prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Sfetsmaktemahar fr.o.m. budgeteret 1992/93 lagt ett långsiktigt besparingskrav på koncemen, som innebär att stetens ersättning skall trappas ner, så att den för budgeteret 1996/97 motsvarar högst lönekost naden för de arbetshandikappade arbetstegaraa samt vissa kostnader för fastighetsfonden, Fömtsättningar för att konceraen skall kunna infria ägarens krav på resultet är att såväl den svenska som den interaationella ekonomin utvecklas i positiv riktning. är beroende av ut vecklingen i både och övriga världen, främst . Koncemen är dessutom beroende av utvecklingen i , där konkurtensttycket nu ttoligen ökar inom branscher, där Samhall-grappen av tradition är 3 stor.Vidare är EES-avtelet av betydelse. Tendenser börjar skönjas på en Prop, 1993/94:100begynnande diskriminering mellan länder som tilUiör respektive inte Bilaga11 tillhör "den inre marknaden". Behovet av arbetstillfällen för arbetshandikappademom är stort, SamhaU pekar på det ökade antelet arbetshandikappadesökande uten arbete, som registteras vid arbetsförmedlingaraa, men även påökningen av förtidspensioneringen, bl,a. i yngre åldersgrapper. erinrarockså om de behov av arbetstillfällen för personer som har svårarefunktionshinder eller psykiska stömingar men som inte är registterade somsökande hos förmedlingaraa, som HandUcapputtedningen resp. Psykiattiuttedningenhar redovisat. har kunnat behålla enårsvolym arbetstillfällen motsvarande stetsmakteraas krav på . En del produktionsenheter har dock haft betydande svårigheter attupprätthålla nödvändiga produktionsvolymer. Närvaroförbätaingen har successivtminskat antelet möjliga arbetstillfällen. Med dagens besvärligakon-junktarsitaation är inte berett att utlova en ökadvolym budgeteret 1994/95. En utökning kan diskuteras först när en kommandekonjunktarappgång tegit mer säker fart. 1.3.2Behov av stetiig ersättning Förbudgeteret 1994/95 begär en ersättning på , varav70 utgör kompensation för en minskning av bidraget till följdav sänkte arbetsgivaravgifter . bedömning av medelsbehovetför budgeteret 1994/95 utgår dels från utfallet /93, dels en prognos förresultetet budgeteret 1993/94, För budgeteret 1994/95 beräknas lönekostaaden förde arbetshandikappade arbetstegama uppgå till , varav 150miljoner kronor utgör löneomräkning. räknar med en resultetförbätamg på150 . Omsttuktarermgama leder till ett ökatinvesteringsbehov, som får effekt på de planenliga avskrivmngaraa.Beräkningaraa av finansnettot utgår från att räntenivån går ner samt påförsämrad likviditet på grand av ändrade utbetelningsterminer för stetsbidragetfrån 1993/94. har vidare fömtsatt att villkoren för utbetelningama inteförsämras ytterligare. Koncemen bedömer att ett resultet efter finansnetto påca behövs för att täcka koncemens kalkylmässiga merkostnader,vilket är nödvändigt för att kunna återinvestera i ny produktionsut-mstning. Beräknadresultaträkning för budgetåren 1993/94 och 1994/95 (miljoner Prop.1993/) BUaga 11 Resulfetefter finansnetto 164 174 Samhallslokaltillgångar i 253 egna festigheter och 170 förhyrda festigheter uppgår tillca 1 200 000 kvm. För budgeteret 1993/94 beräknas avskrivningama på egnafastigheter till och hyror, räntor samt övriga kostaadertill , Hyresin-tektema beräknas uppgå till 15 miljonerkronor, Nettokostaaden uppgår därmed till , Kosmader ochintekter för fastighetsför-valtaingen ingår i beräkningen av merkostaadsersättaingenför budgeteret 1994/95, Dekrav som stells på Samhall-koncemen är - en minste sysselsättaingsvolym förarbetshandUcappade anstellda på , - av rekryteringen skall ske från de s,k,prioriterade grapperaa, dvs utvecklingsstörda, psykiskt sjuka ochflerhandikappade, - andelen övergångar till arbete på den reguljäraarbetsmarknaden skall 5 uppgåtUl mmst och Prop. -ökad kostaadseffektivitet. Av resultetredovisning för budgeteret1992/93 framgår att företegsgrappen uppfyllt samtiiga krav utom kravet på attminst av de arbetshandikappade anstellda skulle övergå till arbete ufenförSamhaU. 