prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En närmare redovisnmg lämnas under anslaget E 7.Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB , E 8.Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m.samt under anslaget E 9. Ersättning för extra kostnader för oförmånligkreditgivning tiU u-Uinder. Världsutstellnmgen i (EXPO-92) avslutedes ioktober 1992. En pågående utvärdering av det svenska deltegandet visar att deuppsatte målen nåddes när det gällde att visa som ett betydandekultarland. Utställningen i paviljongen var publUcdragande. Paviljongen togemot så många besökare som den över huvud teget kunde släppa in. Efter beslut av regeringen harSverige deltegit i en mindre världsutställning i den sydkoreanska steden Taejonunder . Den svenska paviljongen vid utställningeninregisöerade två miljoner besökare. Det svenska deltegandet i Taejon var avallt att döma en klar framgång. Regeringenbeslöt att med verkan från den 13 septemberupphäva förbudet mot handel med . beslutet var de avgörandeframsteg som gjordes i den sydafrUcanska demokratiseringsprocessenunder och i synnerhet beslutet inom ramen för de s.k. flerpartiförhandlingama att upprätte ett 22 övergångsråd.I samband med att handelsförbudet upphävdes, har också förbudet motexportkreditgarantier avseende SydafrUca samt ett antel Prop. 1993/94:100 rekommendationer avseende relationema med SydafrUca upphävts. På regermgens förslag beslöt rUcsdagen den 24november att upphäva lagen (1985:98) om förbud mot investeringar i SydafrUca.Samtidigt upphävdes lagen (1990:77) med bemyndigande att tillämpa lagen(1971:176) om vissa mtemationeUa sanktioner i fråga om en handelsblockad motSydafrUca och lagen (1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner attvidte bojkottåtgärder mot SydafrUca. Bakgranden tUl förslaget att upphäva investeringsförbudslagenvar framstegen i demokratiseringsprocessen samt ANC-ordföranden tUl alla länder att avveckla ekonomiska sanktioner mot SydafrUca. Av ekonomiska sanktioner mot SydafrUca återstårdärmed endast vapenembargot, som grandar sig på ett beslut av FN:ssäkerhetsråd. De av beslutede ekonomiskasanktioneraa mot är fortfarande i kraft. prövar i principvarannan månad möjligheten att häva sanktioneraa mot , men någon enighethärom har ännu inte kunnat nås. BeöäflTande varor för medicinskt brak samtlivsmedel finns något krav på dispens. Utförseta av dessa varorfrån kräver fortfarande exportlicens, men det räcker med att i förtidavisera . Inte heller leverans av varor av s.k. humanitärart kräver dispens, men sanktionskommitténs godkännande måste inhämtes föreutförseln. Sanktionerna mot omfatter även finansiella öansaktioner. antog en resolutionnr 748 (1992) om vissa sanktioner mot . Sanktionerna omfatter handel medkrigsmateriel och lUcnande utrastning samt luftfartyg. För svensk del harsanktioneraa inkluderats i förordningen (1992:187) om vissa sanktioner motLibyen. har beslutet att den 1 december1993 infora ytterligare sanktioner mot , med hänvisning till förhållandetatt den libyska regeringen inte har velat lämna ut de individer som görsansvariga för bombattentetet mot PanAm-planet över Lockerbie. Sanktionernamnebär bl.a. firysning av libyska finansiella tillgångar utomlands, förbud motexport av viss utrastning för oljeindusöin i samt ytterligare sanktionerrörande luftfart. För svensk del har en särskild förordning utfärdats medanledning av de skärpte sanktionerna. Efter beslut av beslutederegeringen att införa ekonomiska sanktioner mot och . Sanktionerna omfatter i princip all handel med varor samt finansiella öansaktioner. Sanktioneraa skärptes ytterligare till följd av säkerhetsrådets resolutioner, dels genom skärpte regler i fråga om öansitermg av gods och andra öansporter och dels genom fiysning av penningmedel tillhörande och samt förbud mot tjänstehandel. Undanteg görs dock för läkemedels- och livsmedelsleveranser samt för varor för humanitära ändamål. Utförsel av dessa varor kräver emellertid skriftligt förhandsgodkännande av FN:s 