prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Iavvaktan på detta förvaltar dessa fasfighefer.Fastigheterna beräknas löpande kunna överlåtas till Akademiska Hus allteftersomförutsättningarna för överlåtelserna klarläggs. Stafliga Akademiska Hus-koncernenhar i samband med förvärvet av fasfighefer m.m. erhållit olika former avkapifalfUlskott från staten. Sammantaget innebär tillskotten att koncernengivits en stark ekonomisk ställning. Koncernen har initialt en soliditet påcirka inklusive reserver för bland annat eftersatt underhåll.Soliditeten beräknas sjunka ner till en långsiktig nivå på cirka 35 procenttill följd av ett inledningsvis stort investeringsbehov och att reserverna tasi anspråk. Koncernen bör inom ramen för sedvanUga lönsamhetskrav verka för affdess fastighetsbestånd förvaltas, anpassas och förnyas för att tillgodose iförsta hand universiteten och högskolorna med ändamålsenliga och effektivalokaler. För att skapa en lokal förankring i koncernen har varje regionaltdotterbolag en styrelse med förankring i universitets- och högskolesektorn. Statens ägande och förvaltning avfastigheter på universitets- och högskoleområdet bygger därmed på tvåorganisationer -som äger fd, statliga fastigheter med huvudsakUg inriktningpå universitets- och högskoleområdet och -() som förvaltar de fasfigheter som förutsätter statligtägande, t.ex, via donationer eller där staten av andra särskilda skäl, t.ex.kulturhistoriska, bedöms vara den lämpligaste ägaren. Som ovan angivits kommer huvuddelenav hyresavtalen med Akademiska Hus och SFV att sägas upp och nya villkor aftgälla fr.o.m. . Regeringens intentioner är att deavkastningskrav och de övriga förutsättningar som gäller för lokaler somuniversitet och högskolor hyr från Akademiska Hus och SFV då skall medge enhyressättning som kan förväntas vara marknadsmässigt konkurrenskraftig.Lokalkosfnads- komponenteni anslagen fill universitet och högskolor kommer inför Prop, 1993//97 att anpassas fill den därvid väntade allmänna hyres- Bil. 9 nivån vid universiteten och högskolorna. Enligt avgiftsförordningen (1992:191, ändrad 1993:431)skall principen om full kostnadstäckning fillämpas för externfinansieradverksamhet. Verksamhet som finansieras av , . samt har historiskt sett kunnat bedrivas i lokaler som universitetoch högskolor disponerar. Denna verksamhet har också ingått i underlaget fördimensioneringen av universitetens och högskolornas lokaler. Den förordning omexternt finansierad verksamhet som bl.a, gav forskningsråden underUtbildningsdepartementet en särställning har upphört att gälla. En anpassningfill principen om full kostnadstäckning förutsätter att medel för lokalhyrorförs från universitet och högskolor till dessa forskningsråd. Det är förenatmed vissa svårigheter aft nu bestämma beloppens storlek. Regeringen föreslårdärför en stegvis omföring med början /95 från universitet ochhögskolor till dessa forskningsråd. Det första steget bör innebära affforskningsrådens anslag ökas . Överföringen av dessa belopp frånuniversiteten och högskolorna grundas på erhållna projektmedel frånforskningsråden under de tre . Därmed utgörs avrespektive råds disponerade medel för fördelning till forskning av medel förlokalhyror. Dessa får fills vidare endast användas för lokalhyror.Givetvis får därutöver även andra medel som råden fördelar användas förändamålet. I awaktan på att en sluflig överföring av medel till forskningsrådenkunnat genomföras, bör det tioprocenfiga pålägget betraktas som en gällandeschablon för lokal-hyresersättningar från dessa forskningsråd. Den forskningsverksamhet som stödsav vissa privata bidragsgivare har i praktiken åtnjutit samma subvention vadgäller hyreskostnaderna som verksamhet finansierad av forskningsråden. Denförändring som genomförs syftar till en generellt bättre anpassning till degällande bestämmelserna om full kostnadstäckning. De medel som insamlats frånallmänheten och som efter fördelning med grund i inomvetenskapliga kriterierställs till förfogande för forskning bör dock kunna ges en sär-sfäUning. Detstöd som denna forskning erhållit genom att lokalkostnaderna betalats avstaten bör kunna kvarstå. Rektorerna bör således även i fortsättningen kunnamedge att anslag av den typ som angivits ovan undantas från kravet på fullkostnadstäckning. Sådana medgivanden bör göras inte bara på grund av vem som ärfinansiären utan också utifrån bedömningar av forskningens inriktning ochkvalitet. 