prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Liksomenligt nu gällande lag skall marknads- och tivolinöjen anses som lotterier ilotterilagens mening trots att det oftast är fråga om rena skickUghetsspel. Föratt ett marknads- och tivolinöje skall anses som ett lotteri krävs inte attspelet anordnas i samband med en marknad eller ett tivoU. Det väsentiiga är attspelet som sådant kan inordnas under begreppet marknads- och tivolinöje. Deomstendigheter under viUca spelet bedrivs anses sakna betydelse. Exempel pådessa nöjen är ringkastnings-anordningar, bolUcastning, pilkastning ochskjutbanor. Dessa nöjen betraktos som lotterier, om vinstinöjlighetema ärsådana som i egentiiga lotterier. Liksomtidigare skall kedjebrevsspel och lUcnande spel hänföras till lotterier.Typiskt för dessa spel är att det är möjligheten att engagera nya deltogare tUlspelet som är avgörande för deltogamas vinstmöjligheter. Möjligheten att vinnaanses i allmänhet inte bero på slumpen. För det mesto gäller kedjebrevsspeleninte pengar eller pengars värde men det förekommer omfattande kedjebrevsspelmed vinster i pengar. För en närmare beskrivning av kedjebrevsspelen se prop.1981/82:170 sid. 34. 4§ Med egentUga lotterier avses i denna lag sådana lotterier som anges i 3 §förste stycket 1 och 2 med undanteg för vadhållning i samband med hästtevlingoch idrottstevling. Paragrafenmotsvarar i sak 2 § försto stycket lotterilagen och har, med ett tiUägg i sak,utformats i enUghet med Lagrådets förslag. I StäUet för att som i gäUandelotterUag definiera begreppet egentiiga lotterier genom en uppräkning av vilkaslags lotterier som inte skall innefattes i begreppet görs nu i stället endirekt hänvisning till 3 § förste stycket 1 och 2. Vadhållning i samband medhästtävling undantes dock uttryckligen. Vidareanser regeringen att vadhåUning i samband med idrottstevling bör undantes frånbegreppet egentiiga lotterier. Det innebär att det inte bUr möjUgt för någontiUståndsmyndighet att lämna tillstend till sådant lotteri. Regeringen har dockmöjlighet att med stöd av 45 § lämna tiUstånd tiU vadhållning i samband medidrottstevling. Begreppetegentiiga lotterier infördes i den nu gällande lotterilagen den I januari 1989.Det kan synas onödigt att hålla kvar vid en begreppsapparat som inte framstårsom helt lättillgänglig. För den praktiska rättstUlämpningen och avlagtekniska skäl är det emellertid ofta av vikt att kunna hänföra en verksamhettill det ena eller andra begreppet. Det finns därför ett behov av att användadet även i fortsätmingen. Fömtomtraditionella lotterier innefatter egentiiga lotterier sådana lotterier i vilkaantelet insatser och vinster samt värdet av dessa inte är bestämda enligt enuppgjord plan. Exempel på sådana lotterier är bollkastning och piUcastning. ÄvenvadhåUning är ett egentiigt lotteri. Med vadhållning menas en form av avtalmellan olUca parter att t.ex. satsa en penningsumma på olika möjUga utfall aven viss händelse. TiUskillnad mot den nu gällande definitionen omfattor paragrafens definition intevadhållning i samband med hästtävling. Ändringen är föranledd av lagtekniskaskäl för att sUppa ange undanteg för denna form i den föreslagna 15 §. Somframgår av hänvisningen till 3 § räknas inte automatspel, bingospel,roulettspel, temingsspel, kortspel, kedjebrevsspel och liknande spel tillegentiiga lotterier. 5§ Med bingospel avses i detma lag ett lotteri 1. somfömtsätter att deltegaren är närvarande på spelplatsen och där köper en bingobricka, 2.där vinstmöjUghetema ärberoende av om de nummer som dras sammanfaller med numren på bingobrickan, och 3. där deltogaren genast gör anspråk på sin vinst. Paragrafen har ingenmotsvarighet i den nuvarande lotterilagen. Begreppet bingospel ärdefinierat i föreskrifter (KFS 1991:2). Med bingospel menasenUgt föreskriftema ett spel där spelaren är närvarande på spelplatsen och därköper sin lott (bingobricka) på vilken ett antal nummer är ordnade på ett visstsätt, exempelvis fem nunmier horisonteUt och vertikalt. Även i fagtextensdefinition anges som en fömtsättning för bingospel att deltegaren är närvarandepå spelplatsen och där köper en bingobricka. Innebörden av det är attdeltagaren kan följa dragningen direkt samt ropa bingo när han kunnat markeranummer i viss ordning. Det sagda hindrar inte att spelet förekommer i två ellerflera hallar om det finns direktkommunikation meUan dem som gör det möjligt fördeltegaren att direkt följa dragningen och genast kunna göra anspråk på sinvinst. 