prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Bistånd till demokrati och främjande av demänskliga rättighetema har i hög grad karaktären av att stödja pågåendeprocessen Att värdera biståndets inverkan på sådana politiska processer ärförenat med avsevärda svårigheten Dit hör att identifiera vem som bär frampågående positiva förändringar, biståndsmottagarens relevans i ett aktaelltsamhällsskede, vilka som kan utgöra effektiva försvarare av de mänskligarättighetema samt var brister i ett samhälle kan riskera leda tUl att omistiigavärden omkuUkastes. Det långvariga stödet tUl olika organisationer i i kampen mot apartheid belyser biståndets betydelse men ocksåsvårighetema att värdera vUken inverkan dessa bidrag haft för utvecklingensgång. En ansenlig del av medlen inom anslagsposten utgörsav renodlade bidrag till mottegarens verksamhet. SIDA har inlett diskussionermed viktiga mottegare om hur bidrag skall redovisas i form av genomfördaprestetioner. Vidare pågår metodutveckling för att mate resultet ochkostaadseffektivitet i samverkan med olUca aktören Verksamheten omfatter insatser i LatmamerUca, södraAfrUca, ösöa (x;h väsöa AfrUca, och tUl stöd för svenska (x:hintemationella organisationen om eventaella insatser i länder i Öst-(x;h samt det foma Sovjetanionen kommer att uttedas under våren1994. Försödra kommer insatser tUl stöd för ett demokratiskt icke- rasistiskt SydafrUca att utgöra den dominerande verksamheten. Den föratsedda medelsanvändningen redovisas i avsiuttet om Sycfefrika. Regeringen anser i lUchet med SIDA:s förslag att insatser för södra kan beräknas till 255 mUjoner kronor varav 159 11 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Rättelse: S. 164 rad 3-5 nedifrån Tillkommit övertäckttext Insatsergenom BITS och är angelägna men Prop. 1993/94:100 bör finansieras utenför denna anslagspost. Insatserinom östra och västra inrUctes på valprocesser i de länder som planerarval, stöd för stärkande av rättssystem cx;h stöd tUl genuina orgamsationer förmänskliga rättigheten En ökad långsUaighet i insatsema bör eftersttävas.Fortsatt stöd tUl försoningsprocessen i föratses lUcsom stöd tillregionala aktiviteter för konflUctiösning. Insatser i östta (x:h väsöa Afrikakan beräknas till ca 50 miljoner kronon /93 har stödet till vuxit tUl att omfatta ett 60-telinsatser, många med inrUctning på att stärka rättssäkerheten. Utökade msatsertill stöd för exploaterade bam bör beredas. Inom ramen för biståndet tUlVästbanken och lämnas stöd tiU ett tiotal organisationer, såväl palestmskasom israeliska och intemationella, som arbetar med olUca aspekter av mänskligarättigheter på de ockuperade områdena. Av de tio organisationema är fem palestinska,öe israeliska och två intemationella. Det sammanlagda stödet tUl främjandet avmänskliga rättigheter på och uppgick under /93till 10,5 miljoner kronon Huvuddelen kanaliserades genom svenska avdelningen avInteraationella . Stöd lämnades till mottegare iFilippineraa, och Pakisten för främjande av de mänskligarättigheteraa. Större enskilcfe organisationer föratses ingå i samverkan krmgdet svenska biståndet för mänskliga rättigheter i . Insatsema kan beräknasuppgå till ca 90 mUjoner kronon Förändradeförhållanden i har gjort det möjligt att inrUcte insatsema tillmer långsUctigt stöd i stärkandet av de mänskliga rättigheterna. Fortsattöaditionellt humanitärt bistånd föratses utgå till mottegare i delar avCentralamerUca och i den andinska regionen. Stöd tiU valprocesser kan föratses.Insatsema i Latmamerika kan beräknas till ca 115 miljoner kronon Ettöettiotel svenska och intemationella organisationer erhåller bidrag tUl stödför änmesmrUcted verksamhet. Bidragen avser huvudsakligen stöd tUlrättsuppbyggnad, stärkande av nationella och regionala enskUda organisationersverksamhet för mänskliga rättigheter genom utbildning, erfarenhetsutbyte (K:hnätverksbyggande. TUl de mottegare som erhåller betydande stöd hörFrivUligorganisationemas Fond för Mänskliga Rättigheter, i , Rädda