prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Enligtartikel 77 i jämförd med bilaga XXII tillavtalet skall Inom av från avtalets ikraftträdandeinförliva bl.a. de i föregående avsnitt nämnda bolagsrättsliga direktiven medsin nationella rättsordning. Av artikel 7 i avtalet följer att det står Sverigefritt att välja form och metod för detta Införlivande, InomEU gäller Inte endast att direktiven mäste införlivas med de nationellarättsordningarna. Det fordras också att direktiven och annan EG-rätt tolkasenhetligt i alla EU-länder, Tolkningen skall i sista hand göras avEG-domstolen. Enligt gäller på motsvarande sätt att EG-rätten skalltolkas enhetligt inom EES-området, I avtalet har också föreskrivits att bestämmelserI avtalet, om de är identiska med bestämmelser I EG-rätten, vid genomförandeoch tillämpning skall tolkas i enlighet med sådana relevanta avgöranden avEG-domstolen som har meddelats före dagen för avtalets undertecknande. Svenskadomstolar kommer alltså att vara skyldiga att i viss utsträckning beaktaEG-domstolens avgöranden. Sedan avtalet nu har trätt i kraft, kommer de vidareatt kunna inhämta rådgivande yttranden från en särskild . Av det nu sagda följer att till följd av måste setill att den svenska bolagsrätten står I överensstämmelse med EG:s bolagsrätt.Givetvis innebär också ett medlemskap i ett sådant krav. I fråga omicke-dlskrimlneringsprincipen har detta krav redan tillgodosetts genom de nyligenbeslutade ändringarna i aktiebolagslagen. Behovet av lagändringar med anledningav de fjärde, sjunde och elfte direktiven, som rör redovisningsfrågor, harbehandlats i framlagda betänkande Ärs- ochkoncernredovisning enligt EG-direktiv (SOU 1994:17) som ärföremål för remissbehandling. Det åttonde direktivet, som Innehållerbestämmelser om behörighet att vara revisor, har behandlats i Revisorskommitténsbetänkande Revisorerna och EG (SOU 1993:69). Det sjätte direktivet Innehållerbestämmelser om s.k. fission (dvs. delning av bolag) men behöver intetillämpas annat än i de länder som har bestämmelser om fission. Sä är Intefallet i . Det direktivet saknar därför tills vidare intresse förSveriges vidkommande. I det följande behandlas de frågor som föranleds av deövriga beslutade direktiven, de ovan nämnda första, andra, tredje och tolftedirektiven. Direktiven finns I bilaga 8. Sverigehar genom åtagit sig att Införa EG:s bolagsrättsliga regler I densvenska rättsordningen. Detta medför att utrymmet för svenska särlösningar avbolagsrättsliga frågor i flera avseenden är begränsat. Det är självfallet såatt lojalt måste uppfylla sina folkrättsliga förpliktelser enligtavtalet. Det finns emellertid också anledning att understryka att harmoniseringenav svensk bolagsrätt med vad som gäller utomlands har ett stort värde I sig ochkan komma att få positiv betydelse för utländska företags intresse av attinvestera i . Detbör framhållas att en harmonisering av svensk rätt med EG:s bolags- 70 rätt inteframtvingar några mera grundläggande förändringar av det svenska Prop.1993/94:196 regelverket. De svenska bolagsrättsliga bestämmelserna uppvisarredan i dag stora likheter med EG:s bolagsrättsliga regler. Det sammanhängermed att svensk rätt utvecklats under påverkan av annan europeisk rätt. Det börockså framhållas att EG:s bolagsrätt Inte utgör någon heltäckande reglering avbolagsrätten. Det är därför enbart på vissa särskilda områden som svenskaharmoniserlngsåtgärder blir nödvändiga. Dessutom är EG-rätten i flera avseendenså utformad att den lämnar det enskilda landet utrymme att välja denlämpligaste av flera alternativa lösningar. Direktiven ställer ofta endastvissa minimikrav på lagstiftningens utformning och förhindrar I så fall intenationella särregleringar så länge dessa Inte kommer i konflikt med direktivensbestämmelser. Det är dessutom att märka att EG:s bolagsrättsligadirektiv inte är tillämpliga på alla typer av bolag. Såsom har nämntsförekommer det, utöver aktiebolaget, en ytterligare bolagsform med begränsatbetalningsansvar