787 personer gick till annat arbete. Det är 155 fler än året innan, meninte tillräckligt för att nå volymen , För dette skulle behövts att ca 850personer kunnat få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Med hänsyn till detsvåra arbetsmarknadsläget får resultetet ändå anses godtegbart. Det ekonomiskautfellet blev efter planenliga avskrivningar och finansnetto 174 miljonerkronor. Samhallbolagen fortsätter nu arbetet med attförändra verksamhetens sttuktar. Det gäller både branschinriktaingar ochorganisationstraktaren. Det sker således en minskning av tillverkning och enmotsvarande ökning av tjänster och service somorganisationsstraktaren förändras med sammanslagning av regionala förefeg,bildande av särskilda branschföreteg m.m. Arbetet är ett led i sttävandena attbredda arbetsuppgiftema för de arbetshandikappade och förbätaa detekonomiska resultetet. Regeringenanser att de riktiinjer som lades fast genom behandling (bet.1991/92:AU16, rskr 1991/92:249) av prop. 1991/92:91 om omvandling av Samhalltill aktiebolag m.m. samt budgetproposition (bet. 1992/93:AUI2, rskr.1992/93:203) bör gälla även för budgeteret 1994/95. Regeringenhar inhämtet att avser att late en intera projektgrapp utvärderaservice- och tjänsteområdet. Till projektet knyts en referensgmpp med AMS,handikapporganisationer, fackliga organisationer samt förettädare för deregionala Samhall-företegen. Utvärderingen beräknas vara avsluted den 1 maj1994. Regeringen fömtsätter att den får del av utvärderingen. För gäller ett besparingskrav, som innebäratt behovet av ersättning från steten successivt skall minska , så att bidraget budgeteret 1996/97 högst svarar mot lönekostaaden för de arbetshandikappade arbetstegama samt vissa kostnader för fastighets fonden. Till följd av besparingskravet har vid medelsberäkningen en neddragning med gjorts efter pris- och löneom räkning. För budgeteret 1994/95 beräknas därmed 4 . Neddragningen skall även ses mot bakgrand av företegsgmppens förbättrade likviditet. 3Förslag till riksdagsbeslut Prop. tillBidrag tiU SamhaU Aktiebokig för budgeteret 1994/95 anvisar ettreservationsanslag på 4 9(X) . Bidrag till för vissa skatter m.m. 1993/94 Anvisat 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Anslagetavser medel för betelning dels av vissa skatter som har samband med ombUdningenav stiftelseorganisationen till aktiebolag, dels av vissa kvarsteendeskatter som påförts den tidigare stiftelseorganisaöo-nen till följd avreformerad företegsbeskattning. SamhaUhar begärt att anslaget till Bidrag till för vissa skatterskall bibehållas även budgeteret 1994/95, eftersom viss skattebelastaing somanslaget avser att betela kan kvarste från tidigare budgeter. Genombeslut har regeringen medgett att förslagsanslaget för vissa skatter m.m. får överskridas med 180 709 000kr samt bemyndigat Kammarkollegiet att utbetela dette belopp till SamhaU somett särskUt ägartillskott. Medlen avsågs tecka kostaader dels förskatteinbetelningar till följd av ändrad företegsbeskattning, delsskattekostnader till följd av företegsgmppens omvandling frånstiftelseorganisteion till aktiebolag. (lämför prop. 1991/92:91, avsnitt 4.10).Mot bakgrand av att alla skattefrågor i samband med ombildnmgen till aktiebolagännu inte avslutets förordar regeringen att ett anslag för ändamålet tes uppäven för budgeteret 1994/95. tillBidrag till för vissa skatter m.m. för budgeteret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 34 147 000 1993/94 Anslag 34 209 000 1994/95 Förslag 34 512 000 Arbetslivcentram(ALC) har till uppgift att bedriva arbetsmarknads- och arbetslivsforskning somrör relationeraa på arbetsmarknaden och i arbetslivet samt produktivitets- ochtnflytendefrågor och arbetsorgamsa-tion. Efterbeslut i rUcsdagen har ALC under budgeteret 1991/92 genomgått enomfettende omsttuktarering. Denna har bl.a. inneburit att ALC har omvandlatstill ett renodlat forskningsinstitat. RUcsdagen har beslutet om inriktamgen avALC:s verksamhet för perioden /93 - 