Bamen, Intemational Commission of Jurists, KyrkomasVärldsråd. Bidrag lämnas även tUl FN Cenöets rådgivande verksamhet förmänskliga rättigheten Från anslagsposten finansieras även detungdomsutbytesprogram, World Youtii of (WYS), som administteras av (). Programmet, som inleds syftar till att öka den ömsesidiga förståelsen mellan ungdomar i och i u-ländema. Genom programmets lokala förankring i olUca 160 svenskakommuner ges goda föratsättnmgar tUl ökad bredd (K;h djup i Detsammanlagda stödet tUl intemationella och svenska organisationer BUaga 4 kan beräknas till ca 85miljoner kronon Medhänvisnmg till vad som ovan anförts föreslår regeringen att 595 miljonerkronor avsätts för insatser genom SIDA under anslagsposten Biståndgenom folkrörelser och andra enskilda organisationer Förväntaingamapå de enskilda organisationemas biståndsverksamhet ökar alltmer, såväl iSverige som intemationellt. Genom anslagsposten Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer finansieras mer än 600 utvecklings- ochmformationsprojekt samt omkring 700 volontären 300 enskildaorganisationer såsom kyrkor, folkrörelser och hjälporganisationer erhållerstetiigt stöd tUl sin biståndsverksamhet. Ett antel orgamsationer är mycketstora, med betydande erfarenhet av biståndsfrågor och biståndsadministtation.Andra är små, lokala grapper, med begränsade erfarenheter och litenadministtation. Sammanlagt utbetelas över olika anslagsposternärmare till enskilda organisationer for utvecklings- ochkatesöofinsatser, mänskliga rättigheter, demokrati och humanitärt bistånd.Dette motsvarar omkrmg av det totela biståndet genom SIDA. Även SAREC,BITS och berörs i någon mån av samarbete med svenska och utiändska enskildaorgamsationer. Projekten är av mycket varierande art och spänner över ett vittfält från mycket små och konkrete msatser på bynivå till stöd fördemokratiutveckling och fredsprocessen SIDA handlägger även stöd genom enskildaorganisationer till . Totelt utbetelades från anslagsposten Bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer /93 (1991/92: ). I posten ingår medelavseende direktstöd till kvinnoorganisationer. Den utgående reservationenuppgår till och avser redan ingångna åteganden. Medelsutnyttjandetär således mycket högt. De enskilda organisationeraa har kapacitet attansvara för större belopp än vad som kan medges med nuvarande budgetbegränsningar.I takt med att förändringar i vissa länder skapar föratsättningar för attnödhjälpsinsatser kan övergå i mer långsUaiga insatser, blu det natariigt attfinansiera uppföljande projekt och program enligt den gängse 20/80 %-regeln.Samma förhållande gäller vissa insatser, som under en pericxi finansierats momlandramar eller andra anslagsposter med särskild mrUctning. Detta ställer ökadekrav på organisationernas förmåga till egenfinansiering. Vid en oförändrad anslagsmvå ökar ocksåkonkurrensen mellan olika msatser, vilket bör bidra till ökad effektivitet.Samtidigt finns risk för att angelägna insatser inte kan genomföras till följdav bristende resursen Till dette kommer kronans minskade värde. I uöednmgsbetänkandet Orgamsationeraas bidrag (SOU1993:71) vilket överlämnades betonas att engagemang för ° mänskliga rättigheter haren bred förankrmg bland orgamsationema. 1993/94:100 insatseri mteraationella organ är orgamsationeraas medverkan Bilaga 4 viktig. Detgäller både för formulerandet av en svensk policy och för förankringen härhemma av de svenska åtegandena i olUca intemationella sammanhang. Ökadrörlighet och möjligheter till snabb informationsinsamling och -spridning hargett orgamsationema nya roller och funktionen Genom att tidigt uppmärksamma hotmot vår miljö och missförhållanden av olUca slag kan de snabbt agera och bildaopimon. Det breda och vittförgrenade kontektoät som organisationeraa genom sinbiståndsverksamhet upprättaåller är här en ovärderlig resurs. Uttedningenföreslår också att rollfördelningen mellan steten och organisationeraa görstydligare och att organisationeraas självständighet