23 FN:ssäkerhetsråd antog en resolution om vissa Prop. 1993/94:100ekonomiska sanktioner mot . Med anledning därav utfärdade BUaga 4regeringen förordningen (1993:955) om vissa sanktioner mot . Den 27augusti 1993 suspenderade säkerhetsrådet sina sanktioner på grand av att vissaframsteg hade gjorts i fredsprocessen. Regeringen upphävde då förordningen medde svenska sanktionsbestämmelseraa. På gmnd av utvecklmgen på upphävdesäkerhetsrådet suspendermgen av sanktionerna. De svenskasanktionerna återinfördes därefter genom förordningen(1993:1107) om vissa sanktioner mot . införde den 15 september 1993vissa ekonomiska sanktioner som rUctar sig mot oppositionspartiet iAngola. Sanktioneraa är begränsade till vapen samt olja och oljeproduktenSanktionsbestämmelseraa innebär att dessa prcxlukter endast får införas påangolanskt territorium på platser som den angolanska regeringen angivit tillFN:s generalsekreterare. Regeringen beslöt att medverkan från mföra sanktioner i enlighet med säkerhetsrådetsbeslut. Enligt de svenska bestämmelserna måste regermgen ge tillstånd tillutförsel från till av ifrågavarande produkten Med verkan från ändrades lagenom vissa internationella sanktioner, så att kan delte i sanktioner sombeslutets inte bara inom FN uten också inom ESK och EU. Sedanden tillämpas den nya lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Motbakgrand av försvarsindustrins växande mtemationalisering har regelverketutvidgats till att omfatte alla samarbetsavtel med utlandet rörande utvecklingeller produktion av krigsmateriel. Den nya lagen innebär att fler produkter äntidigare är underkastede konöoU, eftersom definitionen av begreppetkrigsmateriel har breddats för att bätöe motsvara mteraationell praxis påområdet. Bland annat har stor hänsyn tegits till hur olika EU-medlemssteteravgränsar begreppet. Deima utvidgning har medfört en kraftig ökning av anteletutförselärenden. Sverigesamverkar med ett öettiotel andra länder i öe interaationella reguner för att söka förhmdra eller försvåra spridnmg av massför störelsevapen. Det rör sig om den interaationella konöoUregimen på missUteknologiområdet (MissUe Technology Conöol Regime, MTCR), den s.k. Ausöaliengrappen för samarbete mot spridning av kemisk och biologisk uttiistmng och den regim inom ' Group (NSG) inom vilken de samverkande ländema söker konttollera sådan utttisöiing, materiel och teknologi som både har användning inom civil 24 kärateknologioch för framstellning av kärnladdningar Lagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissa produkter som kan användas i Prop.1993/94:100 massförstörelsesyfte m.m. öädde i kraft . DentilUiörande BUaga 4 förordningen (1993:108) har genom ett flertel ändringarväsentiigen harmoniserats med de intemationella reguneraa. Konttollen av exporten av övriga söategisktkänsliga varor regleras av förordningen (1986:89) om förbud mot viss utförsel.Medlemmaraa i den västiiga organisationen för konöoll av högteknologiexport(, COCOM), diskuterar förnärvarande ett forslag om att avskafia det hittUIsvarande samarbetet och istället upprätte en ny regim med en bredare deltegarkrets, avsedd attkonttollera exporten av söategiska prcxlukter till länder som kan misstenkasanvända dem för tillverkning av massförstörelsevapen. Arbetet inom EG med att uterbete normer för dennationella konttollen av exporten av söategiskt känsliga varor tUl öedje landfortsätter. följer uppmärksamt utvecklmgen inom såväl EG som COCOM. Den särskilde uttedaren (dir. 1992:93) förkonttollen av exporten av Söategiskt känsliga varor har slutfört sitt arbete (SOU1993:56). Uttedaren lämnar vissa förslag i fråga om lagstiftning, organisationoch information avseende sådan exportkonöoll. Betenkandet har remissbehandlats.Regermgen avser att senare lämna förslag till rUcsdagen med aiUedning avutredarens förslag. I samverkan med främst de nordiska ländema bidrarSverige med kunskapsöverföring och visst bistånd för att stödja lagstiftnmg ochorganisation av exportkonöollen i de öe baltiska stetema och i