1994/95 genom antegandet av denforskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:AU14, rskr.1992/93:400). Ett antel verksamhetshetsmål har lagts fest i regleringsbrevetför budgeteret 1993/94. ALC skall koncenttera sinainsatser till uppbyggnad av forskningsprojekt inom ramen för ett anfelsammanhållna forskningsområden, intensifiera arbetet med forskaratbildning ochöka anfelet doktorander, aktivt medverka till att sprida forskningsresulfetentill berörda målgmpper samt vidga och fördjupa det intemationellaforskningsutbytet och samarbetet med högskolan och andra forskningsmstitat. Arbetslivscentirumfår fr,o,m, iimevarande budgeter sin basfinansiering över anslag. harAL,C erhållit hela sin finansiering från Arbetsmiljöfonden som i sin tar fårsin finansiering från arbeterskyddsavgiften, innebär att ALC kan lämna årsredovisningenligt förordningen om myndigheters årsredovisning och anslagsframstellningförst för innevarande budgeter, ALC har därför erhållit dispens av Riksrevisionsverketfrån att följa bokföringsförordningen i dess nya lydelse för budgeteret1992/93, Derta innebär att en bedömnmg av uppnådda resulfet kan göras först inäste års budgetbehandling Arbetslivscenttumanger i sin anslagsframstellning att man under den närmaste tte- tillfemårsperioden koncentterar sina forskningsmsatser inom fyra områden:Interaationaliseringen och EuropapolitUcen, Kompetens, prcxiuktivitet ocharbetsplatsutveckling, ArbetsmarknadspoIitUcen och partsinttessenas omvandlingsamt Kvinnoforskningen, Enviktig msats i uppbyggnaden av ALC till en ren forskningsin-stitation är enligtinstitatet uppbyggnad av forskaratbildningen vid ALC. harinstitatet ett femtontel doktorander i tjänst och skallforskamtbildningskurseraa utvecklas och permanentes i organisationen. Centtumavser vidare att ytterligare sterka samarbetet med universitet, högskolor ochandra forskiungsmstitationer. ALCkommer att vidte åtgärder för att förbättra spridningen av forskningsresulten,bl.a. genom att kontmuerligt ge ut forsknings- och arbetsrapporter samt anordnaseminarier och konferenser. ALC avser vidare att vidareutveckla detintemationella forskningsutbytet, bl.a. genom uppbyggnad av nätverk och intemationelltforskaratbyte. Isyfte att öka forskningens kvalitet och kostaadsmedvetendet mom organisationenhar ALC mfört nya ratiner för projekthantering. Bl.a. kommer allaprojektensökningar att bedömas såväl internt som av eteblerade forskare utenförALC. Alla projekt kommer fortlöpande att följas upp och utvärderas. Man avserockså att påbörja ett arbete med att utveckla resultetstyraing förverksamheten. Omsttuktareringenav ALC har inneburit att antelet fesfe tjänster vid ALC reducerats kraftigt,från 61 till 35 . Antelet tidsbegränsadeanstellningar (forskare och doktorander) har ökat från 15 tUl25. ALChar begärt oförändrat anslag för /95. Prop, 1993/94:100 Bilaga11 Arbetslivscentiaimsverksamhet skall bidra till ökad kunskap om förhållanden i arbetslivet. Ramanslag1994/95 . 2.2Resultatbedömning Prop, 1993/94:100 Regermgensbedömning är att de rUalinjer som har lagts fest i den forskningspolitiskapropositionen och de verksamhetsmål som lagts fest i regleringsbrevet förbudgeteret 1993/94 skall gälla även för budgeteret 1994/95, Beskrivningen i anslagsframstellningen visar attverksamheten bedrivs med denna inrUctaing, Det är emellertid ännu mte möjligtatt göra en bedömning av effektiviteten i verksamheten eftersom underlag saknasför en sådan prövning. Sammantegetmnebär regeringens bedömning att de rUctiinjer och mål som har lagts fast i denforskningspoUtiska propositionen och i regleringsbrevet för budgeteret 1993/94skall gälla för budgeteret 1994/95. Det är angeläget art arbetet med att utvecklametoder för att på ett bätae sätt redovisa verksamheten i relation till de nyakraven på mål- och resultetstyraing ges hög prioritet. ALChar inte framfört något aimat yrkande än att få behålla nuvarande resurser. Detfinns goda fömtsättningar för att verksamheten skall kunna bedrivas i nuvarandeomfetming