stärks. Till grand för biståndet genom de enskildaorganisationeraa ligger idealitet och frivilligt arbete. Men ett väladminisöerat, kompetent cx:h resultetinrUctet bistånd ställer krav påekonomiska resursen Det är angeläget att runliga belopp för administtativaomkostnader legitimeras såväl i insamlmgsverksamhet som i SIDA:sbidragsgivning. Som admmisöation beöakter regeringen kostaader för samordning,uppbyggnaden av intemationella kontektnät, information, metodutvecklmg ocherfarenhetsutbyte i ansluttiing tUl organisationemas biståndsmsatsen Ianslagsgivningen bör ökad hänsyn tes till orgaiusationemas behov i dessaavseenden liksom av planermgstrygghet och framförhållning. Ett system medramavtel och andra adminisöativa förenklingar genomförs successivt. gerSIDA möjlighet att lägga ökad tonvUa på kapacitetsstadier,efterhandsgranskning, utvärdermgar cx:h andra kvalitetshöjande insatsen Ungdomars särskilda roll som bärare av informationoch engagemang i frågor som rör miljö, överlevnad och utvecklmg måste tes tillvara i ökad utsöäckning. Deras möesse och delaktighet utgör i sin förlängning enföratsättning för en fortsatt bred och engagerad uppsluttiing krmg biståndet.Genom ökat stöd till innovativa insatser på bl.a. folkbildnmgs-området kan enfördjupad kontekt mellan kultarer och befolkningsgrapper också i vårt svenskasamhälle främjas. 1 dette sammanhang vUl regeringen även understrykavUaen av de enskilda organisationeraas volontärverksamhet. Volontärverksamhetenär den i särklass störste personafresursen inom svenskt bistånd. Därigenom fårett stort antel svenskar möjlighet tiU praktisk erfarenhet av arbete i u-land.Volontärarbetet är stedd i kontinuerlig förändrmg, cx;h inrUctes alltmer pådemokratisermg, erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling. Det är angeläget flexibla och ändamålseiUiga bidragsregler skapas för att volonterer medfälterfarenhet skall kunna nyttiggöras för korttidsmsatser i samband medkatesttofer cx:h särskilda humanitära insatsen Folkrörelsemas personalbiståndkan på dette sätt spela en växande roll och bidra tUl en fömyelse avbiståndet. efterlyste i rskr. 1992/92:210, Mom. 69 iuöUcesutskottets betänkande 1991/92:UU15 förbätamgar i den stetistiska redovisningen av fördelningen av anslagna biståndsmedel till folkrörelser och andra enskilda orgamsationer. Årsredovismngen /93 visar att betydande 162 förbätaingarinom SIDA:s redovisningssystem har skett och att möjlig- hetemaatt tillmötesgå berättigade krav på förbätaat informationsunderlag Prop.1993/94:100 successivt förbätaas. Organisationeraas kompetens är väl dokumenteradgenom kapacitetsstadier, utvärderingar, besök och andra former av systematiskuppföljning. Överlag bedöms insatseraa uppvisa goda resultet. Många mäimiskori engageras genom de enskilda organisationeraa aktivt iutvecklingssamarbetet. Genom ett ofta vitt förgrenat nät av små msatser, bedömsde enskilda organisationeraa ha förmåga att i hög utsttäckning nå de fettigasteoch mest sårbara grapperaa i mottegar-länderaa. Genom verksamhetemasuppläggning stöds också framväxten av folkliga rörelser varigenom ävenmänskliga rättigheter och en demokratisk samhällsutvecklmg främjas. De enskildaorganisationema utgör därför en betydelseftill bas för det svenska biståndetoch de kommer sannolUrt att spela en allt vUaigare roll mom biståndsverksamheten. Regeringen föreslår att en medelsram på anvisas för anslagsposten Bistånd genom folkrörelser och andraenskUda organisationer. Katastroferoch stöd till åtemppbyggnad m.m. Katesöofhjälpengår främst till människor på flykt undan krig eller sådana somdrabbats av torka. Natarkatesöofer - jordbävningar, torka, översvämningar,jordras etc. - har successivt fått en minskad andel av medlen förkatesttofhjälp. Den svenska hjälpen avser främst insatser för överlevnad. Ofta ärinsatsema förenade med betydande öansportkostaader. Det finns också andrainsatser som är ytterst vUctiga, t.ex. hälso- och utbildningsinsatser,minröjning efter krig och förebyggande