetet genom att refetera prestetioner tiU kostnader t.ex. genomatt ange nyckeltal som pnxluktivitetsmått CKh styckkostnader. Regeringens uppfettning är attresultetuppföljningen bör utvecklas sä att åtgärder (Kh insatser på oUkaområden kan kopplas tiU de olika mål som har angivits. Härigenom kan man påsikt erhåUa en effektiv (Kh korrekt prioriterad insats av sfetsmaktensmUjöinsats. 1992/93Utgift 395 631 034 1993/94 Ansfeg 419 081 000 1994/95 Försfeg 421 202 000 Underanslaget anvisas medel för nationeU mUjöövervakning, mUjöut-redningar (Kh vårdav naturreservat. Ansfeget används CKkså tiU Naturvårdsverketsinformationsinsatser, löne- och lokalkostnader. Genombofegiseringen av kommer ett antal områden av intiiesse förnaturvården att överföras från Domänfonden tiU naturvårdsfonden.Naturvårdsverket firamhåUer att dette innebär en utökning av markinnehavet pånaturvårdsfonden med . EnUgt förorsakar detteökade kosbiader för vård (Kh förvaltning med 13 mUjoner kronor. föreslår att geologiskaundersökning (SGU) övertar det centrafe ansvaret för den fortsatteinventeringen av naturgms (kU altemativamaterial. SGU redovisar i sin förenkfede ansfegsframställning för budgetåret1994/95 att SGU (Kh är överens om att SGU bör fe överansvaret för inventeringar av naturgms (Kh altemativa material. Fr.o.m. /94 infördes som genereUmcxIeU lån i Riks gäldskontoret för finansiering av de stetUga myndighetemas investering ar i anläggningstiUgångar för förvalttungsändamål. modeUför kompensation för kapitalkosöiaden för dessa lån infördes. Prop.1993/94:1(X) /94 upphörde ansfeget tiU inredning och ut- BU. mstningav lokaler vid vissa myndigheter. Riksgäldskontoretför finansiering av aiUäggningstiUgångar höjdes i StäUetmed 5 mUjoner kronor. höjdes verkets ramansfeg med för den tillkommande kapitalkostnaden för budgetåret 1993/94. Den kostnadsneutrafe modeU för kaptialkostnaden sominfördes för förvaltningsmyndighetemas aiUäggningstiUgångar kom inte atttillämpas för kapitalkostnaden för lånen avseende inredning (Kh utmstning avlokaler. hemstäUer att den kostnadsneutrafe mcxleUen även skaUgälfe för det s.k. utmstningsansfeget. (Kh har inlett ettsamarbete för att utveckfe för de båda verken väsentUga frågor rörande mUjö(Kh planering i projektform. Verken berör firågan i sina resp.ansfegsfiramställningar. Motbakgmnd av det förvänfade utökade behovet för vård (Kh förvaltning avnaturreservat anser regeringen att skaU tiUdelas ytterUgare 9nuljoner kronor. Ansfeget bör vidare höjas med 2,2 mUjoner kronoravseende kapitalkostnader för lån i för inredning (Khutmstning av . Därmed tillämpas samma kostnadsneutrafelånemtxIeU som för finansiering av kapitaUcostnader för anläggningstiUgångar. Frågan om Centmm för biologisk mångfeld är behandfedi propositionen 1993/94:30 om söategi för biologisk mångfeld (bet.1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87). Från ansfeget överföres 5 mUjoner kronor tiUSveriges Lantbmksuniversitet för detfe ändamål. Av dessa utgör 3 mUjonerkronor medel som tidigare finansierat delar av verksamheten vid Date-banken förhotede arter. För att bidra tiU att uppfylfe målen istetsmaktemas beslut dels om nya budgeteringsprinciper för myndighetensförvaltningskostnader, dels om saneringsprogrammet för den svenska ekonomin skaUett produktivitets- och effektivitetskrav läggas ut på