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 6.3 Nyabelopp för studentpeng och ersättning för helårsprestation De ovan redovisade beloppen för hyrespeng har inkluderatsi studentpengen för respektive utbildningsområde. Därutöver har vissajusteringar av såväl beloppen för studenfpeng som för ersättning förhelårspresfa-tioner gjorts. Justeringar med anledning av aft Statens arbetsgivarverkblir uppdragsmyndighef och med anledning av ändring i avtal avseende avsättningtill innebär en viss ökning av beloppen. Överföringen avansvaret för SUNET till Verket för högskoleservice samt en smärre besparing föratt finansiera nya uppgifter inom grundutbildning och forskning innebär enviss minskning av beloppen. Därutöver har medel för antagning inkluderats istudenfpengen. Slutligen har beloppen för studenfpeng och ersättning förhelårsprestationer inom de medicinska och odontologiska utbildningsområdenajusterats då det framkommit aff underlaget för beräkningen av de nu gällandebeloppen var felaktigt. De nya beloppen för studentpeng och ersättning förhelårspresfafioner blir, med de ovan redovisade justeringarna: Prop.1993/94:100 Bil. en helårs-prestation (kr) Humanistiskt, teologiskt, juri- Naturvetenskapligt, tekniskt. 6.4 Kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet förgrundutbildningen Resursberedningen har i samråd medKanslersämbetef framlagt ett förslag till hur resurstilldelning fillgrundutbildningen skall kunna baseras på en bedömning av universitetens ochhögskolor- nas program för attutveckla kvaliteten och genomförandet av dessa. 1993/94:100 Dettaförslag presenteras i betänkandet (SOU 1993:102) Kvalitet och dy- Bil. 9namik, som remitterats fill eft femtiotal remissinstanser för synpunkter.Regeringen räknar med att återkomma till med förslag beträffandeprinciperna för utformningen av kvalitetsdelen i resurstilldelningssysfemet ien proposition . Denna del av systemet bör kunna tillämpasfr.o.m. 6.5 Översyn av principerna för beräkning av resurser tillkonstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningar InomUtbildningsdepartementet har gjorts en översyn avprinciperna för beräkning av resurser till de konstnärliga och idrottsligahögskoleutbildningarna. Skälet för denna översyn har varit erfarenheterna avden speciella ordning som gäller för dessa utbildningar. För dessa infördesnämligen en högskolespecifik studentpeng. Den valda modellenhar dock i huvudsak medfört följande två problem: Till skillnad från övriga utbildningsområdentillämpas inte samma ersättningsbelopp för alla universitet och högskolor förlikartad utbildning. Den hundraprocentiga studentpengen medför attproblemet med avhopp, studieuppehåll etc. blir särskilt allvarliga vid deberörda universiteten och högskolorna, då de dels inte kan kompensera med enförbättrad presfafionsgrad, dels i vissa fall kan ha större svårigheter attgöra överinfag vid utbildningarnas början. Förslaget har nyUgen remitterats till de berördatretton universiteten och högskolorna, vilka också haft tillfälle att följautredningsarbetet. Detta förslag, som innehåller eff anfal olika nivåer påstudenfpengen för olika typer av utbildningar, inkluderar också lokalkostnader. Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till ändrade principer för beräkning avresurser till de konstnärliga och idrottsliga högskoleutbildningarna. De nyaprinciperna kommer att kunna tillämpas fr.o.m. /96. För budgetåret1994/95 har pris- och löneomräkning och vissa tekniska justeringar gjortsavseende den högskolespecifika studenfpengen. De nya beloppen framgår underrespektive universitets och högskolas anslag. 