för delägarna, i die Geselbchaft mitbesckränkter Haftung och i la å responsabilité limitée. IStorbritannien finns endast en bolagsform men denna är I stället indelad I tvähuvudkategorier, pu-blic companies och private companies. public companies oftast utgörs av större företag med en stor ägarkrets,utmärks den andra bolagsformen resp. private companies som regel av att de ärmindre företag med få delägare. Kapital- och fusionsdirektiven är tillämpligaendast på aktiebolaget/public companies. I svensk rätt förekommer däremot endast en bolagsform utanpersonligt betalningsansvar för delägaren, aktiebolaget. Varken EES-avtaleteller ett medlemskap I EU Innebär någon formell skyldighet för attinföra en ytterligare bolagsform. Med endast en bolagsform skulle emellertidSverige vara tvunget att tillämpa direktivens samtliga bestämmelser på samtligaaktiebolag. Detta framstår inte som lämpligt. Starka skäl talar därför för attdet även i bör finnas en ytterligare bolagskategori, avsedd främst förde mindre bolagen. Skälen för att det i svensk rätt bör införas en kategoriindelningmotsvarande den som finns i och och att de bådakategorierna bör benämnas publika resp. privata aktiebolag kommer att behandlasnärmare i avsnitten 5.1 -5.3. EG:s kapitaldirektiv - som gäller enbart aktiebolag ellerpublic companies - kräver att ett aktiebolag har ett lägsta aktiekapital om 25000 europeiska beräkningsenheter (ecu), motsvarande ca 230 000 svenska kr.Redan detta är ett skäl för att se över det nuvarande minimikapitalet enligtsvensk rätt, . Det finns därvid anledning att ställa olika krav påpublika och privata bolag. Regeringen kommer att redovisa sin uppfattning Idessa frågor i avsnitten 5.4 och 5.5. De frågor som kan uppkomma om ett bolagav den ena kategorin vill övergå till den andra kategorin kommer att beröras iavsnitt 5.6. Harmoniseringen av aktiebolagslagen med EG:sbolagsrättsliga direktiv kan i de flesta fall ske genom mindre ändringar av aktiebolagslagen. En mera omfattande omarbetning och översyn av aktiebolagslagen förbereds för när varande av och ligger Inte Inom ramen för det nu ak tuella lagstiftningsärendet. I ett avseende Innebär emellertid att 71 enomfattande omarbetning av regelsystemet måste göras. Det gäller fusionsreglerna.Frågor om fusion behandlas i avsnitt 6. EG-anpassnlngen ger också anledning attöverväga betydelsefulla förändringar i aktiebolagslagens bestämmelser omföreträdesrätt vid emission och I bestämmelserna om aktiebolags ställföreträdare.Dessa frågor kommer att behandlas I avsnitten 8 resp. 11. Härutöver kommer regeringen att ta upp frågor om -s.k. uppskjutenapport, avsnitt 7, -nedsättning avaktiekapital, avsnitt 9, -förvärv av egnaaktier m.m., avsnitt 10. -olovligvinstutdelning, avsnitt 12, -utlåning,avsnitt 13, -frågor omregistrering, avsnitt 14, -ikraftträdande-och övergångsbestämmelser, avsnitt 15. Prop, 1993/94:196 5 Privata och pubhka aktiebolag 5.1 Två kategorier aktiebolag Regeringensförslag: Aktiebolagen delas in i två kategorier, privata och publikaaktiebolag. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag(se betänkandet s. 120 - 122), Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utaninvändning. Bakgrund:I alla kontinentaleuropeiska EU-länder finns det vid sidan av aktiebolaget ensärskild bolagsform utan personligt ansvar för ägarna. Somexempel kan nämnas den tyska bolagsformen die Gesellsckaft mit beschränkterHaftung. Lagstiftningen rörande denna bolagsform ger delägarna betydandemöjligheter att I bolagsordningen själva reglera sina Inbördes rättigheter ochskyldigheter. Antalet delägare är inte begränsat men för överlåtelse av andelarfordras ett domstols- eller notariatförfarande. Detta medför att andelarna Intekan bli föremål för allmän handel på börs eller annan marknadsplats.Minimikapitalet för detta slag av bolag är också lägre än för aktiebolag. Dessaförhållandena gör att denna bolagsform är särskilt ägnad för småföretag med enbegränsad delägarkrets. uppgår antalet Gesellsckaften imtbeschränkter Haftung till cirka 380 000, medan antalet tyskaAktiengesellschaften är endast cirka 2 400. Bolagsformer motsvarande die Gesellsckaft mit beschränkterHaftung har Införts även I de andra kontlnentalcuropelska EU-staterna. 