prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Antalet nyproducerade lägenheterförväntas därför mot slutet av Bilaga 1.1 prognosperioden börja närma sig enmer långsiktig jämviktsnivä. Bo-verketa bedömningar som bl.a. baseras på demograflskafektorer innebär att 25 000 lägenheter byggs per är under 1990-taIet. Antaletregistrerade påbörjanden förväntas bU II 000 1994 och 17 000 1995.Utvecklingen av den fektiska byggvolymen följer dock inte detta antal eftersomen omfördelning av byggandet sker till de tre nästföljande åren.Volymen av nyinvesteringar i bostäder beräknas fella 1994 och med 1995. 1993 påsamma sätt som för nybyggnader, vilket också på detta område innebar starka incitament att åtminstone formellt påbörja arbetena för ombyggnader före . Enligt SCB påbörjades 67 000 lägenheter i flerbostadshus för ombyggnation imder 1992 varav mer än hälften registrerades Qärde kvartalet. En stor del av dessa påbör jades dock endast i formell mening. Det finns således en stor potential för ombyggnadverksamhet också efter 1993. har antalet påbörja de lägenheter för modernisering minskat avsevärt delvis som en konsek vens av det stora antalet påbörjade moderniseringar 1992 men ocksk på grund av nedtrappningen av subventionema. Ombyggnadema blir allt mindre omfettande, vilketkan bero pä reducerade subventioner samt en mer restriktiv kreditprövning. Dengenomsnittliga investeringen per lägenhet har sjunkit från knappt 300 000kronor till ca per lägenhet enligt statistik frånBoverket. Vid dessa mindre omfettande ombyggnader uppges kreditrestriktioneraavara inindre än vid nyproduktion av bostäder. Marknaden bedöms klara av dehyreshöjningar som följer efter ombyggnadema. Det iimebär att nedgången iombyggnadsverksamheten inte blir lika dramatisk som för nyproduktionen.Dessutom verkar det s.k. RBF-stödet (statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus som avskaffas ) samt bidrag till ombyggnation aväldrebostäder uppdragande på ombyggnadema. Sålunda bedöms antalet påbörjadelägenheter för ombyggnation förbli relativt högt imder prognosperioden. Trotsdet feller volymema som en effekt dels av att de lägenheter som påbörjadesformeUt färdigställs framför allt imder 1993 (K;h 1994, dels pågrund av den minskande omfettningen av varje ombyggnad. Sammantagetberäknas bostadsinvesteringama fella under 1994 föratt sedan minska ytterligare något 1995. Avgörande för utveck lingen därefter blir hur samhällsekonomin utvecklar sig, relativpriset på boende samt branschens förmåga till förnyelse. Avregleringen av bostads marknaden samt den nya konkurrenslagen bör medföra både lägre priser men också ett större urval av kvalitéer på boendet. Mycket talar för att bostadsbyggandet kan öka igen. Diagram 8.3 Bostadsinvesteringar Miljorder kr. Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Tillbyggnadsverksamheten hör föratom bostadsinvesteringar och investeringar ibyggnader och anläggningar inom näringsliv och offentlig verksamhet, ocksåreparationer och tmderhåll av festigheter och anläggningar. Efter en nedgång avbyggnadsinvesteringaraa (Kh vändeutvecklingen uppåt . Avregleringen av kreditmarknadenmedverkade till en stark kreditexpansion vilket tillsammans med attlåneinstituten delvis övergav tidigare utlåningsprinciper gav upphov till ettbyggande med spekulativa inslag tmder inflytande av höga prisökningar. Under1990 visade sig allt tydligare tecken på en omsvängning då både priser ochinvesteringar sjönk. Fallet förstärktes av starkt stigande realränta efterskatt, ökade driftskostnader samt av sjunkande efterfrågan pä lokaler tillföljd av en svag produktionsutveckling inom både tjänste- cx:h industrisektom. föll byggnadsinvesteringaraa med 14 %till följd av bo-stadsinvesteringaraas svaga utveckling, det stora överatbudetpå kommersiella lokaler som reducerade näringslivets investeringar avsevärt,samt kommtmemas lägre byggnadsaktiviteter. De omfettande infrastruktursatsningamakunde endast begränsa investeringsminskningen. Arbetslösheten