6§ Med automatspel avses i denna lag spel på följande mekaniska eUerelektroniska spelautomater: -varuspelsautomat: enspelautomat som betelar ut vinst i form av varor och där vinstmöjUghetema helteller delvis beror pä slumpen, -penningautomat: en spelautomatsom betelar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjUghetema huvudsakligenberor på slumpen, -värdeautomat: en spelautomatsom betelar ut vinst bara i form av värdebevis, spelpoUetter eUer lUcnande ochdär vinstinöjlighetema huvudsakligen beror på slumpen, - skickUghetsautomat:en spelautomat som betelar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjUghetema helt eller delvis beror på spelarens skickUghet. Medlottförsäljningsautomat avses en automat som inte är utmsted med enslumpvalsgenerator eller ett elektroniskt minne och som efter betelning förserdeltegaren med en lottsedel som antingen är en vinstiott eUer en nitiott. Paragrafen har ändrats ienlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen innehåller definitioner påautomatspel och vissa spelautomater samt lottförsäljningsautomater. Motsvarande definitioner saknas i den nu gäUande lagen. Begreppet automatspelinnefatter spel på alla de automater som definieras i paragrafen, utomlottförsäljningsautomater. Även de tidigare nämnda förströelsespelen (jfr.avsnitt 5.5) som regleras i automatspelslagen är automatspel. Däremot är intemusUcautomater eller s.k. juke-boxar samt vamförsäljningsautomater att anse somautomatspel. En vamsj)elsautomat är enspelautomat som slumpvis delar ut vinst i form av varor. Exempel påvamspelsautomater är s.k. lyftere. Spelaren vinner varan om en gripklo styrs pårätt sätt. Ett annat exempel är s.k. pushers som ger vinst om en arm puffarvaran över en kant. Begreppet penningautomatinnefattar de s.k. enarmade banditema som är försedda med en dragarm, medvilken automatens hjul kan sättes i rotation. är det värdigare medautomater där spelaren i stället skaU trycka på en knapp. Hjulen i automaten ärförsedda med olUca symbolmarkeringar. Vissa i förväg bestämda kombinationer avsymboler ger vinst. Envärdeautomat är försedd med en slumpvalsgenerator och så konst-merad att detinte är möjUgt att betala ut kontantvinster från den. En skickUghetsautomat kanbeskrivas som en modifierad och utveck-fad form av förströelseautomat sombetalar ut kontantvinster. Spelaren kan påverka uången genom sin skickUghet. En lottförsäljningsautomatär en automat som säljer lottsedlar och som varje gång betalning sker levereraren lottsedel som antingen är en vinstiott eUer en nitiott. Vinstplanen skallvara fastställd i förväg. Vidare får automaten inte vara utmsted med enslumpvalsgenerator eller en s.k. prom (programmable read only memory).Innehåller automaten en slumpvalsgenerator sker dragningen i automaten. Prom ärett elektroniskt minne i form av en integrerad lerets som instellerats iautomaten. Dragningen har skett tidigare men är inprogrammerad i dette minne. 7§ Med kedjebrevsspel avses i denna lag spel i vilka vinstmöjUghetemahuvudsakUgen beror på antalet deltegare som efter hand inträder i spelet. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 1 § siste stycket lotterilag och har utformatsi enlighet med Lagrådets förslag. 8§ Med basbelopp avses i denna lag basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Paragrafensom saknar motsvarighet i den nu gällande lagen, definierar begreppetbasbelopp. Begreppet återfinns i en rad paragrafer och används för attbestemma vinsmivåer m.m. Kravpå tillstånd och typgodkännande 9§ Lotterier får anordnas bara efter tillstånd, om något annat inte följer av dennalag. Paragrafenmotsvarar delvis 4 § förste stycket lotterilagen och har utformats i enlighetmed Lagrådets förslag. 