prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Somframgår av redogörelsen över gällande rätt är det angeläget att reformeranuvarande spärregler. Ett förslag till nya spärregler bör vila på principen attsystemet för förlustutjämning skall vara neutralt med avseende påägarförändringar. Detta synsätt läggs till grand för en diskussion av möjligaspärregler. Diskussionen utgår från fallet att ett förlustbolag, F, övergårfrån att vara dotterbolag till ett aktiebolag, S, till att vara dotterbolagtill ett annat aktiebolag, K. Denskillnad i potentiell möjlighet för F att erhålla koncembidrag som ägarskiftetmedför bör inte påverka F:s faktiska möjlighet till förlustutjämning. Ettbeaktande fullt ut av denna princip skulle innebära att möjligheten för F attkvitta underskottet mot koncembidrag från K begränsades till att avse kvittningmot endast sådana koncembidrag som F kan antas ha fått från S vid oförändradeägarförhållanden. Det är emellertid uppenbart att en sådan regel inte skulle gåatt tillämpa i praktiken. Man får i stället tänka sig en schablon som så närasom möjligt ansluter till en teoretiskt korrekt lösning. Den möjlighet somsynes föreligga är att schablonmässigt anta att S skulle hahelt saknat möjlighet att lämna kon- 17 1993/94. cembidrag till F.Antagandet leder till att underskottet i F inte till någon Prop. 1993/94:50del bör få kvittas mot koncembidrag från K . Å andra sidanskulle inga restriktioner uppställas för tid efter utgången av spärrperioden. Genomkoncembidrag kan inkomst direkt föras över från ett bolag till ett annat.Inkomster kan även föras över indirekt, i form av avkastning på överförtkapital. Om t.ex. ett moderbolag vid ingången av ett räkenskapsår skjuter till1 000 till ett dotterbolag medför det med en räntesats på i båda bolagen att bolagens inkomster under räkenskapsåret (och senare räkenskapsår sålänge kapitaltillskottet kvarstår) blir 100 lägre resp. högre än vad som eljestskulle ha varit fallet. Motsvarigheteni fråga om kapitaltillskott till det schablonmässiga antagandet förkoncembidrag är ett antagande om att den gamle ägaren inte skulle ha gjortnågot kapitaltillskott . Detta leder till att underskottet iF inte bör få kvittas mot, för varje beskattningsår , enschablonmässigt beräknad marknadsmässig avkastning på ackumuleradekapitaltillskott från den nye ägaren. Begreppetmarknadsränta är oprecist eftersom riskinnehållet i olika placeringar varierar.1 utredningen och promemorian föreslås att samma räntesats skall tillämpas somför konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis enligt reglema i 3 § 12 mom.sista stycket SIL, dvs. statslåneräntan ökad med en procentenhet. Effektenav en kapitaltillskottsspärr kan belysas genom följande exempel. Antag att ettbolag överväger att göra en finansiell placering på 1 000 (företaget kan t.ex.ha 1 000 i kassan efter avyttring av någon tillgång eller ompröva en redanföreliggande finansiell placering) med en årlig avkastning på 100. Om företagetförvärvar ett annat bolag med ett underskott på 500 och gör placeringen genomdetta bolag blir effekten i frånvaro av en spärr avseende kapitaltillskott attavkastningen på placeringen ekonomiskt sett inte träffas av skatt under fem år.Mot detta skall vägas vad köparen måste betala för underskottet. Tas hänsyntill transaktionskostnader, altemativränta på köpeskillingen och inflationreduceras värdet av den femåriga skattefriheten väsentligt. Är kalkylräntan idet tillskottsgivande bolaget högre än i det mottagande bolaget, t.ex. på grandav att det förra bolaget lånar upp medlen mot högre ränta än vad medlenavkastar hos det senare bolaget, försämras utbytet av transaktionen ytterligareoch kan i vissa fall bli negativt. Mångaländer har regler som spärrar rätten till förlustavdrag när bolagets verksamhetförändras eller när en ägar- och verksamhetsförändring inträder samtidigt.Utifrån neutralitetsnormen finns dock inte skäl att tillmäta en omläggning avverksamheten någon betydelse. Det vore nämligen