6.6 Resultat- och aktivitetsrelaterad resurstilldelningtill fakulteterna Dettidigare nämnda betänkandet från Resursberedningen (SOU 1993:102) Kvalitet ochdynamik innehåller också förslag om hur statsmakternas resurstilldelning tillforskning och forskarutbildning till viss del skall kunna relateras tillresultat- och aktivitetsmåtf. ingårockså i den remissbehandling som pågår av beredningens betan- Prop.1993/94:100 kände. Även i denna fråga räknarregeringen med att återkomma fill befräffandeprinciperna. De nya principerna för beräkning av fakulfefsanslagen kommer affkunna tillämpas fr.o.m. /96. 6.7 Uppföljning och utvärdering avresurstilldelningssystemet för grundutbildning Resursberedningen har enligt sina direktiv i uppgift attfölja införandet av det nya resurstilldelningssysfemet för grundutbildning ochvid behov föreslå justeringar av systemet. Beredningen har inlett detta arbete,som i huvudsak kommer aft omfatta de erfarenheter som universitet och högskolorgör under det första verksamhetsåret. 2. godkänner de belopp förstudenfpeng och ersättning för helårspresfafioner som regeringen ovan harförordat för de olika utbildningsområdena under /95. /94 är universitet och högskolor undantagnafrån kravet att tillämpa lånemodellen enligt kapitalförsörjningsförordningen(1992:406, omtryckt 1993:430). I stället anvisas innevarande budgetår medelsärskilt för investeringar i inredning och utrustning - anläggningstillgångar- under anslagen G 1. och G 3., samt under anslaget E 34. samt delvis under E17., E 19., E 21. och E 23. Universitet och högskolor får vidare användaövriga av myndigheten disponibla anslagsmedel för investeringar ianläggningstillgångar. Regeringen föreslår aff lån iRiksgäldskontoret för finansiering av anläggningstillgångar förförvaltningsändamål fillämpas för universitet och högskolor fr.o.m budgetåret1994/95. Dock görs undantag från lånekra-vet för anskaffningar vars värdeuppgår till högst fyra basbelopp. Investeringar för högre belopp skall alltidlånefinansieras. anslag för inredning och utrustning utgår. De medelsom fördelas av och forskningsråden för finansiering avinvesteringar i anläggningstillgångar föreslås i fortsättningen finansiera kostnadenför investeringen. Omläggningen genomfors på så sättatt de anläggningstillgångar som ägs av universitet och högskolorlånefinansieras räknat per . Därvid skall lärosätena ta upp låni Riksgäidskontoret som ersätter det statskapital som dittills finansieratinvesteringarna. motsvarande lånebeloppetskall inbetalas på statsverkets checkräkning. 1993/94:100 Lånebeloppetfastställs utifrån de bokförda värdena av anläggningstill- Bil. 9 gångar ilärosätenas redovisning. Värderingen görs enligt bestämmelserna ibokföringsförordningen (1979:1212, ändrad 1991:1026). Donerad utrustning ellerutrustning som finansierats med donerade medel skall dock inte omfattas avlånefinansieringen. Sammantaget beräknas preliminärt universitetens ochhögskolornas låneramar behöva uppgå fill högst . Vissa tekniska anslagsjusteringar erfordras för attgenomföra omläggningen till den nya finansieringsformen på ett förstatsbudgeten neutralt vis. Anslagen skall därvid minskas för att kompenseraför den ökade köpkraft som rätten till lånefinansiering medför. De skall åandra sidan ökas för att kunna täcka kostnaderna för amorteringar och räntorför alla vid övergången lånefinansierade anläggningstillgångar. Förändringenpåverkar storleken av studentpengen, ersättningen för helårspresfafioner ochtakbeloppen för grundutbildningen och respektive beräknade poster på anslagenför forskning och forskarutbildning. Normalt kommer justeringen att innebära enökning av anslagsnivån, även frånsett ränteeffekten. Efter förändringen kommer anslagen tillgrundläggande utbildning att med den nya nivån på studentpeng och ersättningför helårsprestationer kumia finansiera samma utbildningsutbud som föreomläggningen. För fakultetsanslagen till forskning och