10§ TUlstånd att anordna ett lotteri får lämnas endast om det kan antes attverksamheten kommer att bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpUgt sätt samtenligt meddelade föreskrifter, villkor och bestämmelser. Paragrafen,som motsvarar 5 § lotterilagen, innehåUer en allmän bestämmelse om vadtiUståndsmyndigheten alltid skaU beakte vid tUl-ståndsprövningen (jfr prop.1981/82:170 s. 118). 11§ TUlstånd att anordna lotteri skall avse och ett visst område därlotteriverksamheten får bedrivas. Om det inte finns särskUda skäl tiU annat,skall området utgöras av det område där den sammanslutning som söker tillstendhuvudsakligen är verksam. TiUståndskall lämnas tiU den som anordnar lotteriet. Paragrafenhar delvis sin motsvarighet i 13 § tredje stycket lotterilagen och har, med enviss redaktionell ändring, utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 1 frågaom alfa tillståndsplUctiga lotterier gäller enligt lotterilag atttiUståndet skall avse (se 7-10 §§ siste styckena och 13 § tredjestycket). Också området därlotteriverksamheten får bedrivas skall lUcsom tidigare anges. Det kan utgöra enkommun eller ett län. Huvudregeln är att lotteriema skaU få bedrivas endastinom det område där den ideella föreningen eUer organisationen huvudsakligenbedriver sin verksamhet. Undanteg skaU dock kunna medges exempelvis om en föreningbedriver verksamhet tiU ungefär lika stor del i två kommuner eller om en föreningbedriver verksamhet i en kommun vars mest besökta köpcentmm Ugger i en annankommun. Lotteriema bör få en så stor spridning som möjUgt inom det område därföreningen är verksam. ElUigt andra stycket skalltillståndet lämnas till spelanordnaren. I fråga om automatspel, roulettspel,tämingsspel och kortspel är detta en nyhet. lämnas ett sådant tiUstendtill innehavaren av spellokalen. Beträffande skälen tiU ändringen kan hänvisastill vad som har sagts i det föregående (avsnitt 6). TiUstendet skall gällaviss tid. 12§ får förena ett lotteritillstend med särskilda villkorsamt med kontroll- och ordningsbestemmelser. Paragrafen motsvarar 6 §lotterilagen och har utformats i enUghet med Lagrådets förslag. De villkor ochbestämmelser som åsyftas kan gäUa lotteriets omslutning, vinstemasbeskaffenhet, lottemas pris, vinstplaner, beskaffenheten av lotter ochdragningsanordningar, tidpunkten för dragning i lotteriet samt den närmarekontrollen av lotteriet. Alla vilUcor och bestämmelser skaU självfallet varaförenliga med lotterilagens bestämmelser. 13§ För varje tiUståndsplUctigt lotteri som anordnas av en juridisk person skalldet finnas en förestendare som tillstends-myndigheten godkänner. får medge undanteg från kravet på föreståndare, om det är uppenbart attnågon sådan inte behövs. Paragrafenöverensstämmer i sak med 5 § siste meningen lotterilagen. Lotteriförestendarenhar ett ansvar för att lotteriverksamheten bedrivs på ett från allmän synpunktlämpligt sätt och i enlighet med meddelade föreskrifter, viUkor ochbestemmelser. Det innebär bl.a. en skyldighet att se tiU att alla personer somhar en uppgift i samband med driften av lotteriverksamheten får utförlig ochnoggrann information om hur och enUgt vilka vUUcor och bestämmelser lotterietskall bedrivas. Föreståndaren har även ett ansvar för att lotteriet drivs i enUghet med meddelade villkor och bestemmelser. 14§ Förslutna lotter och bingobrickor som används i ett lotteri skall vara avgodkänd typ. Detsamma gäller teknisk utmstning som används för insatser, vinstdragningeller kontroll av egentUga lotterier och bingospel. Ett beslut omtypgodkännande får förenas med vilUcor. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 6 a § lotterilagen. Ennyhet är att typgodkännande också krävs för teknisk utmstning för insatser,vinstdragning och kontroll av egentiiga lotterier. Det innebär att bl.a.lottförsäljningsautomater skall typgodkännas. lémsom kan få tillstånd 15§ TiUstånd att anordna ett egentUgt lotteri får lämnas till en svensk juridiskperson som är en ideell förening och som 1. enligtsina stedgar har till huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigt ändamål inom landet, 2.bedriver verksamhet somhuvudsakligen tiUgodoser sådant ändamål, 3.inte vägrar någon inträde sommedlem, om det inte finns särskUda skäl för dette med hänsyn till arten elleromfatmingen av föreningens verksamhet eller syfte eUer av någon annan orsak,och 4.för sin verksamhet behöverlotteriinkomster. TiUstend fårlämnas också tUl en annan juridisk person än en ideell förening eUer enjuridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja ett allmännyttigtändamål utom landet, om det finns särskilda skäl för det. Paragrafen överensstämmeri huvudsak med 11 § lotterilagen och har utformats i enlighet med Lagrådetsförsfag. Ilikhet med vad som gäller skall tillstånd till egentliga lotterier i principkunna lämnas bara till ideella föreningar som är juridiska personer. Detär således inte möjligt för en fysisk person att få lotteritillstend. är inte lagreglerad i civilrättsligt hänseende. 1 rättspraxis ansesemellertid en ideell förening ha rättskapacitet och utgöra en juridisk persondå den antegit stedgar av acceptebel kvalitet samt valt en styrelse.Lotterianordnaren behöver inte ingå i en folkrörelse eller uppfylla dedefinitioner som bmkar upp för en foUcrörelse. Den omstendigheten attendast juridiska personer kommer i fråga innebär att en sektion av en föreninginte kan få tillstend. Genom kravet på att det skall vara en svensk juridiskperson kan inte heller utiändska föreningar få tillstånd. Enligt huvudregeln iförsta stycket punkten 1 skall föreningen ha till huvudsakUgt syfte att främjaallmännyttigt ändamål inom landet. Föreningen kan i och för sig i vissutsträckning bedriva en verksamhet som inte tar sUcte på att främjaaUmännyttigt ändamål. En sådan egennytte får emeUertid inte te överhanden överallmännytton. En närmare precisering av begreppet allmännyttigt ändamål ärinte möjlig, men det bmkar framhåUas att begreppet kan inrymma ändamål somenligt en utbredd uppfattning är värda att stödja. Det innebär attvärderingarna om vad som är värt att stödja kan ändras från tid till annan. Detkan vara fråga om reUgiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga,kulturella, idrottsUga eller därmed jämförUga ändamål. Det sagda innebär bl.a.att lotterier inte får anordnas av föreningar som uppfyller fömtsätmingama förregistiering enligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Vidare bör inte heUerideeUa föreningar som har till syfte att främja Prop. 1993/94:182 sinamedlemmars ekonomiska intressen på annat sätt än genom att bedriva en sådanekonomisk verksamhet som avses i lagen om ekonomiska föreningar kunna fåtiUstånd. Exempel härpå är arbetsgivarföreningar, fackföreningar,branschorganisationer och viUaägarföreningar. Eriiigtförsta stycket punkten 2 krävs det att föreningen i sin verksamhethuvudsakUgen tiUgodoser allmännyttigt ändamål. Föreningens ideel-fa verksamhetfår således inte i praktiken utgöra en mindre del av den totafa verksamheten. Iförsta stycket punkten 3 föreskrivs att den ideeUa föreningen skall vara öppenför utomstående. Det innebär att var och en som önskar bli medlem skaU få bUdet. Arten eller omfatmingen av verksamheten kan emeUertid vara sådan att detfinns särskilda skäl att vägra inträde eller begränsa det. Föreningen måste fåuppställa vissa allmänna krav uten att föreningen betraktes som sluten. Exempelhärpå är krav på att bo inom ett visst område eller tiUhöra en vissorganisation eller att ha en viss egenskap. Kravet på öppenhet kan emellertidinte anses tillgcxlosett om endast en mycket Uten krets av personer kan blimedlemmar eller om medlemsintegningen gmndar sig på gcxltycke. Förstastycket punkten 4 har delvis sin motsvarighet i 12 § fjärde stycket 1982 årslotterilag. Det bör även i fortsättningen ske en prövning av det