prop · GG03231 · 1993-04-01 00:00:00 — Till frågan om ramavtal återkommer jag strax. Frågorna om offentlighet hänger samman med stiftelsehögskolans uppgift att bedriva grundläggande högskoleutbildning, forskning och forskarutbildning. Frågor av betydelse i detta sammanhang gäller t.ex. information om lärarnas meriter och högskolans studiedokumentation samt, vad gäller studenterna, deras studieresultat och examina. Studiedokumentationen bör omfattas av samma rapporteringsskyldighet som vid de statliga universiteten och högskolorna. De mer detaljerade frågorna regleras lämpligen i avtal mellan staten och stiftelsehögskolan. Exempel på stiftelseförordnande och bolagsordning bör tagas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. 11 Statens förhållande till stiftelsehögskolorna Mitt förslag: Ett ramavtal sluts mellan staten, respektive stif- telse och högskolebolag (trepartsavtal). Avtalet sluts för be- stämd tid och kan inte ensidigt frånträdas av någondera parten under löpande avtalstid. Avtalet skall bl.a. reglera frågor om konkurrensneutralitet gentemot statliga högskolor samt verksamhe- tens kvalitet och omfattning. Skälen för mitt förslag: I ett ramavtal mellan respektive stif- telsehögskola och staten bör anges de långsiktiga relationerna mellan parterna. Av avtalet bör framgå att stiftelsehögskolan kommer att behandlas konkurrensneutralt i förhållande till stat- liga universitet och högskolor. I ramavtalet bör ingå bl.a. principer om samma ersättning för prestation, helårsstudent eller annan enhet som gäller för de statliga universiteten och högskolorna, principen om samma krav på kvalitet för att få uppdrag, samt frågan om likaberättigande till anslag från de statliga forskningsråden. bör utformas som ett trepartsavtal mellan staten, stiftelsen och stiftelsens högskolebolag. Jag anser att avtalet bl.a. skall reglera följande frågor. skall i konkurrenshänseende klargöra att statens åtgärder syftar till att upprätthålla neutralitet mellan statliga och icke-statliga universitet och högskolor. Staten bör åta sig att ge stiftelsehögskolorna förutsättningar att verka som i allt väsentligt är lika gynnsamma som de som gäller för de statliga universiteten och högskolorna. 11.2 Beräkning av ersättningar Enligt min mening skall staten ersätta stiftelsehögskolorna för prestationer och beräkna andra anslag på samma sätt och med samma grund som för statliga universitet och högskolor. Jag anser dessutom att stiftelsehögskolorna skall ha samma möjligheter som statliga universitet och högskolor att från stat- liga myndigheter erhålla anslag, bidrag och uppdrag rörande forskning och utbildning. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag till författningsändringar som kan anses vara på- kallade för detta ändamål. 11.3 Verksamhetens kvalitet och omfattning Den likaställning med de statliga lärosätena som jag här har förordat förutsätter givetvis att stiftelsehögskolorna håller minst samma kvalitet som motsvarande utbildning i statlig regi. Det ankommer på stiftelsehögskolorna att påvisa sådan kvalitet genom att delta i nationella och internationella utvärderingar. Nationellt svarar för att kvaliteten kontrolleras och upprätthålls. Jag vill i sammanhanget erinra om den av rege- ringen i propositionen 1992/93:169 Högre utbildning för ökad kom- petens föreslagna lagen om tillstånd att utfärda vissa examina. Om antar lagförslaget kommer stiftelsehögskolorna, likaväl som andra enskilda utbildningsanordnare, att omfattas av det tillståndskrav som ställts upp som förutsättning för att ut- färda vissa examina. Enligt min mening bör staten, givet att kvaliteten i verksamhe- ten upprätthålls, samt att förväntningarna i uppdragen i övrigt uppfylls, garantera stiftelsehögskolorna en minsta omfattningen av grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning och forskning på eget prog- ramansvar t.o.m. /99. Denna garanti bör ha innebörden att den anslagsmässiga utvecklingen för stiftelsehögskolorna inte blir sämre än genomsnittligt för motsvarande fakulteter vid de /94 befintliga statliga universiteten och högsko- lorna. bör i förekommande fall även reglera uppbyggnaden av ny verksamhet, som staten finansierar. skall enligt min mening ge regeringen rätt att utse en revisor i högskolebolaget och samtliga dess eventuella dotterbo- lag. Kostnaderna härför skall bestridas av respektive bolag. Därutöver bör regeringen, eller myndighet på regeringens upp- drag, ha rätt att granska underlagen för prestationsrelaterade ersättningar från staten. Avtalstiden förlängs därefter med om det inte sagts upp av någon av parterna. Frånsett uppsägning till avtalstidens slut bör avtalet inte ensidigt kunna frånträdas av någondera parten under en löpande giltighetsperiod. Exempel på ramavtal bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. 