forskarutbildningomräknas anslagen grundat på förhållandena vid varje universitet ellerhögskola. övergången förutsätter att god information finnstillgänglig om värdet av lärosätenas tillgångar per . Övergångsprocedurenskall vara helt avslutad genom att lån hos tas upp senast den31 . Eftersom (),forskningsråden och Rymdstyrelsen finansierar viss utrustning vid lärosätenapåverkar förändringen även dessa forskningsstödjande organ. Medel förutrustningsanskaffningen kan liksom i nuvarande system anslås vid etttillfälle. Utrustningen anskaffas av lärosätet och lånefinansieras enligt deregler som skall gälla. De utbetalade medlen står därvid till universitetetseller högskolans förfogande på dess räntekonto och kan allteftersom tas i anspråkför aff täcka utbetalningar av räntor och amorteringar på respektive lån. Befintlig forskningsrådsfinansierad utrustningskall fas upp i respektive lärosätes balansräkning och lånefinansieras isamband med övergången till den nya kapitalförsörjningen. Den angivnaberäkningsmetoden medför aff lärosätenas anslag kommer att räknas upp för attkompensera denna merkostnad. Enligt tidigare brukliga avtal mellan forskningsrådenoch universiteten och högskolorna bibehöll råden äganderätten till denutrustning råden finansierat. Den nya ordningen med lånefinansiering förutsätteraff lärosätena äger utrustning som finansierats av forskningsråden och FRN.Regeringen förutsätter att villkoren i äldre avtal kommer att anpassas härtilloch aftäganderätten till befintlig rådsfinansierad utrustning ufan vederlag Prop,1993/94:100 överförs till universiteten och högskolorna . Innevarande budgetår finansierasfrån inrednings- och utrusfningsan-slag även anläggningstillgångar för pågåendeom- och tillbyggnad för Kungl. Dettainvesferingsutrymme utgår således och ersätts av medel för räntor ochamorteringar. Det kapital som redan gjorda investeringar motsvarar konverterasinte fill lån i Riksgäidskontoret. 3. befräffande kapitalförsörjningbemyndigar regeringen att göra de tekniska justeringar av anslagen ochersättningen för studentpeng och helårsprestationer som följer av aft angivnaprinciper för lånefinansiering tillämpas. 8 Kostnadsansvar och ansvar för gemensamma system Genom universitets- och högskolereform haruniversiteten och högskolorna fått väsentligt utökade beslutsbefogenheter.Lärosätenas bestämmande över sin verksamhet och deras inflytande på degemensamma förutsättningarna för denna är hörnstenar i reformen. Ansvar, beslutsbefogenheteroch kostnadsansvar bör hållas samman. Ansvaret för den högre utbildningens ochforskningens infrastruktur kan i vissa fall behöva samlas nationellt för affmedge en bättre samordning och möjlighet till snabbare beslut om utbyggnad ochmodernisering. SUNET är de svenska universitetens och högskolornasnätverk för datakommunikation. Genom SUNET är universiteten och högskolorna internationelltanknutna fill Internet. Förvaltningen och utveckUngen avSUNET är beroende av universitetens och högskolornas efterfrågan påkommunikationstjänster men bör också koordineras med utveckUngen avhögpresterande datakraft (HPD). Ansvaret för SUNET bör läggas på det HPD-rådsom regeringen föreslår i det följande under littera D. Tills vidare bör detfinansiella ansvaret läggas på Verket för högskoleservice (VHS). Medel har fördetta ändamål överförts från universitetens och högskolornas anslag till VHSanslag. 8.2 Antagningssystem Prop. 9 Antagningen av studenter är deenskilda universitetens och högskolornas ansvarsområde.I enlighet med detta har medel avsedda att täcka samtUga kostnaderför den antagning som VHS gör på lärosätenas uppdrag inkluderats istudenfpengen. Takbeloppen har därvid också 8.3 Försäkring av universitetens och högskolornasegendom Statensegendom får infe försäkras. Detta följer av förordningen(1954:325) om försäkring av statens egendom, m.m. ändrad genom förordningen(1989:397). För tjänsteresor gäller särskilda regler vilka återfinns iförordningen (1993:674) om försäkringsskydd m.m. vid