msatser. De vanligaste kanaleraa försvenskt katesttofbistånd genom FN är UNHCR, WFP och . Vid sidan av FN:sorgan används framför allt Röda Korset tx;h en rad svenska enskildaorgamsationer. Det svenska biståndet i f d. har efterhand blivit allttner omfattende. Det gäller att skapa föratsättningar för flyktingaraaatt stanna kvar i närområdet. Stödet utgår främst tUl de bosniska flyktingarnai regionen och insatsema i Bosmen prioriteras. En stor delkanaliseras genom FN, i förste hand genom FN:s flyktingkommissarie, men ävenRöda korsrörelsen är en vUrtig kanal. Svenska enskUda organisationer samtRäddmngsverket spelar en allt större roll. Bosteds-insatser dominerar i detsvenska stödet. Denna inrUctning föratsattes fortsatte under det närmaste året.En beredskap måste finnas för omfattende insatser vad gäller återappbyggnad ochrepattiermg av flyktmgar om ett fredsavtel öäffas. I flera av de nya steter, som bildats efterupplösningen av , pågår inbördeskrig, och många människor är påflykt. Det är svan att se en ljusning på sitaationen i steter som ,, och Tadjikisten. ISomalia fortsätter oroligheteraa i . svälten i landet är docköver och det planeras nu för återappbyggnadsin- Prop. 1993/94:100 satsenGenom att större delen av stetsapparaten har slagits i spUlror, BUaga 4måste biståndsgivama hjälpa tUl med att bygga upp en ny nation nästen frångranden. Kriget i fortsätter och ger i dagslägetupphov till nya flyktingskaror, både i det egna landet och i grannländema. IAfghanisten har återvändandet av flyktingama från frän och Pakisten bromsatsupp på grand av nya oroligheten Internflyktmgama i frak - bl.a. kurder -behöverfortsatt hjälp. Insatser av återappbyggnadskaraktär sker i . Behovet av att röja minor är akut i länder somKambodja, Afghanisten, , , och före dette Jugoslavien.Sverige bör bidra med ytterligare resurser för att komma till rätte med detteproblem. Det forskningsarbete som bedrivs i för att få fram nya metoderför minröjning bör stödjas. Det finns således i världen ett ökat behov avkatesttofhjälp, både omedelbar hjälp och hjälp med återappbyggnad. Dessutommåste insatsema stödja uppbyggnad av samhällen, så att dessa blfr mindrebenägna att åter råka ut för krig eller hamna i kris. De diplomatiska insatsema blir allt vUaigare. Detkan gälla att t.ex. mäkla fred, men även säkerställa att t.ex. mataansporterinte skall plundras. I dessa sammanhang har FN kommit att spela en alltvUaigare roll. Regeringen avser att verka för ett mtensifierat stöd till denorganisation inom FN för samordning av katesttofhjälp, Department ofHumataterian Affairs (DHA), som har tUl uppgift att koordinera biståndet närstora och komplexa katesöofer har möäffat. I DHA:s mandat mgår ocksådiplomatiska uppgifen Svenska resurser, både i form av svensk personaloch svenska varor, borde kunna utayttjas i högre grad i det mteraationellakatesöofbiståndet. Det finns personer med stor erfarenhet av biståndsarbete,som skulle kunna mobUiseras för arbete i katesöofsitaationer, både för FN-organoch för svenska orgamsationen Det bör även vara möjligt att bidra ytterligaremed svenska varor, som är efterfrågade i katesttofsitaationer, cx;h som kanupphandlas till interaationellt konkurrenskraftiga prisen Regeringen kommer attfortsatte stödja utvecklingen av en svensk resursbas för katesttofhjälp. utbetelade ikatesöofbistånd 1992/93. Utöver de bevUjade anslagsmedlen, 1 155 miljonerkronor tillfördes anslaget genom rUcsdagsbeslut förinsatser i före dette . Vidare fördelades 197 mUjoner kronor avointecknade reservationer till anslaget. Med tenke på fortsatt stora behov avkatesttofhjälp, särskilt i områden som inte fickkatesttofhjälp, föreslår regeringen en medelsram på föranslagsposten katesöofer, stöd till återappbyggnad m.m. Inom denna ram föratsesett behov av betydande humanitära insatser i fd. , i förste hand förflyktingar från Bosmen-Hercegovma. SärskiUIa miljöinsatser Prop. Sambandetmellan miljöförstörmg och fettigdom är väl kartlagt. allttnerklart att fettidgomsproblemet