med de resurser som beräknas för budgeteret 1994/95. Förslaget till ramanslag för ALC har, jämte pris-och löneomräkning, beräknats med hänsyn till ett rationaliseringskrav på . Vidare har vid beräkning av anslaget vissa tekniskajustermgar gjorts. Därvid har beräknats för avsättning tillttygghetsåtgärder för stetsanstellda och för avgifter till . finns närmare beskrivet i regeringens finansplan underavsnittet särskilda åtgärder. tillArbetslivscentrum för budgeteret 1994/95 anvisar ett ramanslag på 34 512 000kr. 1992/93 Utgift 14 954 000 1993/94 Anslag 14 253 000 1994/95 Förslag 14 903 000 Arbetsdomstolen(AD) prövar mål rörande kollektivavtel samt andra arbetstvister enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. För domstolen gäller förordnmgen(1988:1137) med instraktion för Arbetsdomstolen. De övergripande målen för Arbetsdomstolen är attsnabbt och effektivt samt med iakttegande av höga krav på rättssäkerhet avgörade arbetstvister som förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen ochfrämja en enhetiig rättstillämpnmg. Arbetsdomstolenhar i sin årsredovisning redovisat produktivitetsutveck-Imgen inom domstolen.Produktiviteten mäts genom att följa antelet avgjorda mål under ett budgetår iförhållande tUl den genomsnittiiga årsarbetskraften hos domstolen. Måltillströmning,målbaUins samt i genomsnitt avgjorda mål per årsarbetskraft Avgjorda mål per antel Anteletinkomna mål har ökat kraftigt. 1992/93kom det in 565 mål vilket är en ökning jämfört med budgeteret1990/91. attöka och ökningen mellan budgeteren 1991/92 och 1992/93 stennar Hl Domstolens avverkning av mål har ökat 8 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 mellanbudgeteren 1990/91 och 1992/93. Målbalansen, dvs. antel inneliggande ännu inteavgjorda mål, har också börjat minska. Domstolen eftersttävar en målbalans påca 200 mål. Domstolenhar som ett verksamhetsmål att minska handläggningstideraa för mål som förstill domstolen. Domstolen konsteterar dock att det endast finns ett begränsatuttymme för att kunna påverka handläggningstideraa. Arbetet med målen styrsfrämst genom processuella regler i . För mål som avgjorts efterhuvudförhandling under förste var den genomsnittligahandläggmngstiden för A-mål 9 månader och B-mål 11 månader. Med A-mål avses målsom anhängiggjorts i Arbetsdomstolen som förste och enda instens. Med B-målavses mål som fullföljts till Arbetsdomstolen från tingsrätt. Isin fördjupade anslagsframställning konsteterar Arbetsdomstolen att nuvaranderesurser är tillräckliga för att kunna bemästra den arbetsbörda som bedömsföreligga . Måltillsttömningen för de närmast kommandeåren beräknas ligga på en fortsatt hög mvå, mellan 500 och 600 mål . Arbetsdomstolenhemsteller att ramanslaget för budgeteren 1994/95 -1996/97 faststells till samt att för budgeteret 1994/95 anvisas ett ramanslag på 15 700 000kr. 1993/94:100 Bilaga11 Arbetsdomstolenskall snabbt och effektivt samt med iakttegande av höga krav på rättssäkerhetavgöra de arbetstvister som förs till domstolen. Arbetsdomstolenskall leda rättsutvecklingen och främja en enhetlig rättstillämpmng inom detarbetsrättsliga området. Ramanslag1994/95 Planeringsram: 1994/95 1995/96 1996/97 Deövergripande mål som gällt för Arbetsdomstolen under budgeteret 1993/94 börligga fest för den kommande tteårsperioden. Som verksamhetsmål har angivitsatt domstolen skall sttäva efter att begränsa handläggningstidema.Arbetsdomstolen uppger att domstolen har haft konttoll över handläggmngstidemattots en kraftig måltillsttömning. Av den redovisade genomsnittligahandläggningstiden av mål är det emellertid svårt att dra några slutsatser dåuppgiften endast avser en del av ett budgetår. Av Arbetsdomstolens redovisning framgår vidare attmåltillsttöm-mngen ökat kraftigt under budgeteren 1990/91 - 1992/93 för attdärefter kulmmera mot slutet av /93. Det kan konsteteras attdomstolen klarat att hålla en runlig målbalans ttots en hög arbetsbe-lasöiingunder , vilket tyder på en effektiv mål-hantermg. Domstolenhar