ochUkrama. Folkrätten,dess tillämpning och utveckling, inter en betydelsefull plats i svenskuöikespolitik. Ett cenöalt inslag mom dette område gäller, som redan betonats,skyddet for de mänskliga rättighetema. arbeter i olUca mtemationeUafora för att försterka det intemationella skyddet för mänskliga rättigheter ochverkar for att dödssöaflfet skall avskaffas. Ett vUaigt inslag i dessasöävanden är att uterbete intemationella normer för skydd av mänskligarättigheter (x;h att vaka över att dessa normer efterlevs. Det finns sex medtillhörande över-vaknmgsmekanismer inom området för mänskliga rättigheter Densenaste är konventionen om bamets rättigheter En konvention om migrerandearbeteres rättigheter antogs av FN men har ännu inte öätt i kraft.Vidare bör nämnas den europeiska konventionen om skydd för de mänskligarättighetema och de grandläggande frUietema, som gradvis har utökats med skyddför nya rättigheter, samt konvention mot tortyr. Ett näraliggande område som kommit att krävaalltmer uppmärksam het, även avseende områden mycket nära gränser, är den in temationella humanitära rätten. Den av m- rättede öibunalen för krigsförbrytelser i f d. är ett slående exempel på att storaansttängningar krävs för att sterka respekten för Prop. 1993/94:100grandläggande humanitera prmciper och rättsregler Arbetet i FN på att Bilaga4 inrätta en allmän mteraationell brottmålsdomstol har på nytt aktaaliserats. om miljö och utveckling i deJaneiro utgjorde stertskottet för ett omfattende folkrättsligt arbete med attutveckla och tUlämpa intemationella normer för att främja en hållbar utvecklingoch ett bevarande och hållbart nyttjande av de samlade resurseraa. för att begränsa föroreningar och miljöförstöring såväl som attskydda sårbara miljöer ses över och förstärks. verkar aktivt för attsäkerställa effektivast möjliga tillämpning av de regler som etebleras. Ävenrättsliga frågor med anknytning till rymden och polarområdena ingår i dettefrågekomplex. Parallellt arbeter och övriga nordiska länder för attdriva fram regler om steters skadeståndsansvar Andra vUaiga folkrättsUga ämnenär havsrätten och tilUiörande sjöfarts-, fiske- och avgränsningsfrågor Ett ämnesom blivit aktaellt i och med upplösningen av flera steter i vårt närområde ärfolkrättens regler om stetssuccession. Tillkomsten av nya steter och en fortgåendereformpolitUc i många länder ökar behovet av avtel som skyddar det svenskanäringslivets investeringar utomlands. Förhandlmgar om investeringsskyddsavtelmed sådana länder utgör ett viktigt mslag i verksamheten. har departementet avsattmedel för att stödja folkrättslig forskning av särskild betydelse föruöikesförvaltningens verksamhet och kunskapsbehov. Medel avses även /95 anslås för dette ändamål. Den vid rättsavdelningen placeradetjänsten som folkrättsrådgivare, som står obesatt ,skall återbesattes. kommer genom fortsatte initiativ att verkaför att folkrätten ges en sterkare stellning i stetemas mtema beslutsprocessoch främja folkrättens utveckling och efterlevnad på det mtemationeUa planet. ingår ett antel avtel, fördrag ochmtemationeUa konventioner med andra steten Förhandlmgsarbetet kräver ibetydande omfattning en öakteträttslig medverkan. För att rationalisera verksamhetenpågår en datorisering av departementets öakteöegisten Inom ramen för det intemationella samarbetet på detsöaflfrättsliga området visar också ett stort engagemang. Det rör sighär om utlämningsfrågor och annat biöäde åt domstolar och andra myndigheter ibrottaiål. Stora msatser görs för att svenskar som har dömts till fängelsesttaffutonUands skall kunna tes hem för att avtjäna söaflfet i . Genomutredningar om utiändsk rätt och genom bistånd i bl.a. underhållsärenden fårsvenska medborgare stöd att hävda sin rätt i utlandet. Ärenden som rörbortförda bara är en annan viktig arbetsuppgift. Uöikesförvaltmngen bistår även svenskar som hamnati nödsitaationer utomlands, t.ex. sedan de råkat ut för olycksfall, sjukdom eller frUietsberövanden. Dessa frågor har blivit alltmera komplicerade i