statliga tjänsteresor.Försvarefs civilförvaltning (FCF) tillhandahåller en försäkringsliknandemöjlighet där FCF mot avgift överfar kostnadsansvaret för skador ochskadestånd vid olyckor orsakade av statligt ägda fordon. I finansplanen för /94 (prop.1992/93:100 bil. 1) anmäldes rikflinjer för eft beredningsarbete röranderiskfinansiering vid stafliga myndigheter. Riktlinjerna innebär aff dethittillsvarande generella förbudet mot försäkringslösningar fas bort även omen viss restriktivitet mot försäkringar anbefalls. Vidare framgår som ettviktigt moment i riktlinjerna att myndigheterna skall vara skyldiga aff görariskanalyser och anstränga sig att förebygga skador. En tredje och för myndigheternaväsenflig punkt är att de normalt själva får bära kostnaderna för uppkomnaskador. Föredragande statsrådet anmälde också sin avsiktaft under /94 återkomma till regeringen med förslag till reglerför risk- och skadehanteringen i staten. Sådana regler har ännu inte beslutats. Universiteten och högskolorna bör emellertid i sinplanering utgå från att försäkringslösningar infe generellt får tillgripasannat än när det gäller trafikförsäkring. Vidare bör lärosätena inrikta sig påkrav på riskbedömning och på att planera för hur eventuella skador skallfinansieras. Detta kan normalt ske genom att reserver budgeteras eller attlärosätets kredit eller låneram i Riksgäidskontoret utnyttjas. Endast mycketstora skador kan föranleda prövning av medelsfillskoff genom beslut avregeringen. Vidde medicinska fakulteterna finns regionala forskningsetiska kommittéerinrättade. Deras uppgift är att granska forskningsprojekt som innefattarförsök på människor. I första hand är deras uppgift aff gran- ska forskningsprojekt vidrespektive lärosäte. Det finns inga författ- Prop. 1993/94:100ningsföreskriffer om aft etiska kommittéer skall finnas. De har inrättats Bil. 9 av universiteten och högskolorna på eget initiativ och deras ställningär formellt sett endast rådgivande. En klinisk läkemedelsprövning på människor skallenligf 13 § läkemedelslagen (1992:859) vara etiskt försvarlig. Detta krav hari praktiken lett till att ett läkemedelsföretag som vill genomföra en sådanprövning är hänvisad till att få en granskjiing och bedömning från någon av deetiska kommittéerna innan tar ställning fill om prövningenskall tillåtas (prop. 1991/92:107 s. 96). Kostnaden för en granskning som görsför ett läkemedelsföretag bör rimligen falla på läkemedelsföretaget.Regeringen föreslår därför aff universitet och högskolor får ta ut en avgiftför sådan forskningsetisk granskning av en klinisk läkemedelsprövning. Det börankomma på regeringen att besluta om avgiftens storlek. Avgiften skallberäknas så aff universiteten och högskoloma får full kostnadstäckning för denexterna provningsverksamheten. 4, bemyndigar regeringen att meddela föreskrifterom avgifter för forskningsetisk granskning vid statliga universitet och högskolor. 9 Sammanfattning av förslaget till budget föruniversitet och högskolor m.m. (litt. Idenna budgetproposition fas anslagen fiU grundläggande högskoleutbildning samtfill forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor upp i enannan ordningsföljd än i tidigare propositioner. I det följande återfinnssamlat per lärosäte de anslag som detta disponerar. Gemensamma upplysningarrörande respektive universitet eller högskola redovisas endast under dessanslag för Grundläggande högskoleutbildning. I likhet följsanslagen till universiteten och högskolorna av anslag för vissa myndigheter ochkostnader av gemensam karaktär. Regeringen föreslår i det följande endastundantagsvis ändringar i den planering som beslutat om förtreårsperioden /94 - 1995/96, För universiteten och högskolorna har full pris-och löneomräkning beräknats till för grundutbildningsanslagen och2,för forskningsanslagen. Den löneomräkningsfaktor som ingår i dessaär . För lokalhyror är prisomräkningen . En uppräkning har också skett för att beakta vissatillkommande kostnader för elektricitet. Generellt