haft en mycket ansttängd arbets-sitaation till följd avden mycket kraftiga måltillsttömningen. Emellertid har AD på ett ambitiöst sättkunnat hålla en runlig målbalans. Trots att måltillströmningen kulmineradeförst har målbalansen inte ökat yrteriigare under föregåendebudgetår. Arbetssitaationen för domstolen kan under den närmaste tteårsperiodenförväntes återgå till ett normalt läge. Domstolen bör eftersttäva en målbalansav 150 - 200 mål. Vidare måste domstolen fortsatte arbetet med att begränsahand-läggnmgstidema. bör vara möjligt mot bakgmnd av attmåltill-sttömmngen bedöms ha stebiliserats och inte förväntes öka ytterligare. Motbakgmnd av den fördjupade prövning regeringen gjort av verksamheten drasföljande slutsatser. De övergripande målen för den verksamhet Arbetsdomstolenskall ligga fast även för den kommande treårsperioden. Handläggningstideraa börfortsätta att nunska och Arbetsdomstolen bör eftersttäva att undertteårsperioden uppnå en målbalans på 150 - 200 mål . Någotsärskilt besparingskrav bör inte åläggas Arbetsdomstolen för budgeteret 1994/95.Anslaget bör vidare räknas upp med för , ,o ökade arvodeskostaader.Mot bakgmnd härav bör anslaget för budgeteret 1994/95feststellas tiU . Vid beräkning av anslaget har Prop.1993/94:100 vissa tekniska justeringar gjorts. Därvid har 34 000 kronorberäknats för BUaga 11 avsätming till ttygghetsåtgärder för stetsanstelldaoch för avgifter till Stetens arbetsgivarverk. finnsnärmare beskrivet i regeringens finansplan under avsnittet särskilda frågor. tillArbetsdomstolen för budgeteret 1994/95 anvisar ett ramanslag på . StetensförlUcningsmannaexpedition är en centtal myndighet för det Stetiigaförlikningsväsendet. Expeditionen anvarar vidare för stetistiken överarbetsinstellelser i riket. För förlikningsmannaexpeditionen gällerförordningen (1988:653) med insttuktion för Stetens förlikningsmannaexpedition. Ianslagsframstellningen föreslår förlUcningsmannaexpeditionen att inrUctningenav verksamheten bör ligga fest. Utfallet för förvaltningskostnadema harunderstigit anvisat belopp under budgeteret 1992/93. Stora svårigheterföreligger när det gäller att föratse behovet av förlUcningsm-satser på centtalnivå. medför problem att beräkna medelsbehovet för verksamheten.Expeditionen har på försök avstått från art återbesatte en tjänst efter enpensionsavgång. Det är även svårt att beräkna ersättaingen till särskUtförordnade förlikningsmän. FörlUmingsmannaex-peditionen anser att ersättaingenför de fesfe förlUcningsmännen bör ses över och avser återkomma i derma fråga. För /95 föreslår myndigheten ettförslagsanslag på . Med hänsyn till svårigheteraa att bedöma omfetmingen av antelet 114 arbetskonflikter börexpeditionen anvisas medel i samma utsttäckning Vid beräkning av anslaget har emellertid vissa tekniska Prop.1993/94:1(X) justeringar gjorts. Härvid har för avsättaing tillttygghetsåtgärder för Bilaga 11 stetsanstellda beräknats . Detta finns närmare beskrivet i regeringens finansplan under avsnittetsärskilda frågor. Anslaget för budgeteret 1994/95 bör föras upp med 1 657 000kr. till Statens förlikningsmannaexpediton för /95 anvisar ettförslagsanslag på . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag uppfinningar avger utiåtenden i frågor som avsertillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstegares uppfinningar.Nämnden består av ordföranden och sex ledamöter. Nämnden har en sekreterare somerhåller fest arvode. I övrigt har mte nämnden någon personal. Nämnden har avregeringen fått dispens från kravet att lämna resultettedovisning. Någotsammanttäde har mte hållits under budgetåret. Anslaget för /95bör tes upp med . tillStatens nänmd för arbetstagares uppftnningar för budgeteret 1994/95 anvisar ettförslagsanslag på . 1992/93 Utgift 16 842 000 1993/94 Anslag 16 130 000 1994/95 Förslag 16 130 000 Från anslaget betelas andel av kostaaderaa för verksamhet. tillInternationella avgifter för budgeteret 1994/95 anvisar ert förslagsanslag på16 . 