är den enskUt vUaigaste orsaken tillmiljöförstöring i u-ländema. i , 1992, undersöökatt insatser på miljöområdet måste utgå från en helhetssyn och klarhet omsamspelet mellan en rad olUca sektorer och aktören Det intemationellautvecklingssamarbetet måste utformas på ett sådant sätt att det bidrar till enudiållig utveckling. Därför söävar man efter - både inom det bilaterala ochmultilaterala samarbetet - att integrera mUjö-aspektema och miljökomponenter isamtiiga program och projekt, främja det uthålliga utayttjandet avnatarresurseraa, utgå från de sociala dimensionerna och bidra tUlkapacitetsuppbyggnad i mottagarländema. sker dels genom biståndsmsatser,dels genom policyarbete i olUca intemationella fora såsom /DAC, FN-systemetoch de mter-nationella bankema. Omkrmg hälften av det miljöinrUaade biståndet genomSIDA ligger på insatser inom skogs- och jordbrak och avser skogsinventeringar,byskogsmetodik, torrskogsanvändning, utiiålliga betessystem, markvård,genbanker, alternativa bekämpningsmetcxler m.m. I övrigt görs msatser påområdena vattenresurser, infrastraktar, undervisnmg och information, socialaaspekter och marin miljövård. I de fleste krävs förstärkning avkapaciteten att planera och genomföra insatser inom ramen för knappa resursenFör att stärka miljömedvetende och miljökunnande ges stöd till såvälmformationsin-satser som institationsutveckling, lUcsom forskning ochutbildning. Föratsättningama att genomföra miljöinsatser ökar successivt, blandannat genom de miljöprofiler som uterbetes för vart och ett av ländema medprogramsamarbete. Människors möjligheter tUl deltegande ochinflytende i den politiska beslutsprocessen är en annan vUaig fektor förframgång. Därför anslås även medel för miljöundervisning cx;h miljöutbildning.Samarbete med enskUda organisationer är vUaigt för att stärka miljöopmionen iu-ländema. SIDA har i en särskild miljöskrivelse redovisat ochkommenterat ett stort antel insatsen Redovisningen tyder på att utvaldainsatser är relevante och att de i många fell haft den katelytiska effekt someftersttävats. Dessa är dock av sådan art att effekter av insatserna först kanutiäsas på längre sUa. Verksamheten anknyter i hög grad till den vidmiljökonferensen i utstekade vägen. Det särskilda miljöbiståndet bör ävenfortsättningsvis användas sttategiskt och koncenöeras tUl lämpliga problemområden för att kunna hanteras inom ramen för begränsade adminisöativa resursen Miljöin- satsema bör koncenöeras till samarbetsländer med basprogram. Då miljöfrågoma ofte berör fler än ett land bör samarbete upprättes med andra biståndsgivare för att möjliggöra regionala msatser och andra selektiva msatser utenför landramskretsen. Regeringen vill i dette sammanhang betona vUaen av nära samarbete mellan SIDA, BITS, och , mte minst när det gäller insatser genom Dessa riktlinjer kommer att preciseras Prop. 1993/94:100ytterligare i den tidigare aviserade arbetsgrappen avseende UNCED- BUaga 4beslutens integration i det svenska utvecklmgssamarbetet. Det sammanlagda biståndet på miljöområdet genomSIDA uppgick under /93 till omkring 670 mUjoner kronor, varav408 finansierades via landramar och ytterligare 21 miljonerkronor via det multilaterala anslaget. Totelt utbetelades 240,7 mUjoner kronorvia anslagsposten för SärskUda mUjöinsatser under /93 (223,1mUjoner kronor 1991/92). Den utgående reservationen uppgick till 72,7 miljonerkronor främst beroende på att fiera av insatsema byggs upp successivt. Andramsatser befinner sig i ett förberedande stedium och kommer att öka i volym. Iökande omfattmng avslås bra förslag till insatser tUl följd av bristanderesursen Det är angeläget att anslaget för SärskUdamiljöinsatser bibehålls på en fortsatt hög nivå. Regeringen föreslår enmedelsram /94 på 230 miljoner kronon Dispositionen av anslaget börungefärligen motsvara 1993/fördelning med tonvUa på uthålligtutayttjande av natarresurseraa, koppluigen tUl de sociala dimensionema ochbehovet av kapacitetsutveckling. Utvecklingssamarbete