kompenseras inte myndigheterna föreffekten av kronans depreciering. De ökade kostnaderna för inköp av utländsklitteratur och tidskrifter har därförbeaktats genom en omfördelning av prisom- Prop. 1993/94:100 räkningsutrymmetmed från grundufbildningsansla- Bil. 9 gen tillfakulfefsanslagen. Vissa andra omfördelningar - från grundutbildningsanslagenmindre än en procent och från anslagen till forskning och forskarutbildningmindre än en halv procent - har gjorts för att bl.a. finansiera insatser inomden vetenskapliga infrastrukturen och vissa nya uppgifter inom utbildning ochforskning. Kapifalförsörjningsförordningens regler omlånefinansiering av investeringar i anläggningstillgångar föreslås med vissasärregler bli tillämpUga på universitet och högskolor fr.o.m. budgetåret1994/95. Beräkningarna av hur stora låneramar lärosätena skall disponera harännu infe avslutats. Den tofalt erforderUga låneramen för universitet ochhögskolor kan dock beräknas fill 3 . Som redovisats skall grundutbildnings- ochfakulfefsanslagen fr.o,m, /95 också täcka lokalkostnader ochkostnader för inredning och utrustning. anslag som skulle belastasmed dessa kostnader utgår med undantag för anslaget D 21. Medel för dyrbarvetenskaplig utrustning. De reservationer från /93 somuppstått på de s.k. än-damålsinriktade anslagen till grundläggande utbildningsamt forskning och forskarutbildning skall tillföras de nya universitets- ochhögskolevis anvisade anslagen för grundutbildning respektive forskning ochforskarutbildning. Till följd av tekniska svårigheter i samband med övergångenhar denna överföring ännu inte kunnat genomföras. Förslagen till anslagsbelopp under littera C uppgårsammanfaget fill 16 . Sammanställning av förslaget fill anslag föruniversitet och högskolor /95: universitet universitet universitetKarolinska insfifufet Kungl, Tekniska högskolan insfifufet i /Högskolan iGävle/i / i iSkövde /i ÖrebroHögskoleutbildning på i Kungl. Forskning/ Prop. 1 165 472 000 7 910 828 000 4 978 930 000 Sammanställning av förslaget till budget för vissamyndigheter m.m.: Prop. 9 Anslag Belopp kronor 1 240 936 000 1 487 495 000 3 562 099 000 Enskilda och kommunala högskolor m.m. C 44.Europeisk utbildnings-samverkan Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor C 46, Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor C 47.Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor C 48, Vissaersättningar för klinisk utbildning och forskning C 49. Kanslersämbetef C 50.Verket för högskoleservice C 51. Rådet förgrundläggande högskoleutbildning C 53. Kostnader för tekniska högskolasawecklingsorganisation Kostnader för Högskolans i : Grundutbildning Prop. 9 1993/94 Anslag 531 500 000 1994/95 Förslag 705191 000 (I anslaget för /94 ingår infelokalkostnader.) Under detta anslag beräknas all ersättning - inklusiveersättning för lokalhyroroch kostnader för inredning och utrustning - som är förenad med det utbildningsuppdrag somskall gälla för . har enUgthögskoleförordningen (1993:100) rätt attutfärda följande examina: Slöjdlärarexamen(med inriktning mot textilslöjd) har avgivit årsbokslut enligf deregler som gällde för universiteten och högskolorna t.o.m. /93.Förutsättningarna för universitetens och högskolornas verksamhet har ändratsgenom reform. skall avge sin försfa årsredovisningenligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställningavseende /94. Det nu ingivna årsbokslutet omfattar således intenågon fullständig resultatredovisning. granskning avårsbokslutet har inte givit anledning till anmärkningar irevisionsberättelsen. Under /93 uppnåddeuniversitetet en utnyffjandegrad om och en presfafionsgrad om 81procent, vilket är en ökning i förhållande till föregående år med 2procentenheter i båda fallen. har i sin förenkladeanslagsframställning begärt rätt att utfärda psykoterapeutexamen och har begärtökade resurser för detta. framhåller aff det ärviktigt att täckning erhålls för kostnader som tidigare bestridits av centralamyndigheter eller genom sär-