godtyckligt att anta attverksamheten skulle ha bedrivits i oförändrad form vid oförändradeägarförhållanden. Snarare bör man utgå från att varje ägare försöker förräntakapitalet på bästa möjliga sätt. Slutsatsen blir att det urneutralitetssynpunkt saknas anledning att begränsa F:s rätt tillunderskottsavdrag på grand av en ändring av verksamheten i F efter ägarskiftet.Denna slutsats stöds av att den motsatta lösningenskulle skapa ett incitament för upprätthållande av Prop. 1993/94:50stagnerande verksamheter, vilket är olämpligt från ekonomisk synpunkt. Enspärrperiod reducerar det skattemässiga värdet av avdrag för underskott.Lönsamheten av att förvärva ett företag med underskott beror på till vilkenränta förvärvet kan finansieras och hur snart avdraget kan utnyttjas. Om avdragför underskott kan kvittas mot ett koncembidrag genast efter en spärrtid påexempelvis blir vid skattesats nuvärdet av avdraget 0,20 i ställetför 0,28 vid en lånefinansiering till nettoränta eller 0,17 vid viktadfinansiering enligt URF:s nuvärdestal, dvs. på lån resp. på egetkapital; i genomsnitt . Enkonsekvens av det anförda är att det även med långa spärrtider kan vara lönsamtatt förvärva ett företag med en i förhållande till substansen i företaget storandel underskott i typfallet ett skalbolag. Ett sådant fall karaktäriseras avatt företaget självt skulle sakna möjlighet att utnyttja sina underskott.Neutralitetsnormen talar för att särskilda restriktioner införs för dessa fall. Omköpeskillingen inte vida överstiger värdet av underskottsavdragen kan man antaatt bolagsförvärvet huvudsakligen är betingat av en vilja att övertaunderskottsavdragen. Är exempelvis ett gammalt underskott på 100 efter fem årvärt 20 kan köparen antas få betala cirka 10 för underskottet (10 och inte 20därför att säljaren vill ha betalt för underskotten). Betalar köparen inte merän 10 för aktiema i förlustbolaget kan man utgå från att det är fråga om en renskalbolagsaffär. Är köpeskillingen högre finns även substans i bolaget. Juhögre köpeskilling i förhållande till värdet av underskottet desto mer substansoch mindre behov av en spärregel. Sammanfattningsviskan konstateras att såväl fåabreglema som skalbolagsregeln strider motprincipen att systemet för förlustutjämning bör vara neutralt med avseende påägarförändringar. Härtill kommer att man om möjligt bör undvika särregler förfåmansföretag. Slutsatsen är att fåabreglema och skalbolagsregeln bör avskaffasoch ersättas av generella spärregler som baseras på den nämnda principen. Neutralitetsnormentalar för att förlustutjämningssystemet bör förses med såväl enkoncernbidragsspärr och en kapitaltillskottsspärr som en beloppsspärr. Spärramaär tänkta att samverka så att först tillämpas beloppsspärren. Till den del ettunderskott kvarstår kan koncembidragsspärren och kapitaltillskottsspärrenaktualiseras. Förslagetom en beloppspärr tillkom i promemorian. Utan en sådan regel skulle behovföreligga att förlänga den femåriga spärrperioden för koncernbidrags- ochkapitaltillskottsspärrama. Vidare bör en beloppspärr effektivt motverka handelmed skalbolag. En beloppsspärr bör därför införas. Starka skäl kan även anförasför en koncembidragsspärr. En sådan regel förhindrar att ett underskott kanutnyttjas i nära anslutning till en ägarförändring. Även en koncembidragsspärrbör därför införas. Ifråga om kapitaltillskottsspärren gör sig inte lika starka skäl gällande.Möjligheten att kvitta underskott mot avkastning på grand av kapitaltillskottär typiskt sett betydligt mer begränsad än om koncembidrag kan användas.Dessutom finns det fog att förmoda att en inkomstöverföring iform av en felprissättning kan angripas utan en särskild kapitaltill- Prop.1993/94:50 skottsspärr. En sådan dold inkomstöverföring torde underkännasenligt gällande rätt. Det givande bolaget (i regel vinstbolagets) inkomst skallökas med ett belopp motsvarande skillnaden mellan underpriset ochmarknadspriset som det mottagande bolagets (i regel förlustbolagets)inkomst