och med att svenska medborgare numera i stor utsttäckning förlägger sma 26 utiandsresorutenför de öaditionella taristmålen. stendighet är även atthuvuddelen av de frUietsberövade anklagats för Prop. 1993/94:100narkotUcabrott. Genom nya regler på området kommer uöUcesför- Bilaga4 valtmngen att få ett ökat ansvar för bistånd till svenska brottsofferutomlands. Handläggningen av ärenden som rör utiänningar ärsynnerligen resurskrävande. Utiandsmyndigheternas befettning med sådanaärenden framgår av följande uppställning: År Uppehålls-och arbetstillstånd Visermgar 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Minskningenav viseringsärenden är till stor del en följd av beslutet att slopaviseringskravet för polska medborgare. utfärdades 107 000viseringar för polska medborgare. Ett tilltegande antel utiandsmyndigheter iflyktmggenererande regioner har utsatts för stedigt växande arbetsbelastninggenom anhopning av ärenden som gäller asyl-och anknyttimgsmvandring.Ansttängningar har gjorts för att förbättra handläggningsratinema. Storaresurser går lUcväl åt för att handlägga denna typ av ärenden. I1993 års budgetproposition anmäldes de åtgärder som krävdes för att uppnå sparbetmget /94. Dessa åtgärder har genomförts cx;h lett tUl att tio utiandsmyndigheter lagts ned, nämligen ambassadema i och , generalkonsulaten i , , , , Monöeal, Miinchen och samt konsulatet i . Samtiiga dessa myndigheter, med undanteg för , ersätts med honorära konsulat. Föratom de tjänsteindragningar som dessa nedläggningar medfört har ytterligare ett tjugotel tjänster dragits in vid andra utiandsmyndigheten har departementets organisation i förändrats och minskats. Som ett resultet av här redovisade åtgärder har drygt 40 lokalanställda vid utiandsmyndigheter samt 70 tjänstemän, huvudsakligen assistenter, stetionerade i departementet och i utiandet sagts upp. ' Sammanslagningenav de två myndighetema i , som också Prop. 1993/94:100 aviserades i föregående budgetproposition, har genomförts. Den av gcxjkända integrationen avambassader och biståndskontor (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr.1992/93:342) inleddes i , och Windhoek.Under förste fortsätter integrationen vid biståndsambassadema iDhaka, och . De därefter kvarvarande bistånds-ambassaderna kommeratt bli integrerade . Integrationen innebär föruöikesförvaltningens del att ett antel tjänster vid vissa av de nämndautiandsmyndighetema kan dras in. Integrationen kommer även att medföra andrarationaliseringsvmsten Legationen i i SydafrUca omvandlades islutet av tUl ambassad. För att förbereda UöUcesdepartementetshandelsavdelning för de förändringar som ett medlemskap i innebär, haravdelningens organisation och dess relation till uöetts inomdepartementet. Uöedningen (DS 1993:99) föreslår bl.a. att departementetshandelsavdelning organiseras i två enheter, med ansvar huvudsakligen för inremarknaden och europeiska integrationsfrågor respektive den gemensammahandelspoUtUcen. Regeringens mål är att en organisationsförändring momavdelningen, som anpassar denna tUl medlemskapets krav, skall kunna genomförasunder /95. Medlemskapet kan också komma att föranleda andraorganisatoriska förändrmgar inom uöUcesförvalttiingen. Deintemationella kontektema är för ett land som mycket betydelsefulla.Kultarlivet och forsknmgen behöver ständiga impulser utifrån. Med olUca medelkan steten främja ett aktivt svenskt deltegande i utbytet med andra länder cx:hkultaren De stetiiga insatseraa bör huvudsakligen inskränkas tUl ekonomisktstöd och, vid behov, till kontektförmedlmg och praktiskt bistånd. Den stetiiga finansierade Sverige-mformationenskall syfte till att utomlands sprida kännedom om det svenska samhället ochväcka möesse och förståelse för den svenska synen på olUca samhällsfrågorDärmed underlättas deltegande i det intemationella utbytet. Det är ettuöikespolitiskt inöesse att svenska synpunkter blir kända och får gehör iutiandet. Informationen om kan också bidra tUl att främja våraekonomiska förbindelser (x:h handelsutbytet