myndighetema. del beräknar regeringen att dette motsvarar en minskning avansfeget med drygt 8 nuljoner kronor. Regeringen tar ej ställning tiU frågan omöverföring av det centrafe ansvaret för inventering av naturgms frånNaturvårdsverket tiU SGU, eftersom frågan om finansiering ej är löst. tiU för /95anvisar ett ramansfeg på . A 2.Bidrag till miljöarbete Prop. 1992/93Utgift 189 108 560 Reservation 344 565 764 1993/94Ansfeg 143 584 000 1994/95 Försfeg 89 850 000 Underdette ansfeg anvisas mclel för mUjöåtgärder som bedrivs av andra myndigheter änStetens naturvårdsverk, tiU organisationer för arbete inom Naturvårdsverketsansvarsområde samt tiU bidrag för utvecklingen av ny mUjöskyddsteknik. DetgäUer exempelvis medel tiU länsstyrelserna för regional mUjiäövervakning. Överdette ansfeg anvisas vidare medel för viss mUjöstetistik samt bidrag tiUideelfe organisationer inom mUjövårdens omräde. NordensArk är en stiftelse som vid sin anläggning vid i kommunbedriver avelsarbete för att söka rädda (Kh bevara utrotningshotede svenska CKhutländska djurarter. I enUghet med vad som anförts i propositionen 1993/94:30Strategi för biologisk mångfeld föreslår regeringen att 6 nuljoner kronor tUlförsverksamheten som ett engångsbelopp. 1 propositionen 1993/94:111 Med sikte på en håUbarutveckling; Genomförande av besluten vid om mUjö (Kh utveckling-UNCED - behandlas frågan om stöd tiU arbetet med lokafe . 1 Agenda21 (handlingsprogrammet efter UNCED) finns en rekommen dation om att alfe lokafe myndigheter i världen skaU utarbete lokafe handlingsprogram för en håUbai utveckling inför näste århundrade. För att markera att har en hög ambitionsnivå i uppföljningen av besluten i UNCED bör ekonomiskt stöd utgå under budgetåren 1994/95 och 1995/96 för att stimulera aibetet med lokafe i kommu nema och i ideelfe organisationer. Regeringen föreslår att ansfeget för /95 utökas med 7 mUjoner kronor för denna verksam het. I den nämnda propositionen om uppföljning avbesluten vid UNCED behandlas frågan om det intemationelfe samarbetet medmUjöövervakning. EnUgt regeringens bedömning bör verksamheten tiUföras 5 mUjonerkronor under en uppbyggnadsfes enUgt intentionema i . Den reservation som vid utgången av budgetåret1993/94 kan finnas under ansfeget B 2. Bidrag tiU mUjöarbete, ansfegsposten C.Kalknings-bidrag, biologisk återställning i kalkade vatten bör tiUförasansfeget A 3. Bidrag tiU kalkningsverksamhet för sjöar (Kh vattendrag. I enUghet med det principbeslut fetfat omansvar för den stetiiga Stetistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122) har beräknats under detta ansfeget i stäUet för under sjunde huvudtitehis ansfeg D 8. Stetistiska centtalbyrån: StetistUc, register och prognoser. Regeringens överväganden avseende ansvarsfördelningen meUanStetistiska centralbyrån (Kh andra myndigheter återfinns i bU. 8 Prop.1993/94:100 ansfeget D 8. Stetistiska centralbyrån: Stetistik, register (Khprognoser. har urenergiteknikfonden disponerat 25 mUjoner kronor för bidrag tiU utveckUng(Kh demonstration av ny mUjöskyddsteknik utanför energiområdet. De medel somNaturvårdsverket disponerat har tidigare anvisats vfe tolfte huvudtitelns ansfegE 7. Insatser för ny energiteknik. Stöd tiU projekt har skett inom ett brettteknikområde och inneburit betydelseftiUa firamsteg för det tekniskamiljöskyddet. Medel för dessa