skall minskas med motsvarande belopp. Om de inblandade bolagenkvittningsvis gör gällande att transaktionen i stället skall behandlas som ettkoncembidrag kan om föratsättningama i övrigt är uppfyllda koncembidragsspärren givetvis tillämpas. Motbakgrand av det anförda anser regeringen att en kapitaltillskottspärr inte börinföras. Utvecklingen bör dock följas noga. Det torde ligga inom ramen förFöretagsskatteutredningens fortsatta arbete att göra en sådan uppföljning. Vidomstraktureringar inom näringslivet kan det tänkas förekomma att ettlivskraftigt bolag förvärvar ett stagnerande bolag med förluster och däreftergör investeringar i detta. För de fall ett sådant förfarande framstår sommotiverat av andra skäl än skatteskäl föreslogs i promemorian att undantagskulle kunna göras från kapitaltillskottsspärren genom ett dispensförfarande.Enligt flertalet näringslivsorganisationer bör även koncembidragsspärren ochbeloppsspärren förses med en dispensmöjlighet så att inte sådanaföretagsförvärv som tillkommer i strakturrationalise-ringssyfte försvåras. Syftetmed de nämnda spärreglema är att systemet för förlustutjämning skall varaneutralt med avseende på ägarförändringar. Häri ligger att en ägarförändringsom inte är motiverad av affärmässiga skäl inte bör genomföras. Enundantagsbestämmelse av det slag som näringslivets företrädare föreslår skullekunna urholka systemet och leda till skat-tebetingade förändringar avägarförhållandena. Vad nu anförts gäller generellt. Med hänsyn tillbeloppsspärrens mer långtgående effekter kan det dock inte helt uteslutas atten möjlig tillämpning av regeln skulle kunna få effekter som inte är önskvärdafrån allmän synpunkt. En undantagsregel bör därför införas. Undantag bör medgesendast om det kan antas att den aktuella ägarförändringen har väsentligbetydelse från samhällsekonomisk synpunkt och att ägarförändringen inte skullegenomföras om undantag inte medgavs. Undantagsregeln bör tillämpas synnerligenrestriktivt. Dispensprövningen bör ligga hos regeringen. 8.2Begränsningar efter ägarförändringar 8.2.1 Spärrsituationerna Regeringensförslag: Spärregler kan aktualiseras efter en ägarförändring som utlöser en avfyra spärrsituationer. En spärrsituation kännetecknas av att ett förlustbolagkommer under nytt bestämmande inflytande eller att ett förlustbolag eller moderbolagtill bolaget får ett bestämmande inflytande över ett annat aktiebolag. Promemoriansförslag: I promemorian redovisas ytterligare fyra spärrsituationer i vilkavinstbolag är inblandade. Dessa spärrsituationer var avsedda att tillämpas vidförlustutjämning bakåt. Remissinstanserna:Synpunktema som framförs är huvudsakligen av lagteknisk art. Skälen för regeringensförslag: I det följande inventeras först de situationer då spärregleraktualiseras. Därefter lämnas förslag till sådana regler. Framställningen ärprincipiellt hållen. Innebörden i detalj av förslagen framgår av förslaget tilllag om avdrag för underskott av näringsverksamhet, till vilken vissaparagrafhänvisningar görs, och av författningskommentaren. För att framställningenskall förenklas inriktas den på aktiebolag som ytterst ägs av fysiska personer.Vad som sägs om aktiebolag gäller även ekonomisk förening, bankaktiebolag,sparbank, försäkringsbolag och utländskt bolag. I lagtexten går dessa subjektunder den gemensamma beteckningen företag. Vad som nedan sägs om fysisk persongäller även dödsbo, stiftelse, ideell förening, annan utländsk juridisk personän utländskt bolag och handelsbolag i vilket ett subjekt av de nämnda slagen ärdelägare. I lagtexten benämns dessa subjekt gemensamt annat rättssubjekt. Medförlustbolag avses ett aktiebolag med underskott som kvarstår från detbeskattningsår som föregick ägarförändringen. I lagtexten används beteckningenförlustföretag. Ipromemorian föreslogs att begreppet annat rättssubjekt skulle utvidgas till attomfatta även stat, kommun och landsting så att kapitaltillskottsspärren skullegälla för alla företag oavsett ägarkategori. Med hänsyn