behov enförening har av lotteriinkomster för sin verksamhet. En utgångspunkt vidbedömningen kan vara föreningens tidigare försäljning av lotter. Vidbedömningen bör i princip vägas in alla inkomster som en förening har såledesäven försäljningen från andra lotterier. Det är naturligt att behovsprövningenblir ganska schablonar-ted. Andrastycket innehåller undanteg från förste stycket. Om det finns särskUda skäl kanlotteritillstend beviljas för en juridisk person som inte är ideeU förening.Det innebär att även aktiebolag, stiftelser eller ekonomiska föreningar somhar till huvudsakligt syfte att främja allmännyttigt ändamål kan komma ifråga. T.ex. har i praxis Litteraturfrämjandet och Konstfrämjandet fåttlotteritillstånd. Vidare kan om det finns särskilda skäl tUlstånd ges tUl enjuridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja allmännyttigtändamål utom landet. Det innebär att lotteritillstånd bör kunna beviljas ävenför mera långsiktiga projekt av humanitär art utom landet. Exempel påföreningar som fått lotteriull-stånd för sådana ändamål är Röda korset, RäddaBamen och Amnesty Intemational, 16§ TiUstånd att anordna ett egentUgt lotteri får ges, om 1. envinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbe lopp, 2. värdepappersvinsterutgör högst av det sammanfagda vinstvärdet i lotteriet, 3.värdet av vinstema i lotterietmotsvarar och högst av insatsemas värde, 4.vinstandelen anges pålottsedlama, lottiistoma eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 5.det kan antes att lotterietkommer att ge sökanden skälig avkastning och att denna kommer att användas fördet aktuella aUmännyttiga ändamålet. KravetenUgt försto stycket 5 på skälig avkasming gäller inte om det finns särskildaskäl för annat. Omlottema skall säljas i en lottförsäljningsautomat krävs vidare att 1. envinstplan är fastställd i förväg, 2.vinstema har dragits i förväginför en av tillstendsmyndig-heten godkänd kontrollant, och att 3. automaten inte betalar ut någon vinst. Paragrafen, som utformatsi enlighet med Lagrådets förslag, motsvarar delvis 12 § lotterilagen ochbehandlar fömtsätmingama för att få tiUstånd tiU ett egentiigt lotteri. Ipunkt 1 anges vinsttaket för penningvinster i egentiiga lotterier. I förhåUande tUl vad somnu gäller innebär förslaget att penningvinster får förekomma också i rikslotteriersamt att lägste penningvinsten höjs från till ett basbelopp. EnUgt punkt 2 blirvärdepappersvinster tillåma, vilket är en nyhet. Sådana vinster får utgörahögst av det sammanlagda vinstvärdet i lotteriet. Det innebär enbegränsning av möjUghetema att ha aUtför höga vinstvärden påvärdepappersvinstema. Punkt 3 behandlar kravetpå viss minste vinstendel. 1 den nuvarande fagen finns ingen aUmän bestämmelseom att vinstema skall utgöra en viss minsto andel av insatsemas värde. Detfinns i 17 a § i lotterilagen en bestämmelse om att det sammanlagda värdet avvinstema i de lotterier som omfattos av paragrafen skall motsvara minsthälften av insatsernas värde. Vidare finns i föreskrifter (KFS1990:32) bestämmelser om att det sammanlagda värdet av vinstema i ett lotteriskaU utgöra minst hälften av insatsemas värde vid försäljning med automat ochminst vid försäljning av lottema. Avsteg från dessaprinciper kan göras om det finns särskilda skäl. Regeringen föreslår nu somen generell regel att minsta tillåtna vinstandel skaU vara ochhögsta tiUåtiia vinstandel av insatsemas värde. Med insatsemas värdeavses beräknad omslutning om det för lotteriet finns eni förväg faststäUd plan. I annat fåll avses fak- Prop. 1993/94:182 tiskomslutning. Beträffande skälen tiU förslaget i denna del kan hänvisas tiU vadsom har anförts i det föregående (avsnitt 5.1). Ipunkt 5 behandfas kravet på skälig avkastning. föreslår attkravet på skäUg avkastning mcxlifieras och uppmjukas på så sätt atttiUståndsmyndigheten får avslå en ansökan på denna gmnd endast om det finnssärskilda skäl för det. Regeringen anser emellertid att huvudregeln alltjämtbör vara att ett lotteri skall lämna skälig