1 och finns Inte någon motsvarandebolagsform. I stället Indelas aktiebolagen I två kategorier som båda regleras ICompanies Acl, public companies och private companies. Bestämmelserna ombolagets organisation och ledning är mindre Ingående för private companies änför För båda bolagskategorierna gäller attaktierna är fritt Prop. 1993/94:196 överlätbara. Aktier i ettprivate companyfår emellertid inte inregistreras vid Londonbörsen och ett sådant bolag färinte heller i övrigt vända sig till allmänheten med en inbjudan att tecknaeller förvärva aktier. För ett private company gäller - till skillnad från ettpublic company - inte något krav på visst minimikapital. Det finns omkring enmiljon private companies och cirka 10 000 public companies i , I samband med inträdet i EG införde bolagsformenanpartsseb-kab. Syftet var att uppnå en strukturell överensstämmelse medbolagslagstiftningen i övriga EG-\änåer. Anpartssebkabet uppvisar storalikheter med die Gesellsckaft mU besckränkter Haftung. Det föreskrivnaaktiekapitalet är lägre än vad som gäller för aktiesebkab. Bestämmelsernarörande överlåtelse av andelsbevis är sådana att andelsbevis i praktiken intekan göras till föremål för allmän handel. Det finns cirka 63 000anpartsselskab. Antalet aktieselskab uppgår till 28 000, I och finns - liksom i -endast en bolagsform där delägarna inte har något personligt ansvar förbolagets förpliktelser. I båda länderna har det emellertid lagts fram förslagom att dela in aktiebolagen i två kategorier, alltså samma principiellalösning som i och . Enligt båda förslagen skall privataaktiebolag karakteriseras bl.a. av att de inte får inbjuda allmänheten tillförvärv och teckning av aktier. I har frågan om att införa en särskild bolagsformutan personligt ansvar vid sidan av aktiebolagsformen redan tidigare varitföremål för överväganden. bolagskommitté föreslog I betänkandetAndelsbolag (SOU 1978:66) att det I en särskild lag skulle införas bestämmelserom andelsbolag. Dessa bestämmelser överensstämde i flera avseenden med bestämmelsernai aktiebolagslagen. För andelsbolag skulle emellertid gälla ett lägreminimikapital. Vidare skulle bolagsmännen få vittgående möjligheter att ibolagsordningen föreskriva begränsningar i fråga om andelarnas över-låtbarhet.En mera obestämd allmänhet skulle inte kunna inbjudas till del-ägarskap. Med hänsyn till den kritik som kom att riktas motbolagskommitténs betänkande lade regeringen emellertid aldrig fram någotförslag till bestämmelser om andelsbolag. Skälen för regeringens förslag: Starka skäl talar för attdet nu är tid att komplettera den svenska aktiebolagsrätten med särskildaregler för mindre bolag. I samtliga EU-länder finns antingen tvä typer avbolag utan personligt betalningsansvar för delägarna eller tvä kategorier avaktiebolag. I och har det lagts fram förslag om att införa enkategoriindelning av aktiebolagen. Det ligger ett stort värde i att den svenskaaktiebolagslagstiftningen har en struktur som i sina huvuddrag överensstämmermed vad som gäller i de övriga EES-staterna. En likartad lagstiftning i allaEES-län-der gör det lättare att ta till vara etableringsfriheten inomEES-området, Till detta kommer att har åtagit sig att anpassasin nationella rätts ordning till de krav som ställs i EG:s bolagsrättsliga direktiv. Detta innebär visserligen inte att är förpliktat att införa en lagstiftning somtillåter två olika typer av bolag utan personligt ekonomiskt ansvar för delägarna, 73 Om inte gör det,kommer det emellertid att försvära EG-anpass-ningen. Flera av debolagsrättsliga direktiven gäller enbart för den ena bolagsformen ellerbolagskategorin och är särskilt utformade med hänsyn till de krav som kan ochbör ställas på sådana bolag. Detsamma kan komma att bli fallet i fråga omframtida, ännu inte