till attkapitaltillskottsspärren inte skall införas behövs ingen sådan utvidgning. tre första spärrsituationema, S1-S3, kommer ett förlustbolag under ett nyttbestämmande inflytande. I det Qärde fallet, S4, är det ett förlustbolag ellerdess moderbolag som får ett bestämmande inflytande över ett annat aktiebolag.Ett företag bör anses ha ett bestämmande inflytande över ett annat företag omdet senare företaget är dotterföretag till det förra. Frågan om en fysiskperson har bestämmande inflytande över ett företag bör bedömas utifrån vad somhade gällt om personen hade varit ett aktiebolag. Relationen"bestämmande inflytande över" kan innefatta flera led. Om Prop.1993/94:50 t.ex. A har bestämmande inflytande över B som har bestämmandeinflytande Över C, så har A bestämmande inflytande över C. Defyra spärrsituationema är följande. SI.Ett aktiebolag {det nya moderbolaget) får bestämmande inflytande över ettförlustbolag (4 § första stycket). Dennaspärrsituation motsvarar det typfall som tidigare fick åskådliggöra denteoretiska utgångspunkten. Ettaktiebolag bör anses ha ett bestämmande inflytande över ett annat företag omdet senare företaget är dotterbolag till det förra. Ett kon-cemförhållandeföreligger då. Den närmare innebörden av begreppet koncem regleras i dencivilrättsliga lagstiftningen. Enligt 1 kap. 2 § första stycket ABL föreliggeren koncem om ett aktiebolag äger mer än av samtligaaktier och andelar i en svensk eller utländsk juridisk person. Enligt andrastycket gäller detta också om ett aktiebolag i annat fall på grand av aktie-eller andelsinnehav eller avtal ensamt har ett bestämmande inflytande över enjuridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet.Motsvarande bestämmelser fitms exempelvis i lagen om ekonomiska föreningar. S2.En fysisk person får i annat fall än som avses i SI bestämmande inflytandeöver ett förlustbolag (5 § punkt 1). Närståendefysiska personer, dödsbon och handelsbolag räknas som ett subjekt. Förvärvarexempelvis två makar, deras bam och ett av familjen ägt handelsbolagtillsammans över hälften av rösterna i förlustbolaget är såledesspärrsituationen tillämplig. Förhållandetmellan SI och S2 är sådant att om exempelvis en fysisk person har bestämmandeinflytande över ett aktiebolag som får ett bestämmande inflytande över ettförlustbolag så föreligger SI men inte S2. Om personens aktiebolag endastförvärvar av röstema och personen och/eller hansnärstående av röstema är däremot S2 Prop. 1993/94:50 tillämplig. S3.En grapp fysiska personer får i annat fall än som avses i SI bestämmandeinflytande över ett förlustbolag (5 § punkt 2). Enbegränsad grapp fysiska personer kan utan att vara närstående samverka i enuppgörelse om att exempelvis utnyttja ett förlustavdrag på visst sätt. S3syftar till att samma konsekvenser som inträffar när en fysisk person (ellerflera om de är närstående) får det bestämmande inflytandet över ettförlustbolag eller ett vinstbolag skall inträffa när en grapp fysiska personersom är av så begränsad omfattning att personerna har möjlighet att samverka fårett sådant inflytande. Dettasyfte kan i rimlig grad anses uppfyllt om S3 grandas på att fysiska personerunder en period som omfattar fem beskattningsår för det aktuella bolaget delsvar och en förvärvat aktier i bolaget med av röstetalet, delssammanlagt förvärvat aktier med mer än . Meddenna utformning kommer S3 i huvudsak att omfatta endast aktiebolag som äreller övergår till att bli fåmansföretag. Principiellt sett är dock S3fristående från begreppet fåmansföretag. Förhållandetmellan SI och S3 är sådant att om flera fysiska personer har ett bestämmandeinflytande över ett aktiebolag som får ett bestämmande inflytande över ettförlustbolag så föreligger SI men inte S3. Identifieringav aktieägarna vid tillämpning av S3 S3torde bli lätt att tillämpa för aktiebolag som är eller övergår till att blifåmansföretag. Enligt 2 kap. 16 § LSK är nämligen fåmansföretag skyldiga att isjälvdeklafationen lämna uppgift om delägares eller