avkastning. Endast om det finnssärskilda skäl får tiUstånd meddelas även om det bedöms att lotteriet intekommer att lämna skälig avkastning. Frågan vad som är att anse som skäUgavkastning, dvs. nettovinst, bör avgöras från faU tUl fåU med beaktande avsådana faktorer som konkurrenssituationen, försäljningsmetodema ochrabattmöjUghetma på vinsterna. Vidare bör man se tiU att kostnader för reklam,administration, försäljiung m.m. inte är oskäligt höga. Tillståndsbeslutet kaninnehålla villkor som syftar tUl att säkerställa föreningen en skälig avkasmingav lotteriet. Exempelpå fall då det kan finnas skäl att göra avsteg från kravet på skälig avkastningär s.k. stimulanslotterier som har till syfte att stimulera tiU aktivitetersom förtjänar stöd. Detär viktigt att överskottet av lotteriet kommer den ideella föreningen och detallmännyttiga ändamålet till del och inte hamnar hos oUka meUanhänder ochserviceföreteg. skall vid tUlståndsprövningen göra enbedömning av fömtsättningama för att överskottet kommer att användas för detaktuella allmännyttiga ändamålet. Tredjestycket är nytt och innebär att lotter i egentliga lotterier enligt 16 och 17§§ kan få säljas genom lottförsäljningsautomater under de fömtsätmingar somanges i punktema 1-3. 17§ En sådan sammansluttiing som avses i 15 § och som är verksam huvudsakUgeninom en enda kommun får efter registrering anordna egentiiga lotterier underen treårsperiod, om 1. lotteriemabedrivs bara inom den eUer de kommuner där sammanslutningen är verksam, 2.lotteriema inte bedrivs från enfast försäljningsplats som tiUhandahåUs av ett serviceföreteg, 3.insatsemas sammanfagda belopp ide lotterier som anordnas under treårspericxlen uppgår tUl högst 20 basbelopp, 4.en vinst som utgörs av pengaruppgår till högst ett basbelopp, 5.värdet av vinstema i varjelotteri motsvarar och högst av insatsemas värde, 6.vinstandelen anges pålottsedlama, lottiistoma eller på den plats där lotteriet bedrivs, och 7.det för lotteriema finnsförestendare som registreringsmyndigheten godkänt. Registreringsmyndighetenfår medge undantag från kravet på föreståndare enligt första stycket 7 om detär uppenbart att någon sådan inte behövs. Förlotteri som avses i 16 § tredje stycket gäller vidare där angivna särskildafömtsätmingar. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 14 § lotterilagen och har utformats i enUghet medLagrådets förslag. I förhållande tUl vad somnu gäller är följande nytt. Högste tillåmapenningvinst höjs från till ett basbelopp medan insatsemas belopp fåruppgå till högst 20 basbelopp (704 CXX) kr) under entreårsperiod. Vidare ges regler omvinstandelens värde. Här hänvisas till vad som anförts ovan under 16 §. I 1982års lotterilag (14 § 1) anges som en fömtsättning att antalet insatser ochvinster samt värdet av dessa är bestämda enligt en uppgjord plan. Dennafömtsättiiing är borttagen . Anledningen tiU det är att det med stöd av denhär bestemmelsen skall vara möjligt att anordna registreringslotterier i formav t.ex. vadhållning, bollkastning och pilkasming. I sådana lotterier är detinte möjligt att upprätta vinstplaner. EnUgt tredje stycket ärdet möjligt att, under de fömtsätmingar som anges i 16 § tredje stycket, säljalotter i lotterier enligt 17 § genom lottförsäljningsautomater. Lotterier i radio ochtelevision 18§ Ett egentUgt lotteri enUgt 16 och 17 §§ får inte anordnas i radio eUertelevision utan särskilt tiUstend. TiUstånd attanordna sådana lotterier i närradio eller egen-sändningju av television ikabelnät får lämnas bara om det kantas att marknaden för lokala lotterier inteförsämras. Denföresfagna bestämmelsen är ny. Lagrådethar om den föreslagna bestämmelsen i lagrådsremissens 19 § anfört bl.a.följande: "EnUgt Lagrådetsmening kan det inte vara förenligt med yttrandefri-hetsgmndlagens stadgandenatt kräva tillstånd för att en vinstdragning "presenteras" i någotmedium som nämnda gmndlag omfattar. Uppgifter om utgången av olUca lotteriereller lUcnande företeelser ingår således i den normala nyhetsförmedlingen.