beslutade direktiv. Om väljer att behålla nuvaranderegelverk med endast en bolagsform utan någon kategoriindelning, blir detnödvändigt att tillämpa direktivens bestämmelser på samtliga aktiebolag. Dettaskulle i många fall vara olämpligt. Det skulle bl,a, leda till att samtligasvenska aktiebolag mäste ha ett aktiekapital på motsvarande minst 25 000 ecu. Vidare kan den pågåendesvenska översynen av aktiebolagslagstiftningen komma att leda till bedömningenatt reglerna om ledning och organisation, aktiers överlåtbarhet m,m. bör skiljasig ät i olika typer av aktiebolag i större utsträckning än vad som ärfallet. Med två aktiebolagsformer eller med tvä kategorier av aktiebolag blirdet lättare att I det kommande lagstiftningsarbetet åstadkomma ett meraändamålsenligt regelverk på aktiebolagsrättens omräde. Regeringen delar därförkommitténs och remissinstansernas bedömning att den svenska lagstiftningen börerbjuda två alternativa bolagstyper utan personligt betalningsansvar fördelägarna. Detta kan åstadkommas antingen genom att lagstiftaren skapar en nybolagsform som regleras I en särskild lag vid sidan av aktiebolagslagen ellergenom att man inom ramen för aktiebolagslagen gör skillnad mellan tvåbolagskategorier. I likhet med kommittén -och i överensstämmelse med vad somsynes bli fallet I och -anser regeringen att den senare lösningenär att föredra. Skillnaderna i regleringen av de båda bolagstyperna tordenämligen inte bli så betydande att det motiverar två skilda lagar. Det är naturligt attregelsystemet utformas så att den ena bolagskategorin kommer att omfatta störrebolag med stor spridning på aktierna, medan den andra kategorin omfattarföreträdesvis små bolag med ett begränsat antal delägare. I den fortsattaframställningen kommer bolagskategorierna att kallas för publika resp. privataaktiebolag. Frågan om bolagskategoriernas benämningar kommer att behandlassenare. Regeringen återkommer också I följande avsnitt till de närmarekriterierna för gränsdragningen mellan bolagskategorierna. 5.2 Gränsdragningen mellan bolagskategorierna Regeringensförslag: Gränsdragningen mellan de båda bolagskategorierna görs sä att publikamen inte privata aktiebolag skall ha rätt att inbjuda allmänheten att tecknaeller förvärva aktier och andra värdepapper som bolaget ger ut. Kommitténs förslag:Överensstämmer med I väsentliga delar med regeringens förslag men har en någotannan utformning (se betänkandet s. 121). Remissinstanserna: Remissinstansernahar I allmänhet tillstyrkt förslaget. En remissinstans, , har dock för- Prop. 1993/94:196 ordat attäven andra omständigheter, såsom hög omsättning, stor balansomslutning ochmånga anställda, skall beaktas vid gränsdragningen mellan bolagskategorierna. Skälenför regeringens förslag: Det är naturligt att gränsen mellan de bådakategorierna dras på ett sådant sätt att reglerna för de publika bolagen i allmänhetkommer att gälla för större företag med stor ägarspridning, medan reglerna förprivata bolag kommer att gälla för övriga bolag. Behovet av särskilda regler ifråga om bolagets ledning och organisation är regelmässigt större i fråga om destörre bolagen. För mindre bolag med ett begränsat antal delägare kan det åandra sidan ofta vara önskvärt med regler som lämnar ett särskilt stort utrymmeför delägarnas egna överenskommelser. Närman tar ställning till vilka närmare kriterier som skall gälla vid gränsdragningenbör man beakta hur frågan har reglerats i andra länder Inom EES-området.Intresset av att ge den svenska bolagsrätten en struktur likartad den somfinns i andra EES-stater talar för att gränsen mellan de båda kategorierna draspå i huvudsak samma sätt som I andra länder Inom EES-området. Här kan noterasatt det är utmärkande för ett Geselbckaft mit besckränkter Haftung ochmotsvarande bolagsformer att bolaget i motsats till aktiebolaget {dieAktiengeselbckaft) inte har möjlighet att vända sig till allmänheten för attskaffa kapital. Vidare kan konstateras att i och har ettprivate company inte rätt att inbjuda