närstående personers namnm.m. föreligger ingen motsvarande skyldighet. Styrelsen i ettaktiebolag är dock skyldigt att föra en aktiebok. I fråga om avstänmingsbolagförs aktieboken av VPC. I sådana bolag kan en auktoriserad förvaltare (svenskförvaltare) införas i aktieboken i stället för ägare till aktier som omfattasav förvaltningsuppdrag. Är aktier i avstämningsbolag föremål för handel vidutländsk fondbörs kan, efter särskilt tillstånd, i stället för aktieägare somär bosatt utomlands införas densom fått i uppdrag att i utlandet förvalta hans aktier (ufländsk Prop.1993/94:50 förvaltare). Aktiebokeller utskrift av aktiebok skall hållas tillgänglig för envar. Utskriften fårinte vara äldre än . När det gäller avstämningsbolag får utskrifteninte innehålla uppgift om aktieägare som har högst 500 aktier i bolaget. Vidbolagsstämma skall utskrift av hela aktieboken avseende förhållandena tio dagarföre stämman hållas tillgänglig för aktieägama. På begäran av VPC skall ensvensk förvaltare länma uppgift till VPC om de aktieägare vars aktier hanförvaltar. Avstämningsbolag har rätt att hos VPC få tillgång till de uppgiftersom länmats beträffande bolagets aktieägare. Hos VPC skall för varjeavstämningsbolag finnas en sammanställning över aktieägare med mer än 500aktier i bolaget som förvaltas av svensk förvaltare. Någon skyldighet förutländsk förvaltare att lämna uppgift om de aktieägare vars aktier han förvaltarföreligger inte med undantag för fysiska personer som är bosatta i (3kap. 27 a § LSK). Sammanfattningsvissyns det möjligt att identifiera samfliga aktieägare utomägare till sådana aktier som förvaltas av utländsk förvaltare. Sådanaägarappgifter kan även vara kända för bolaget på annat sätt. Av praktiska skälbör dock skyldigheten att i självdeklarationen lämna uppgift om aktieägareinte utvidgas till att avse andra bolag än fåmansbolag. Inte desto mindre börS3 i princip omfatta alla företag. Det bör inte förorsaka ett aktiebolag någrastörre svårigheter att efter begäran av skattemyndigheten ta fram behövligauppgifter. Ilagrådsremissen föreslås att hänsyn inte skall tas till aktieförvärv genomemission med lika rätt för aktieägama. En sådan emission förändrar i principinte ägarförhållandena i bolaget. Aktieförvärv av detta slag bör därför intemedföra att spärreglema för ägarförändringar blir tillämpliga. Lagrådethar föreslagit att undantaget utvidgas till att gälla även aktieförvärv genomemission i vilken vissa aktieägare har företrädesrätt till teckning enligtföreskrift i bolagsordningen. Enligt3 kap. 1 § ABL gäller följande. Alla aktier i bolaget skall ha lika rätt ibolaget om inte annat följer av paragrafen. I bolagsordningen kan angesolikheter mellan aktieslagen avseende rätten till andel i bolagets tillgångareller vinst. I sådant fall skall även anges den företrädesrätt som tillkommeraktieägama vid ökning av aktiekapitalet genom bl.a. nyemission. I ett bolag medstam- och preferensaktier kan en föreskrift exempelvis innebära att innehavareav preferensaktiema inte har företrädesrätt vid nyemission. Enligt Lagrådetsynes det riktigast att bortse från aktier som har tecknats i enlighet med enbolagsordnings-bestämmelse av nu angivet slag när frågan om en ägarförändringhar ägt ram prövas. Detär i allmänhet enkelt att ändra bolagsordningen i ett aktiebolag med en ellerett fåtal ägare. Ett genomförande av Lagrådets förslag skulle med hänsyn härtill öppna möjligheter till kringgående av spärreglema. Prop.1993/94:50 Förslaget bör därför inte genomföras. S4.Ett förlustbolag eller moderbolag till ett sådant bolag får bestämmandeinflytande över ett annat aktiebolag det nya dotterbolaget (4 § andrastycket). I denna spärrsituation ärägarförhållandena omkastade jämfört med SI. I S4 är det förlustbolaget (ellerdess moderbolag) som förvärvar ett annat bolag. En spärrsituation inträdersåledes efter en viss förändring av det bestämmande inflytandet(ägarförändring). I följande avsnitt föreslås spärregler för de