med utiandet, liksom tarismen tillSverige. Sverige-bilden utomlands bestäms i förste hand avde fektiska förhållandena i vårt land. Den intemationella nyhetsförmedlingen upp märksammar emellertid ofta endast ensteka händelser och utvecklmgs- drag. De stetliga mformationsinsatsema bör därför söka komplettera bilden genom att särskUt belysa utvecklmgen inom sektorer av det svenska samhället som annars kanske kan hamna i skymundan - t.ex. högteknologisk indusöi, forskning cx:h utveckling, det mångfesetterade ° 1993/94:1(X) Målsättningen för de stetiiga insatseraa bör varaatt ge en samlad Bilaga 4 presentetion av som omfattar såvälkultarella, samhällspolitiska och ekonomiska som taristespekten Samverkanmellan Svenska institatet och andra mstitationer, organ och företeg börmtensifieras för att uppnå detta. Reducerade resurser motiverar att de stefligainsatsema avseende kultar- Förändradebetalningstidpunkter i intemationella organisationer Regeringenhar tidigare beslutet om principer för val av stetiiga betelningstidpunkter,vilka rUcsdagen har ställt sig bakom (prop. 1991/92:100 bU. l,bet.1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). Regeringen avser att stadera ratmeraa förutbetelning av bidrag till intemationella orgamsationer i syfte att optimerastetens kassahållning på ett sätt som är förenligt med redan ingångnamtemationeUa åteganden. Tekniskajusteringar av anslag För /95 Idet avtel som gäller for stetiigt anställda (RÄLS 1993-95) sägs att varje myndighetfrån och med den 1 aprU 1995 skall göra festställd avsätttiing tillTrygghetsstiftelsen. Regeringen kommer att förordna om att avsättningeneflfektaeras redan fr.o.m. . Berörda anslag har kompenserats fördessa ändrade vUlkor för /95. Vidare har ramanslag fördelats ut på berörda myndigheters anslag. 1, Finansplanen, avsnitt 7.) Förändringarna inom UöUcesdepartementets område i förhållandetill /94 framgår av föjande sammanstälhiing (beloppen i miljonerkronor). Anvisat enligt Förslag Förändring 1993/94 1994/95 A. UöUcesförvaltamgen m.m. 1 567,6 1 606,3 -I- 38,7 B. Bidragtill vissa intemationella organisationer 1 636,2 1 498,8 -137,4 C. Intemationellt utvecklings samarbete ' 12 080,0 12 457,2 -I- 377,2 Information om i ut landet m.m. 127,3 74,0 -53,3 E. UöUceshandel och exportfräm jande 308,0 266,1 -41,9 F. Nedrastnings- och säkerhets politiska frågor m.m. 67,2 60,6 - 6,6 G. Samarbetemed Cenöal- och 871,0 996,5 -1- 125,5 ToteU 16 657,3 16 959,5 -I- 302,2 ' Exklusive avräkningar /94 och för /95 förbiståndsändamål under andra anslag och huvudtitlar. 1992/93 Utgift 1 470 380 160 1993/94 Anslag 1 465 233 000 1994/95 Förslag 1 564784 000 'Från och med /95 ingår i detta ramanslag det tidigareförslagsanslaget A 4. Särskilda förhandlingar med annan stat eller inomintemationell organisation. Tidigareredovisat under anslagen A 1. och A 2.Utlandstjänstemännens representetion. Ianslaget har beräknats medel för departementets och utiandsmyndig-hetemas löner(x;h övriga förvaltningskosmader, tUl vilka främst hör kostaader förchefsbostäder, personalbostäder och kanslier samt utiandstiUägg. Vidareberäknas under dette anslag fr.o.m. /95 medel för deförhandlingar med annan stet eller inom internationell organisation, somUöikesdepartementet ansvarar för. Anslag1993/94 Beräknad ändring Förvalöiingskostaader 1 465233 000 Summa 1 525 233 000 -1- 39 551 Avdet sparbeting som lagts på öedje huvudtiteta feller 21,5 mUjoner kronor pådette anslag. innebär främst minskade utgifter dels for kanslier,chefsbostäder (x;h personalbosteder, dels för lokalt anställda vidutiandsmyndighetema. Vidare sker en minskning av kostaadema för deförhandlmgsresor, som departementet enligt ovan kommer att ansvara för Förändrmgar i priser cx;h löner samt vissa tekniskajusteringar har beaktets vid beräkningen av anslaget. UöUcesdepartementet kommer fr.o.m. budgetåret1994/95 att omfattes av reglema om generell räntebeläggning av stetiiga medelsflöden. Departementet kommer därför att tUldelas ett räntekonto med kredit i