allmänheten att teckna eller förvärvaaktier i bolaget. Regeringen ansluter sig till kommitténs bedömning attdetsamma bör gälla i . Detta bör komma till uttryck I aktiebolagslagengenom ett förbud för aktiebolag som tillhör den ena bolagskategorjn att sökasprida bolagets aktier eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevistill allmänheten. Motsvarande förbud bör gälla för aktieägare i bolaget. Tillfrågan om den närmare utformningen av förbudet -på vilken Lagrådet har lämnatvissa synpunkter - återkommer regeringen I specialmotiveringen. Det böremellertid redan nu framhållas att det inte skall vara otillåtet att förkapitalanskaffning vända sig till ett flertal personer. En förutsättning fördet bör dock normalt vara att erbjudandet inte riktar sig till allmänheteneller till ett större antal personer. - Utöver förbudet mot spridning tillallmänheten bör också gälla ett förbud mot att på börs eller annan organiseradmarknasplats bedriva handel med värdepapper som har utgivits av ett privataktiebolag. Detär givetvis viktigt att regelsystemet utformas sä att det klart och otvetydigtframgår till vilken kategori det enskilda bolaget hör. Det är också väsentligtatt bolaget och aktieägarna själva har Inflytande över vilket regelsystem somskall gälla för bolaget. Detta medför att det inte är lämpligt att låtagränsdragningen bestämmas av sådana variabla faktorer som har pekat på. I stället bör det överlämnas till bolagen själva attbesluta om vilken bolagskategori de vill tillhöra. Enligtregeringens mening är det naturligt att uppställa vissa särskilda krav på aktiekapital för den bolagskategori som skall ha rätt att inbjuda allmänhe ten att teckna eller förvärva aktier eller andra av bolaget utgivna värdepap per. Regeringens närmare överväganden om storleken på aktiekapitalet re dovisas i avsnittet 5.4. Regeringens förslag: De båda bolagskategorierna skallbenämnas "publika aktiebolagprivata aktiebolag". publika aktiebolagens firma skall ingå antingen beteckningen "publiktaktiebolag" och "(pub)". privata aktiebolagens firma skall ingå beteckningen "privat aktiebolag" och "(priv)". Förkortningarna"(pub)" och "(priv)" skall placeras sist i firman. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak medregeringens förslag. Kommittén har dock föreslagit förkortningarna"pub" och "prb" (se betänkandet s. 122 f). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser hartillstyrkt förslaget eller lämnat det utan invändning. Åtskilligaremissinstanser har emellertid ansett att det inte är nödvändigt att ge bådabolagskategorierna nya beteckningar och förkortningar. Patent- ochregistreringsverket och har sålunda uttalat att endastde bolag som motsvarar pwMc companies skall behöva ändra firma. , , m.fl har Istället hävdat att enbart bolag som tillhör den andra bolagskategorin skalltvingas byta beteckning. har menat att Ingen avbolagskategorierna bör tvingas ändra beteckning. Nägra remissinstanser harförordat andra förkortningar. Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande reglermåste det av ett aktiebolags firma framgå att det är fråga om ett aktiebolag.Om aktiebolagen indelas i två kategorier är det rimligt att kategoriindelningenkommer till uttryck i bolagens beteckningar och firma. 1 kapitaldirektivetuppställs också ett krav av sådant slag. Enligt artikel 1 skall sålunda namnetpå sådana bolag som omfattas av direktivet innehålla eller åtföljas av enbeteckning som skiljer sig från den som föreskrivs för andra bolagsformer. Ipublicitetsdirektivet, artikel 4, föreskrivs dessutom att brev ochorderblanketter skall ange bl.a. bolagets form. Bestämmelsen gör det naturligtatt det i själva firman ingår en uppgift om vilken bolagskategori bolagettillhör. Skillnaden mellan aktiebolag av den ena och den andrakategorin kan markeras genom att bolag i båda kategorierna åsatts en särskildbenämning i vilken ordet "aktiebolagpublikt" och "privat". Ett alternativ är att åsätta endastbolag av den ena kategorin en sådan särskild