fortsatte attstiga . uppgick arbetslösheten inombyggnadsarbetarförbtmdet till vilket var en uppgång med 6procentenheter jämfört med motsvarande tidpunkt 1992. Högst var arbetslöshetenbland de okvaliflcerade arbetama. Diagram 8.4 Byggnadsinvesteringarper sektor 1970-1995 Miljarder kr.1985 års priser 60- IAniaggnlngor - övriga byggnader | Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: , ochFinansdepartementet feller byggnadsinvesteringaraaytterligare genom den svaga utvecklingen av bostadsbyggandet. Till en viss delbegränsas nedgången i den totala byggnadsverksamheten av att reparations- ochimderhållsverk-samheten expanderar. Fallet i ombyggnadsverksamheten leder tillatt un-derhällsätgärderna ökar. Det 30-procentiga avdraget för arbetskostnadervid underhållsåtgärder på bostadsfåstigheter och vissa subventioner tillunderhåU av kommunala byggnader ger också betydande tillskott tillrepa-rationsverksamheten . Sammantaget minskar dock byggnadsverksamhetenmed 1994. Byggnadsinvesteringar näringslivet myndigheter bostäder 155,4 48,1 22,4 85,0 -7,1 -11,6 -6,4 -14,5 -14,4 -22,6 -20,6 1,3 -2,2 -1,2 -49,5 -6,5 -5,3 8,0 -2,0 -6,5 -9,9 -10,5 -0,1 Källor: , Statistiska centralbyrånoch . väntas ett vändning förbyggnadsinvesteringaraa till följd av att byggandet inom näringslivet föratsesstiga. Expansionen blir dock begränsad till följd av det stora utbud avkommersiella lokaler som väntas Den totala byggnadsverksamheten bedöms därför bli oförändradfrån 1994 till 1995. Miljarderkr., priser 1993/94:100 Bilaga1.1 -0,7 -10,4 -0,7 -4,5 -1,5 0,2 -2,7 0,2 -5,0 0,0 -4,3 -0,2 -3,0 0,2 -1,4 0,0 -1,2 -1,6 0,2 1,3 0,0 0,0 -1,0 -17,8 -5,6 -7,4 -3,9 -1,7 -0,2 Källor: , ochFinansdepartementet. Alltsedan i början av 1980-talet har det pågått enstrukturell lageravveckling. I den nuvarande lågkonjunkturen dominerasemeUertid utvecklingen av en ofrivillig lageruppbyggnad. Industrinslagerstockar började åter stiga . Uppgången för denhemmamarknadsorienterade detaljhandeln kom dock betydligt . Industrinbörjade åter avveckla lagren 1991, detaljhandeln bedöms ha påbörjatlagertrimmningen igen tmder . Inom partihandeln haremellertid lagerawecklingen varit oavbruten. Diagram8.5 Lagerstockar i förhållande till produktion index2:a halvåret 1985=100 160- II I II- 1-- r- I r IIIItI r" 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 bedöms lagerawecklingen ha uppgått tilldrygt . Industrins avveckling av färdigvaralagerintensifierades. Detta möjliggjordes genom ökade exportleveranser till följdav den förstärkta konkurrenskraften. Även parti- och den hårt pressade bilhandelnreducerade sina lager. Den svaga utvecklingen i den privata konsumtionenmedförde emellertid att detaljhandeln exkl. bilhandeln flck vidkännas enbetydande lagerökning. 1993/94:100 Bilaga1.1 Diagram 8.6 BNP-utvecklingoch lagerbidrag 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Gnmdhypotesen i den föreliggande prognosen är attrealräntan och konkurrenssituationen fortsätter att utgöra starka incitamentfor ytterligare effektivisering av kapitalanvändningen. Därför föratseslagerkvoteraa, dvs. industrins lagerstockar i förhållande till produktionen ochdetaljhandels lagerstockar relativt den privata konsumtionen, fortsätta attsjunka. Lagerawecklingen 1994 beräknas emellertid ske i inindre utsträckning äntidigare. Är 1995 föratses en svag ökning av de samlade lagerstockarna. Är1994 förväntas industriproduktionen åter skjuta fart, somexportefterfrågan accelererar. Detta kan väntas leda till att avvecklingen avinsatsvaralagren och varor i arbete förbyts till en mindre uppgång.Exportefterfrågan medger dock en fortsatt bantning av färdigvaralagren. Denprivata konsumtionen stiger något, vilket tmderlättar en önskadla-gemeddragning inom framför allt detaljhandeln. Är 1995 föratses en likartadutveckling. Inom industrin sammantaget förväntas en viss lagerapp-byggnad.Färdigvaralagren bedöms plana ut som den fortsattaproduktionsökningen beräknas kräva en lagerappbyggnad av såväl insatsvaror somvaror i arbete. Utvecklingen i den privata konsumtionen möjliggör en fortsattreduktion av detaljhandelns lager. Lagerpostensbidrag till BNP-utvecklingen har varit betydande. Prop- 1993/94:100Under bedöms emeUertid lagerbidragen bli tämligen BilagaI. innebar den tilltagande lagerawecklingen ett negativtbidrag till BNP-tillväxten på . Prognosen för såväl 1994 som1995 innebär att lageratvecklingen genererar ett positivt bidrag pä ca 1/2procentenhet. 