RUcsgäldskontoret. Medlen under anslaget kommer att föras tUl detta 31 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 konto.Uöikesdepartementets låneram i för investe- Prop.1993/94:100 rmgar under /95 har beräknats till . Sverigesutiandsmyndigheter samt ackrediteringar för de Stockhohns-baseradeambassadörerna redovisas i bUaga 4.1. UöUcesförvalmingen ställs, som redovisats,/95 inför fortsatta besparingar För att genomföra dessa och föratt ytterligare effektivisera uöUcesförvalöimgen krävs fortsattaansttängningar att rationalisera verksamheten. Kostaadsmedvetandet inom organisationen har ökatgenom den delegering av budgetensvaret som i allt större omfattning skett bådetill utiandsmyndighetema och avdelningama i departementet. Även andra åtgärder,som syftar tUl att öka medvetendet om verksamhetens kostaader samt för attskapa ett säkrare underlag för beslut om resursfördelning inom förvalttungenkommer att prövas. Innevarandebudgetår präglas av förberedelser för en successiv övergång ull ny teknik förADB och kommumkation inom uöikesförvaltaingen. Denna övergång /95 med instellationer vid drygt tio utiandsmyndigheter cx;hdelar av departementet. Dessa och andra åtgärder för att mcxlemiseradepartementets ADB- och kommunikations-utrasöiing syftar till att långsUaigthöja kostaads- och annan eflfektivitet. Utveckling pågår vidare av ADB-baseradesystem för i förste hand informations- och ärendehantering, ekonomiadmimsöationsamt vise-ringshantering. Ienlighet med uöUcesutskottets uttalande (bet. 1992/93:UU14) med anledning av budgetproposition har arbetet mom Urikesdepartementet fortsatt för att söka utjänma de löneskillnader som föreligger till männens fördel, mellan i förste hand kvinnliga och manliga departementssekreterare/ambassadsekreterare. Dessa löneskillnader konsteterades i den rapport som departementet sammanstellde mom ramen för det s.k. och med medel från Stetens arbetsgivarverk (SAV). Trots en förbätömg, som uppnåtts genom förhandlmgar mellan UöUcesdepartementet och dess lokala feckliga organisationer, kvarstår påvisade löneskillnader tUI viss del. I den handlmgsplan för jämställdhet som uterbetets av departementets part- sammansatte jämställdhetsgrapp och som förankrats politiskt, kommer därför den fortsatte utvecklingen när det gäller i förste hand lön och befordranatt särskilt följas. Denomdaning av den stetiiga festighetsförvalttiingen, som lagts fest genomstetsmaktemas beslut (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107)har genomförts. Sålunda har fr.o.m. den 1 oktober 1993ersatts av två bolag och två nya myndigheten Det stetiiga festighetsbeståndetutomlands förvaltes av en av dessa myndigheter, Stetens festighetsverk (SFV).Lokalförsörjmngsansvaret för UöUcesförvalttiingen åvilar UD sedan budgetåret1992/93. UD har numera - fr.o.m. innevarande budgetår - också det fullaansvaret för samtiiga anslag för uöUcesfÖrvaltnmgens lokaler och bostäderutomlands. Avtel har öäflfats mellan UD och SFV om upplåtelser av ochsamarbete beöäflfande det stetsägda festighetsbeståndet utomlands. Vidare haravtel öäflfats med SFV om viss förvalöiing och tUUiandahållande av vissatjänster bettäffande inhyrda festigheter samt om insatser för inredning avkanslier, chefsbosteder och vissa personalbostäder. Av det totelt disponerade lokal- ochbostedsbeståndet på ca 315 000 m hyresarea utgör det stetiigt ägda knappthälften. Uöikesförvalöiingen disponerar innevarande budgetårca fÖr lokaler och bostäder utonUands, varav ca 148miljoner kronor för personalbostäder (x;h ca for inventerieroch representetionsutrastnmg. Lokalkostaaderaa i redovisas under sjundehuvudtiteln (). I , respektive har festigheterförvärvats för ambassadkanslier, chefsbostäder och vissa personalbostäder Dessafestigheter byggs nu om och rastes för dessa ändamål. Fastigheten i Tallinnberäknas kunna tes i brak . Förhandlingar förs om förvärv ellerlångtidsförhyming av festigheter avsedda för kanslier (x;h chefsbostäder i . Nyanskaflfning av kanslUokaler och chefsbosted i hargenomförts.