genom Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA) 1992/93 Utgift 7 122 942 282 Reservation 2 669 809 144 1993/94 Anslag 6 699 500 000 1994/95 Förslag 6 290 000 000 Tabell4 sammanfattar förslag om basprogram samt mdUcativa planeringsramar förbiståndet genom SIDA. Basprogrammet motsvarar de tidigare s.k. landramamaminskat med importstödet. Importstödet har lagts tillsammans medbetelningsbalansstödet tUl ett eget anslag. anslag (C 4. Stöd till ekonoiniskareformer och skuldlättaad) omfattar 1 000 mUjoner kronor och fördelas tillfettiga, skuldtyngda länder som genomför ekonomiska reformprogram, framförallti AfrUca. Planerings-ramama innehåller det långsUaiga basprogrammet(undervisning, hälsa, infrastraktar etc.) och sådant långsUaigt bistånd som ärmöjligt att länderfördela men som tidigare endast redovisats som särskUdaanslagsposter (demokrati/mänskliga rättigheter, mUjö etc). Länder medföreslagna planeringsramar understigande 50 nuljoner kronor har sammanförts ianslagspost "Övriga länder". ■ 1994/95 Prop. Förslag 1994/95 (varav importstöd) A. PLANERINGSRAMAR OCH REGIONALA INSATSER 320 (70) 445 (140) 255 (115) 195 (65) 95 (10) 270 (140) B. ICKELÄNDERFÖRDELAT Demokrati, mänskliga rättigheter 650 Katastrofer och återupp byggnad m.m. 1 181 Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda orgamsationer 875 Särskilda miljöinsatser 225 1 000 ' 230 * Förslag 1994/95 (varav importstöd) Information genom SIDA 23 1993/94:100 BUaga 4 SUMMA 6 699,5 6 290 ' Dessa ingår i den krets av länder som kan komma ifråga för betalningsbalansstöd.Fördelning enligt regler angivna under anslaget C 4. Medlen anvisas under anslagsposten Demokrati och mänskliga rättigheter varför beloppetej ingår i basprogrammet ' Avser basprogram/planeringsramar för (30/35), (35/35), (0/10), (30/45) * Regionalt stöd genom SADC har fördelats på planeringsramar för , ,, och . ' har förts över till basprogram för inom anslagsposten Utvecklingssamarbete , 220miljoner kronor redovisas somplaneringsram för och ytterligare fördelas pä planeringsramarför andra länder i huvudsak enligt SIDA:s förslag ' För och beräknas vardera ' Direktstöd om totalt har fördelats på planeringsramar för ,och Sri Länka ' Av beloppet har fördelats på planeringsramar ' Av beloppet har fördelats på planeringsramar Ianslagsframställmngen föreslår SIDA en totel biståndsram på 13 300 miljonerkronor, vilket är en öknmg med 340 miljoner kronon Beräkningen bygger på ettantegande om en successiv återgång till enprocentsmålet. Under /93 ökade SIDA:s utbetelningarmed jämfört med /92. Den störste ökningen feller på anslagsposten Katesttofer och återappbyggnad, där utbetelningaraa ökade med till 1,4 miljarder kronon Den utgående reservationen har ökat med , varav dock 400 mUjoner kronor utgör en engångseffekt på grand av ändrad periodicering i bokföringen. Föranslaget C 2. föreslår SIDA en ökning med Prop.1993/94:100 tUl 6 845 miljoner kronon En ny anslagspost bör inrättas inom C 2.för BUaga 4 betelningsbalansstöd och skuldlättaader föreslår SIDA vidare. /95 föreslås under denna anslagsposten, huvuddelen till tidigare programländer. Totelt skulle anslaget C2 därmed uppgå till 7 745 miljoner kronon SIDA redovisar sina förslag dels i form avbasprogram, som är de tidigare landramama mmus eventaellt importstöd, dels iform av indUcativa planeringsramar, som består av basprogrammet plus annatändamålsbestämt bistånd (demokrati/mänskliga rättigheter, särskildamiljömsatser, särskilda program, regionala insatser, landramsanknutetdfrektstöd via enskilda orgamsationer). I syfte att öka flexibiliteten i anslagssöuktarenoch planerings-metcxliken föreslår SIDA: - att enskilda anslagsposter får överskridas medhögst av anslagna medel, föratsatt att hela anslaget ej överskrids,samt att överskridandet skall avräknas mot anslagsposten, - att medel som inte utayttjas avseende indikativaplaneringsramar reserveras till nästkommande budgetår i den mån de intecknatsgenom insatsavtel eller genom beslut om berednmg,