9 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 Regional utveckling Bilaga 11 Istetsbudgeten för innevarande budgeter har medel för regional utvecklingstellts till regeringens förfogande under följande anslag och med angivnabelopp. 1.Lokalisermgsbidrag m.m. 350 000 000kr. 3.Täckande av förluster på grand avkreditgarantier till företeg i glesbygder m.m. Ersättning för nedsättamg av socialavgifter . 6.Särskilda regionalpolitiskainfrasttuktaråtgärder m.m. . 8.Expertgrappen för forskning omregional utvecklmg . 9.Kapiteltillskott tUl enutvecklingsfond för Västaorden . Regeringen avser att i en särskild propositionvåren 1994 redovisa förslag om regionalpolitiken för . Anslagen bör iavvakten på en sådan proposition föras upp med oförändrade belopp för näste budgeter. BUaga 11 Regeringen föreslår att,i avvaktan på särskild proposition i ämnet, för /95 beräknatill, 1.Lokaliseringsbidrag m.m. ettreservationsanslag på , 2.Regionala utvecklingsinsatser ett reservationsanslag på 1 , 3.Täckande av förluster på grurul avkreditgarantier till företag i glesbygder m.m. ett förslagsanslag på , 4.Ersäuning för nedsättning avsocialavgifter ett förslagsanslag på . 5.Sysselsättningsbidrag ettförslagsanslag på , 6.Särskilda regionalpoUtiskainfrastrukturåtgärder m.m. ett reservationsanslag på , 7.Glesbygdsmyndigheten ettreservationsanslag på , 8.Expertgmppen för forskning om regionalutveckling ett reservationsanslag på , 9.Kapitaltillskott tiU enutvecklingsfond för Västnorden ett förslagsanslag , Transportstöd ett förslagsanslag på , Lokaliseringslånett reservationsanslag på . 1Förslag tm Prop, 1993/94:100 Lagom ändring i lagen (1993:719) om särskilt studielån för den Underbilaga11.1 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1993:719) omsärskilt stadielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildnmg skall haföljande lydelse. 1§ Särskilt stadielån får enligt denna lag den sombeviljats rätt till arbetsmarknadsutbildnmg för vilken sfetiigtutbildningsbidrag lämnas, och som 1. inte har fyUt , eller 2. har fyllt , om arbetsmarknadsutbildningenavser utbildning inom det reguljära utbildmngsväsendet. Särskilt studielån enligt första stycket 1 lämnasdock inte om utbildningen avser arbetsmarknadsutbildning som understiger 15kalenderdagar Regeringen eller den myndighet regeringen bestemmerfår meddela föreskrifter om undanfeg från bestämmelsen i förste stycket 2. Denna lag ttäder i kraft den , Den nyabestemmelsen skall mte gälla om arbetsmarknadsutbildningen har påbörjats föreUcraftttädandet. 2 Förslag tm Prop. Lag om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter Underbilaga 11.1 1 § En arbetsgivare som låter en anstelld delte iutbildnmg på arbetstid med bibehållna anstellningsförmåner och som efteranvisning av länsarbetsnämnden ansteller en ersättere för den som delter iutbildningen, får göra avdrag enligt bestemmelsema i 2 och 3 §§ från dearbetsgivaravgifter som han enligt 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall betela. 2 § För en ersättere som avses i 1 § fårarbetsgivaren göra avdrag med per arbetsdag som ersättaren har varitanstelld. 3 § Arbetsgivaren får göra avdrag med högst 75 kronorper utbildningstimme, dock sammanlagt högst , för varje arbetstegaresom delter i av länsarbetsnämnden godkänd yrkesinrikted utbildning ellerutbildning som ökar arbetstegarens föratsättaingar att tillgodogöra sig nyteknik eller utföra nya arbetsuppgifter. 4 § Vid fördelningen av influtna arbetsgivaravgifterenligt 2 kap. 6 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall de avdrag som görsenligt 2 och 3 §§ minska det belopp som förs till steten enligt 4 kap. 7 §nämnda lag. Denna lag ttäder i kraft den och gällertill utgången av . Lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter 1993/94:100UnderbUaga 11.1 Härigenomföreskrivs att 1 kap. 1 § och 4 kap. 8 § lagen (1981:691) om socialavgifter'skall ha följande lydelse. I denna lag ges bestemmelser om avgifter förfinansiering av den allmänna försäkringen och vissa andra sociala ändamål.