ändamål bör nu tas upp under Qortonde huvudtitehioch anvisas under ansfeget A 2. Bidrag tiU mUjöarbete. Ansfeget bör tiUförassammanfegt 25 mUjoner kronor för /95. Regeringen har under ansfeget beräknat 2 mUjonerkronor tiU inter-nationeUa försumingssekretariatet. tiU Bidrag till rruljöarbete för /95anvisar ett reservationsansfeg pä . Bidrag till kalkningsverksamhet for sjöar och vattendrag Nyttansfeg (försfeg) 198 000 000 Ansfegetdisponeras för stetsbidrag för återstäUning av skador förorsakade av försurandeluftföroreningar. Medel för ändamålet har tidigare fagits upp under ansfeget B2. Bidrag tiU mUjöarbete. Naturvårdsverketföreslår att 200 mUjoner kronor anslås tiU kalkning av sjöar (Kh vattendrag (Khbiologiskt återstäUningsaibete för /95. Försurningenav mark cKh vatten är ett av våra aUvarUgaste (Kh tydUgaste mUjöproblem. 1Sverige beräknas 14 000 sjöar (Kh rinnande vatten ha biologiskaskador orsakade av luftföroreningar. Uppskatmingsvis är mellan 1/3 (Kh 1/4 avalfe vattendrag påtegUgt försurade. De aUvarUgt skadade vattnen finns spridcfeöver nästan hefe , dock är skadoma värst i sydvästra . Kalkningenhar inneburit att skadoma har minskat betydUgt i ca 5 000 sjöar. Kalkning i stor skafe av sjöar CKh vattendrag har pågått ., sedan mitten av1970-taIet. Resulteten är positiva och visar att det går Prop. 1993/94:100 att reparera försurningsskador med kalkning. Fortsatt kalkningsverksamhet är nödvändig för attminska försurningens effekter. 1 samband med budgetproposition (prop.1992/93:100 bU. 15, bet. 1992/93:JoU12, rskr. 1992/93:243) aviserade regeringenen omprövning av finansieringen av kalkningsverksamheten. En utgångspunkthärvid skuUe vara att kalkningsprogrammet fortsätter i minst oförminskadomfetöiing. Sfatens utgifter för kalkningsverksamheten beräknades underbudgetåret tiU ca 200 nuljoner kronor. I avvaktan på dessa överväganden tillfördes /94 hälften av medelsbehovet, vilket innebar att länsstyrelsemaför detfa budgetår disponerade 97,5 mUjoner kronor för kalkningsverksamheten.Genom ett mer effektivt utnyttjande av tiUdefede medel (Kh användning av(xlisponerade medel fiån tidigare budgetår beräknas länsstyrelserna hatillräckUgt utrymme för att utbetafe de bidrag tiU kalkningsverksamheten somkrävdes enUgt de planer som förelåg för /94. Regeringen beslutede om direktivtiU en särskUd utredare (1993:07) om ekonomiska styrmedel vad avserkväveoxider m.m. Utredaren fick även i uppdrag att utrecfe möjligamUjöskatter/av-gifter med gmndprincipen att förorenaren skaU betafe. Utredarenöverlämnade tiU regeringen ett delbetänkande omfinansiering av kalkningsverksamheten. Utredaren föreslog altemativafinansieringsmöjUgheter med utgångspunkten att kostnadema för kalkningsverksamhetenbör befeste de verksamheter som svarar för de inhemska utsläppen av försurandeämnen. Ett slutbetänkande kommer att föreUgga . För /95 bör 198 nuljoner kronortiUföras kalkningsverksamheten i enUghet med vad regeringen haranfört om kalkningsverksamhetens omfettning. tiU Bidrag till kaUaiingsverksamhet för sjöar ochvatterulrag för /95 anvisar ett reservationsansfeg på . 