olikaspärrsituationema. Regeringensförslag: Om ett aktiebolag det nya moderbolaget får bestämmande inflytandeöver ett förlustbolag (SI) skall såväl en beloppsspärr som en koncembidragspärrkunna tillämpas. Omen fysisk person (S2) eller en grapp fysiska personer (S3) får bestämmandeinflytande över ett förlustbolag skall en beloppsspärr gälla. Omett förlustbolag eller moderbolag till ett sådant bolag får bestämmandeinflytande över ett annat aktiebolag det nya dotterbolaget (S4) skall enkoncembidragsspärr gälla. Promemorians förslag: Ipromemorian föreslogs även en kapitaltill- Prop. 1993/94:50 skottsspärr förSI-3 resp. en utdelnings-/utskiftningsspärr för S4. Remissinstanserna:RSV tillstyrker att beloppsspärren införs på de i promemorian angivna grandema.Regeln framstår som enkel både att förstå och tillämpa. NäringslivetsSkattedelegation kan inte inse behovet av en sådan spärr. Om den införs måsteden förses med en dispensmöjlighet. vid Uppsalauniversitet anser valet av beloppsgräns godtyckligt. Så gott som samtligaremissinstanser godtar förslaget om en koncembidragsspärr. Fleranäringslivsorganisationer villkorar dock sina godkännanden med att spärrama börförses med dispensregler. Flertalet remissinstanser anser att kapitaltillskottsspärrenär alltför komplicerad och ifrågasätter om dess efterlevnad är möjlig attkontrollera. Även behovet av en sådan spärr ifrågasätts. Skälenför regeringens förslag: SImotsvarar det typfall som bildade utgångspunkt för diskussionen i avsnitt 8.1.I enlighet med den nänrnda diskussionen finns det skäl för såväl enbeloppsspärr som en spärr mot koncembidrag. Någon särskild spärr motkapitaltillskott bör dock, som framgått av vad som tidigare anförts, inteinföras. Principemabakom en beloppsspärr har behandlats i avsnitt 8.1. Kan vederlaget för aktiematill stor del antas hänförligt till det gamla underskottet skall underskottetbegränsas. Enligt promemorian erhålls en rimlig begränsning om den nya ägarenfår ta över gammalt underskott motsvarande högst två gånger köpeskillingen föraktiema. Betalar han 100 får han överta underskott på 200. Till den del detgamla underskottet är större faller det bort. Beloppsspärren bygger påsambandet mellan underskottsavdragens skattemässiga värde och köpeskillingenför aktiema. Vid skattesats kan - vid rimliga antaganden omfinansieringssätt och nettoränta - underskottet värderas till mellan 0,28 och0,17 beroende på när de kan utnyttjas. Kan de gamla underskotten utnyttjas redanföljande år kan det värderas till minst 0,25. Kan underskotten utnyttjas förstefter gäller det lägre värdet. Valet av beloppsgräns måste således byggapå en rimlighetsbedönming. Beloppsspärrenbör inte kunna kringås genom att förlustbolaget förvärvas indirekt. Omförvärvet avser ett moderbolag till förlustföretaget bör beräkning grandas påkostnaden för förvärvet av moderföretaget. Föratt inte beloppsspärren skall kunna kringås genom kapitaltillskott i näraanslutning till ägarförändringen bör man, enligt promemorieförslaget, bortsefrån sådana tillskott. Köpeskillingen bör därför reduceras med ett belopp motsvarande dekapitaltillskott som skett mellan dagen för Prop. 1993/94:50ägarförändringen och ingången av andra beskattningsåret före ägarförändringen.Detta gäller även kapitaltillskott till andra företag som såväl före som efterägarförändringen ingick i samma koncem som förlustföretaget. Bestämmelserom koncembidrag finns i 2 § 3 mom. Enligt dessa bestämmelser kan såvittnu är aktuellt ett koncembidrag som lämnas från ett moderbolag till ettdotterbolag eller från ett dotterbolag till ett annat dotterbolag varaavdragsgillt för givaren och skattepliktigt för mottagaren (ha verkan vidbeskattningen). ("Dotterbolag" i motsats till vad som är fallet enligt terminologini 2 § 3 mom. SIL utgör dotterbolag till detta.) En av föratsättningama föratt ett koncernbidrag skall ha verkan vid beskattningen är att ägandet i varjeled mellan det aktuella dotterbolaget (de aktuella dotterbolagen) ochmoderbolaget avsett av aktiema.