9 Den offentliga sektom Denoffentliga sektoms finanser har försämrate kraftigt frän 1990, huvudsakligentill följd av övergången från en överhettning i ekonomin till en djuplågkonjunktur. uppgick underskottet i det finansieUa sparandet tillmotsvarande av BNP. Med den beräkningsteknik som använts tidigare skulleca 3/4 bero på det onormalt låga kapacitetsutnyttjandet i ekonomin och ca 1/4vara av strukturell natur. Underskottet minskar successivt , men är fortfarande niycket stort. Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 9.1 Denkonsoliderade offentliga sektom Underförsta hade den offentiiga sektom finansiellasparandeöverskott motsvarande av BNP. Den svaga ekonoiniska utvecklingeni slutet av decenniet och av medförde enkraftig försämring av den offentliga sektoms finanser. Det finansiellasparandet sjönk till motsvarande ca minus av BNP 1982. Sparandetförbättrades sedan under den långa högkonjunkturen och 1990 uppnåddes ettfinansiellt överskott motsvarande av BNP, se diagram 9.1. Diagram9.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande 19701995 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Bakom förstärkningen av den offentliga sektomsfinanser låg, föratom den starka konjunkturen, de mot slutet av 1980-talettilltagande löne- och prisökningaraa. Inflationen, tillsammans med de icke inflationsskyddade skatteskalorna, bidrogtill att driva upp skattekvoten (skattema och social- Prop. 1993/94:100avgifterna som andel av BNP). Sammantaget med vissa, delvis tillfälliga. Bilaga 1.1 skattehöjningar steg skattekvoten från 1985 till 1990.Utgiftemas andel av BNP minskade med ,huvudsakligen till följd av att ränteutgiftema sjönk när den finansiellaställningen förbättrades. Konjimktumedgången med väsentligt sänktkapacitetsutnyftjande (x;h nedväxling av inflationen har medfört en synnerligenkraftig försämring av den offentliga sektoms finansiella sparande från 1990.Därtill kommer att tiUfäUigt höjda skatter drog upp inkomstema 1990, medanbankstödet drog upp utgifterna . minskade detfinansiella sparandet med ca , motsvarande av BNP, setebeU9.1. Ikbell9.1 Den offentliga sektoms finansieUa sparande förklaring till förändringenmellan 1990 och 1993 Förändring av finansiellt sparande -253 Förklarande faktorer till förändringen Förändrat konjunkturläge -138 Minskadlöneandel, ökad sparkvot m.m. -30 Nedväxling av inflationen -7 Ränte- och investeringsbidrag för bostäder -18 Besparingar i transfereringssystemen 16 Övriga beräknade inkomst- och utgiftsändringar -41 Från ett överhettat och därmed ohållbart läge iekonomin 1990 sjönk BNP fram . Den totala arbetelöshetenökade från till av arbetskraften. minskade den, förskattebaserna centrala, marknadsmässiga sysselsättningen i ställetför en normal trendmässig ökning. De svenska skatte-, försäkrings- och bidragssystemenmedför att hushållen, vid en interaationell jämförelse, i hög grad är skyddadefrån inkomstbortfeU när produktionen och sysselsättningen viker.Inkomstbortfellet vid ökad arbetslöshet absorberas till av denoffentliga sektom i form av försämrat finansiellt sparande, medan endast 20 %drabbar hushållen i form av lägre disponibel inkomst. Den synnerligen stora nedgången i sysselsättningenoch ökningen av arbetslösheten tiUsammans med det statiiga stödet till bankemaberäknas ha försämrat den offentliga sektoms finansiella sparande med ca 181miljarder kr. Dessutom har skatteinkomsterna minskat till följd av att hushåUenssparkvot och vinstandelen i ekonomin ökat jämfört med , eftersomkapitalavkastning är lägre beskattad än konsumtion och löner. Detta tillsammansmed skillnaden i inkomster av slutskatteregleringen har försämrat de offentiigafinanserna med ca 30 miljaider kr. Inflationsned-växlingen beräknasha "kostat" den offentliga sektom ca 7miljarder kr., genom att skatteskaloma och basbeloppet justerats med Prop.1993/94:100 högre inflation. Det omfettande och dyra bostadsbyggandet underslutet av bidrog till kraftiga ökningar av räntebidragen under I99Ioch 1992. Beslutade besparingar i form av reducerade räntebidrag och slopadeinvesteringsbidrag minskar de offentliga utgifterna för bostadsstödet förstunder . Lägre ersättningsnivåer i transfereringssystemen m.m. har förstärktdet offentliga sparandet med ca . 1993 jämfört med regelsystem.Effekten av de beslut om besparingar, som fettats , kommerockså att visa sig efter 1993. Övriga beräknade inkomst- och utgiftsändringarinkl. skattereformen beräknas ha försämrat det offentliga sparandet med ca 41miljarder kr. Där ingår även bortfell av tillfälligthöjda skatter. Skattereformen var enligt preliminära beräkningar"underfinansierad" med ca . Hälftenav detta beror på att de budgetförstärkande dynamiska effekteraa ännu inteuppkommit på grund av konjunkturläget. Resterande underlinansiering beror bl.a.på att bolags- och pensionfondsbeskattningen samt den särskilda löneskattengett mindre inkomster än beräknat. Övriga skatteändringar beräknas ha försvagat denoffentiiga sektoras sparande med ca . Detberor bl.a. på att den tillfälligt höjda mervärdesskatten och den likaledestillfälliga arbetamiljöavgiften förstärkte sparandet 1990. Volymökningar av offentlig konsumtion ochinvesteringar tillsammans med ökade flyktingkostnader har försvagat deoffentliga finanserna med . Den offentiiga konsumtionenlåg 1993 på en något högre nivå i fästa priser än 1990, trots besparingaraaunder . iimebär en itabellen oförklarad förbättring av det offenfliga sparandet mellan 1990 och1993. Den utgör nettoeffekten av alla övriga, i tabellen icke medtagna,förändringar av den offentliga sektoras inkomster och utgifter. Är uppgick imderskottet i den offentiigasektoras finansiella sparande till ca . Med denberäkningsteknik som använts tidigare skulle ca 3/4 bero på det onormalt lågakapacitetsutnyttjandet i ekonomin och ca 1/4 vara av strukturell natur.Uppdelningen av underskottet i en cyklisk och en strukturell del är behäftatmed stor osäkerhet och det finns flera olika metoder att göra uppdelningen. Viduppdelningen krävs en uppskattning om såväl konjunkturläget, dvs. var befinnersig ekonomin i förhåUande till ett normalläge, som hur den offentiiga sektomsinkomster och utgifter påverkas av konjunkturen och förändringar i denna. Beräkningamas känslighet för vilka antaganden somgörs illustreras av att (Economic Outlook, dec. 1993)redovisar det icke konjunkturberoende underskottet 1993 till ca11 % av BNP eller ca 3/4 av det totala underskottet. Större delen av skillnadenmellan beräkningama beror på olika värdering av BNP-gapets storlek samt på attOECD inkluderar utgiftema för bankstödet i det strukturella underskottet. försvagades det offentligasparandet till följd av Prop. 1993/94:100 konjunktumedgången och bankstödet.Därtill kommer att skatteinkomster- Bilaga 1.1 na drogs ned utöver vad somförklaras av sänkt kapacitetsutnyttjande, genom att sparkvoten (x;hvinstandelen i ekonomin ökade. Den förväntade uppgången i ekonomin tmderprognosperioden leder till att den konjunkturberoende försvagningen av detoffentliga sparandet upphör. En starkt bidragande orsak till förbättringen avdet offentliga sparandet 1994 är att bankstödet väntas minska markant. I andrariktningen verkar att den snabbt stigande statskulden försänuar räntenettot, setabell 9.2. Den i tabell 9.2 redovisade förändringen av detjusterade primära sparandet avser förändringen av sparandet exklusive effekterav ändrat konjunkturläge, bankstöd, vissa skattebasförskjutningar och ändraderänteutgifter och