1992/93Utgift 144 695 201 Reservation 790 540 1993/94Ansfeg 190 445 000 1994/95 Försfeg 190 445 000 Frånanslaget betalas sfatens förvärv av värdefiiUa naturområden. Denaturvårdsobjekt i sfatens ägo som förvärvas med medel från ansfeget redovisaspå naturvårdsfonden. Naturvårdsfonden förvalfas av Sfatens naturvårdsverk. Från ansfeget betalas vidare ersättiungar tiUmarkägare för intrång i Prop. 1993/94:100 pågående markanvändning enUgtnaturvårdsfegen (1964:822) samt 86 BU. 15 och 122 §§ byggnadsfegen (1947:385) ilydelse intiU . Från ansfeget kan lämnas bidrag tiU kommunereUer kommunafe stiftelser för skydd av värdefuUa naturområden. Dessutom färansfeget använcfes för utrednings-, förhandlings-, och värderingskostnader isamband med säkerställande av värdefiiUa naturområden. Behovetav skydd av olika nattirtyper har redovisats i verkets aktionsprogram förnaturvåld och innebär bl.a. att 1 mUjon hektar (motsvarande avtotalarealen) produktiv skogsmark skaU undantas från skogsbmk CKhatt en tredjedel av återstående våtmarker skyddas mot markawattning tiU år2000. Under /93 har ansfeget använtshuvudsakUgen för urskogar, ädeUövskogar, skogar av särskUt värde för flora (Khfeuna, myrar och skogs- (Kh myrmosaiker, främst inom områden av riksintresseför naturvården. Av investerade medel har använts för skydd avskogsområden. För 19 olika objektkategorier har verket i samrådmed länsstyrelsema upprättat länsvisa fördelningspfener förinvesteringsansfegets användning. Vidare har genomförandebeskrivningarutarbefats för att effektivisera arbetet. sluönål har i stort settuppnåtts. Vattennivån har höjts med 45 av planerade . Helt slutfördberäknas restaureringen vara . Verket konsfaterar att gjorda insatserredan medfört flera positiva förändringar i fågelfeunan. Verket bedömer att arbetet effektiviserats på ettbetydande sätt fack vare att genomförandebeskrivningar fegts tiU gmnd föraibetet. Skyddet av urskogar har varit en stor framgång. För att klara skyddetav ytterUgare naturtyper kommer dcKk att krävas ytterUgare insatser. Vidarepåpekar verket att nu tiUdefede medel för vård (Kh förvaltning inte räcker föratt sköfa områden enUgt länsstyrelsemas önskemål. Natur-vårdsinsatsema hardärför prioriterats på bekostnad av insatser för frUuftsUvet. Myndigheten redovisar ett ökat ansfegsbehov omtotalt 22 mUjoner kronor. Ett säkerstäUande av av den produktivaskogsmarken nedanför odUngsgränsen beräknas för /95innebära ett ökat behov av 10 mUjoner kronor. Ersättningar enhgt 21 §naturvårdsfegen beräknas kosfa 2 mUjoner kronor. För att under budgetåret1994/95 kunna påbörja ett planmässigt skydd av myr- (Kh skogsmosaiker beräknasbehoven tiU ytterUgare 10 nuljoner kronor. Myndigheten hemstäUer dock om ettoförändrat ansfeg för /95. Regeringenhar nyUgen i propositionen om en söategi för biologisk 17 mångfald(prop. 1993/94:30, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87) 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 gjort bedömningen att enhög sunbitionsnivå bör gälfe för inrättande av Prop. 1993/94:100 skyddadeområden även fortsättningsvis. Skyddet syftar fiamför aUt tiU Bil. 15 attbevara arter och ekosystem som tål endast Uten eUer ingen mänskUg påverkan eUersom är kulturbetingade (Kh därför kräver särskUd skötsel för sin överlevnad.Skyddsomriidena skaU utgöra tillflyktsorter för dessa arter cKh vara kämområdenför arters återkolonisering av omkringUggande områden som påverkas av olikamänskUga aktiviteter. Därför är dessa områdens inpfenering i landskapet viktig(Kh måste ske med hänsyn tiU bl.a. omgivande verksamheter.