benämning, medan bolag av denandra kategorin kallas rätt och slätt "aktiebolag". Ett flertal remissinstanser har förordat det senarealternativet. Skälen för en sådan ordning torde ligga främst i de olägenhetersom en firmaändring Innebär. Firmaändringen medför kostnader föromregistrering. Den kan också orsaka andra kostnader för bolagen, t.ex. förbyte av firmamärken och skyltar. Det skulle alltså i och för sig vara önskvärtom skyldigheten att byta firma kunde begränsas till enbart bolag i den enakategorin. Det kan anmär- Prop. 1993/94:196 kas att det i framlagdaförslaget till aktiebolagslag Innebär att enbart de bolag som motsvarar/>mW/c companies får en särskildbeteckning ("publika aktiebolag". Enligt regeringens mening är det emellertid inte lämpligtmed en ordning där den svenska motsvarigheten tiW public companies och dieAktiengesell-sckaft åsatts en särskild beteckning men andra aktiebolag kallasbara "aktiebolag". Det skulle nämligen innebära att begreppet"aktiebolag" i kom att användas för att beteckna bolag somtillhör den mindre aktiebolagsformen (dvs. motsvarigheten t\\\ privatecompanies och die Gesellsckaft mit besckränkter Haftung), medan man påkontinenten använder begreppet för att beteckna bolag av den störreaktiebolagsformen {aktiesebkabet, die Aktiengeselbckaft, la societå per azionim.m.). Detta skulle vara systematiskt olyckligt och ägnat att leda tillmissförstånd. Det är emellertid Inte heller lämpligt med en ordning därden svenska motsvarigheten tiW public companies och die Aktiengesellschaftbenämns endast "aktiebolag", medan bolag av den andra kategorinåsatts en särskild beteckning. Detta skulle nämligen detta stämma mindre välöverens med den tidigare nämnda föreskriften i kapitaldirektivet, artikel 1.Den bestämmelsen innebär att beteckningen på ett "public company"skall skilja sig från beteckningen på andra bolagskategorier. Att betecknabolag som tillhör denna bolagskategori med endast ordet "aktiebolag"uppfyller inte detta krav, eftersom även den svenska motsvarigheten txWprivatecompanies kommer att utgöra ett aktiebolag. Regeringen anser det överhuvudtaget vara mycket angelägetatt bolagens beteckningar på ett tydligt sätt ger uttryck för vilken kategoridet enskilda bolaget tillhör. En ordning där endast bolag av den ena kategorinåsatts en särskild beteckning, medan bolag i den andra kategorin benämns enbart"aktiebolag" kan inte anses uppfylla kravet på tydlighet. En sädanordning skulle dessutom på ett olyckligt sätt ge begreppet"aktiebolag" en dubbel betydelse, I vissa sanunanhang skulle detsålunda beteckna enbart bolag i den ena kategorin och i andra sammanhang skulledet utgöra en sammanfattande benämning på bolag i båda kategorierna. Slutsatsen av det anförda är att bådakategorierna av bolag bör ges särskilda beteckningar och att dessa beteckningarskall återfinnas I bolagens firma. För den svenska motsvarigheten t\\\public companies harkommittén föreslagit benämningen "publikt aktiebolag". Underremissbehandlingen har det inte riktats någon erinran mot kommitténs förslag. Motförslaget kan visserligen Invändas att ordet publik har en något ålderdomligprägel och Inte används i modern vardagsprosa. De alternativa benämningar somär tänkbara, "allmänna aktiebolag", kan emellertid lätt föranleda missförstånd ombolagskategorins art och framstår därför som mindre lämpliga. Regeringenansluter sig därför till kommitténs förslag. För de publika aktiebolagen har kommittén föreslagit enförkortning som enbart består av bokstävernapufc. I likhet med några remissinstanser anser regeringen emellertid att enbart dessa bokstäver utgör en mindre lämplig 77 Ordet "pub" förekommer redan inågra bolags firmor. Förkortningen saknar vidare anknytning till den i dagvedertagna förkortningen för aktiebolag, AB. Det är önskvärt att den nyaförkortningen har en sådan anknytning. En förkortning, som uppfyller dettakriterium och som har förordats av en remissinstans, är PAB. I harföreslagits att publika aktiebolag skall ha denna förkortning.