kapitalinkomster. Denna restpost fångar härmed dels effekterav regeländringar beslutade av nuvarande och tidigare riksdagar, och delseffekter av ändrade föratsättningar avseide bl.a. befolkningssamman-sättningcx:h bostadsbyggande. Det är den kortsiktiga statiska budgeteffekten ovregeländringar som påverkar det primära sparandet och inte den långsiktigaverkan. De dynamiska effektema av regeländringar kommer huvudsakligen attregistreras som en konjunkturberoende förändring i tabell 9.2. T.ex. enskattesänkning år 1, som ökar tiUväxten år 2, kommer i tabellen att dra neddet primära sparandet år 1 och registreras som en konjunturberoendeförstärkning av sparandet år 2. Tabell9.2 Förfindring av den offentliga sektoms finansiella sparande Löpandepriser, miljarder kr. -16,2 165,1 -161,7 Konj unkturberoende, inkl. bankstöd m.m. -90,8 -66,0 -88,4 -76,7 -13,5 -16,5 -2,4 -5,8 Räntor och kapitalinkomster, netto -8,2 -14,5 -10,3 -20,7 sjönk det primära sparandet med ca 21miljarder kr. Det förklaras av att de tillfälliga skattehöjningama under 1990och 1991 upphörde, andra skattesänkningar, ökade räntebidrag samt ökatflyktingmottagande. Omläggningen av finanspolitiken framkommer genom att dentidigare försämringen av det primära sparandet ersätts med en förbättring varjeär . beräknas undeiskottet i det finansiellasparandet uppgå till ca . Är 1995 sker endast en svagförbättring räknat i kronor, men som andel av BNP minskar ändå imderskottettill , se Kostnader och intäkter vid ett evenhieUt medlemskap går inte i beräkningama. 1993/94:100 Bilaga 1.1 lbell 9.3 Den ofTentliga sektorns inkomster och utgifter Skatter och avgifter Övriga inkomster Transfereringar till hushåll Subventioner m.m. Ränteutgifter Konsumtion Investeringar 1 037,4 389,5 111,1 -107,0 -195,5 -165,1 -161,7 Procent av BNP Skatter och avgifter Utgifter Bnansiellt sparande -7,4 -13,5 49,3 69,5 -11,1 48,3 66,9 -10,2 Armu: I investeringar ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesteringar samt köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , , och De stora sparandeimdeiskotten har lett till enförsämring av den offentliga sektoms finansiella ställning. Är 1990 hade denoffentliga sektom en finansiell nettofordran motsvarande av BNP. Den sedan1991 snabbt ökande statsskulden har medfört att den offentiiga sektora fått ennettoskuld, som vid utgången av 1993 beräknas till motsvarande avBNP. Det är dock fortfarande lägre än i många andra länder. Genom de fortsattstora underskotten närmar sig den svenska nettoskuldensnabbt samma nivå som genomsnittet för OECD-ländema, se diagram 9.2. Sverigesrelativa position är dock något sämre än vad som framkommer i diagram 9.2,eftersom den offentliga sektoras pensionsåtaganden är förhållandevis stora iSverige. Det borde föranleda en mindre offentlig nettoskuld genom en störreförmögenhet i AP-syste-met. Enviktig orsak till försämringen av de offentliga finansema är attskatteinkomsterna minskat. Som firamgått ovan beror det huvudsakligen på densvaga utvecklingen av skattebaserna, medan skattereformen och andraregeländringar haft mindre betydelse. Efter skattereformen 1991 har ett stortantal förändringar av skattereglerna vidtagits, av såväl strukturella som avstatsfinansiella skäl. Regelförändringaraa avspeglas i viss utsträckning påmakronivå av förändringar i skattekvoten (skattema och avgiftema som andel avBNP). Men det är inte bara förändringar i skatteregler som har betydelse förskattekvoten. Den beror också på hur skatteunderlagen utvecklas i förhållandetill BNP. Även betalningsratiner och redovisningsprinciper påverkarskattekvoten. 14 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 Diagram 9.2 Den offentligasektoms finansiella nettostfiUning Andel av BNP 1993/94:100 Bilaga1.1 \ | -''■*-» y ......... -V ::;:::;r;;_. 1 totalt 1 \ 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor:OECD, och . sjönk skattekvoten med 6procentenheter, som framgår av tabell 9.4. Det motsvarar ett skattebortfeU päca . räknat pä BNP-nivå, och utgör således ett mått pådet totala skattebortfeUet exkl. effekt av ändrad BNP. Av detta beräknadeskattebortfeU beror ca . på att de offendiga myndigheterna sedanskattereformen inte längre betalar mervärdesskatt och 12 miljarder på sänktarbetsgivaravgift till sjukförsäkringen för att kompensera arbetsgivarna förövertagande av sjuklönekostnader. I båda dessa fell minskade också deoffentliga utgifterna i motsvarande grad. Denna del av skattesänkningen ärsåledes neutral för den offentliga sektoras sparande. En del avskattekvotsnedgången beror på högre sparkvot och högre vinstandel än 1990samt på skillnaden i inkomster av slutskatteregleringen, vilket sammanlagtberäknas motsvara ett skattebortfeU pä ca 30 miljaider kr. Det är endastresterande skattebortfeU pä ca . som kan hänföras till effekterav regeländringar beslutade av nuvarande och tidigare riksdagar. Därav utgören betydande andel bortfell av tillfälliga skatter, som gällde . Slutsatsen är således att av skattekvotsminskningenpå beror ca 1/3 på regeländringar inkl.effekt av att tillfälliga skatter upphört och ca 1/3 är resultatet avbudgetneutrala skatteändringar. Ca 1/3 är en följd av att en ohåUbart lågsparkvot och vinstandel drev upp skatteinkomsteraa . Skattekvoten beräknas minska med ytterligare ca 1,5procentenheter . Orsakema till den fortsatta nedgången avskattekvoten kan hänföras till utvecklingen av företags- ochmervärdesskattema, se tabeU 9.4. Tabell9.4 Skatter och avgifter Procentandel av BNP 1993/94:100 Bilaga1.1 Hushållens direkta skatter Företagens direkta skatter Mervärdesskatt Övriga indirekta skatter , , och . Hushållens direkta skatter ökar genom attgrundavdraget reducerats och slopats helt vidden statliga inkomstbeskattningen. En egenavgift till den obligatoriskaarbetslöshetsförsäkringen införs . Avgiften, som är avdragsgiU vidinkomstbeskattningen, utgår pä inkomster upp till 7,5 basbelopp (264 000 kr.1994) och är 1994 och höjs till 1995. Skatterna på enskildnäringsverksamhet och på avkastningen av aktier har sänkts . Är1995 slopas förmögenhetsskatten och kapitalinkomstskatten sänks till . Företagens skatteinbetalningar väntas minska 1994.Det beror pä till stor del på att företagsskatterna drogs upp 1993 avtillfälliga effekter. Dessutom iimebär regeländringarna i företagsbeskattningenfr.o.m. 1994 en viss skattesänkning , till följd avavsättning till periodiseringsfonder. Företagsskattema sjunker ytterligare 1995när avskattningen av reserverade vinstmedel upphör. Det generella anställningsstödet (GAS), som gällerunder 1994, och systemet med utbildningsvikariat bekostas genom attarbetsgivama får göra avdrag pä arbetsgivaravgiftema. DessaarbetsmarknadspoUtiska åtgärder drar ned arbetagivaravgifteraa som andel avBNP. Mervärdesskatteintäkteraa utvecklas svagt ,trots en ökning av den privata konsumtionen. Bostadsbyggandet, som är den andrastörre skattebasen för mervärdesskatten, minskar mycket kraftigt. Flera punktskatter höjdes vid årskiftet 1993/94 med4 %. Är 1995 sker en ytterligare höjning av punktskattema genom att de skaräknas upp med inflationen . Fastighetsskatten för hyreshus harsänkts från 2,5 till för att motverka den höjning avfåstighetsskatte-beloppet, som i annat fell skulle uppkomma genom de höjda taxeringsvärdena.Nominellt oförändrade skattebelopp medför en trendmässig minskning av skattensandel av BNP. Den offentiiga sektoms utgifter har ökat kraftigtunder konjunkturaedgången, trots de förändringar som skett beträffanderedovisningen av mervärdesskatt pä de offentiiga myndigheteraas inköp (x;harbetegivar-perioden i sjukförsäkringen (se ovan). Utgifteraa dras upp avkostnaderna för arbetsmarknadspolitiken och arbetslösheten samt bankstödet. Är1993 uppgick utgiftemas andel av BNP till . Utgifterna för arbetelösheten stabiliseras ochbankstödet upphör under Prop. 1993/94:100 prognosperioden. Besparingar itransfereringssystemen och bostadstödet Bilaga 1.1 fär successivt genomslag iutgiftsutvecklingen.