12 Stiftelsernas finansiering Mitt förslag: Utöver det fasta stiftelsekapital som tillförs stiftelsen i form av aktierna i högskolebolaget skall stiftelsen också få ett fast stiftelsekapital i form av börsnoterade aktier. Ej heller detta stiftelsekapital får förbrukas. Vid sidan av det fasta stiftelsekapitalet tillförs stiftelsen medel att läggas i en reservfond som får användas i verksamheten. Skälen för mitt förslag: I propositionen 1992/93:171 Forskning i frontlinjen framhöll jag att kapital finns tillgängligt i förutvarande löntagarfonderna för en övergång till stiftelseform för några statliga högskolor. De börsnoterade aktier som avses kunna användas vid den här förordade stiftelsebildningen hämtas således från avvecklingsstyrelsen för löntagarfonderna. Enligt min mening bör staten som fast stiftelsekapital utöver aktierna i högskolebolaget tillskjuta en särskild aktieportfölj till ett sammanlagt värde om ca . Detta fasta stiftelsekapital får inte förbrukas. För att bereda stiftelserna en större ekonomisk handlingsfrihet skall staten därutöver tillskjuta börsnoterade aktier till en reservfond, som får tas i anspråk i verksamheten. Denna reserv- fond, som rättsligt sett också är att betrakta som stiftelsekapi- tal, bör uppgå till ett sammanlagt värde om ca 650 miljoner kro- nor. Det kapital jag anser skall tillföras stiftelserna kan förvän- tas generera en avkastning att användas i verksamheten. Avkast- ningens andel av stiftelsehögskolans inkomster kan väntas bli ungefär densamma som jag funnit förekommer vid t.ex. amerikanska privata universitet. I bygger en viktig del av finansieringen av den högre ut- bildningen och forskningen, särskilt vid privata universitet och högskolor, på avkastningen av fonder bildade genom donationer från privatpersoner och företag. Fonderna växer ständigt till, främst genom nya donationer men också genom att en del av avkast- ningen läggs till kapitalet. Storleksordningarna är med svenska mått mätt betydande. fondkapital uppgår t.ex. till mer än . Det tämligen lilla äger drygt tiondelen därav och finansierar sin verk- samhet med fondavkastningar på en för genomsnittlig nivå. Fondavkastningarnas andel av inkomsterna uppgår för privata uni- versitet till och för statliga universitet till . Det är inte ovanligt att donationer är destinerade för vissa speciella ändamål, t.ex. inrättandet av en professur eller stöd till en viss typ av forskning. Dessutom förekommer vid de amerikanska universiteten s.k. obun- dna fonder. Avkastningarna från dessa används för att stödja uni- versitetens prioriterade verksamhet och fungerar som en säker- hetsmarginal då andra finansiärer inte kan eller vill täcka kost- naderna för verksamhet som är angelägen ur egen vetenskapliga synpunkt. Betydande ansträngningar läggs ned på att få fram nya donationer, vilket i någon mån antyder den stora betydelse som ett obundet kapitaltillskott anses ha för den fria forskningen och undervisningen. Jag vill i klarhetens intresse påpeka att stiftelsekapital givetvis alltid är bundet i den meningen att det enbart får an- vändas för stiftelsens ändamål. Som jag tidigare angivit bör stiftelserna som stiftelsekapital även erhålla samtliga aktier i högskolebolagen. Högskolebolagens inkomster utgörs av ersättning för utförda upp- gifter inom grundläggande högskoleutbildning, bidrag till forsk- ning och forskarutbildning från fakultetsanslag, externa medel för forskning, inkomster av uppdragsutbildning samt gåvor och donationer. Till högskolebolagen förs i samband med bildandet all den ut- rustning och andra tillgångar som respektive högskola disponerar för sin verksamhet och som, i förekommande fall, inte utgör till- behör till den fasta egendom som tillförs respektive fastighets- bolag. Till fastighetsbolagen förs i samband med bildandet de statliga fastigheter, eller i förekommande fall byggnader, som upplåtits för högskolans verksamhet. Fastighetsbolagens uppgift är att äga och svara för förvaltningen av fastigheter och byggnader. Stiftelserna erbjuds att köpa fastighetsbolagen av staten. Priset sätts efter den värderingsmetod som skall gälla för övriga universitets- och högskolefastigheter när de övertas av fastig- hetskoncernen för högskolefastigheter. Stiftelserna erbjuds lån av staten som täcker hela köpe- skillingen. Dessa lån löper . Räntan på lånen sätts lika med statens gällande avkastningskrav på fas- tighetskoncernen för högskolefastigheter. Fastigheterna utgör säkerhet för lånen. Lånen löper amorteringsfritt . Den naturliga tågordningen blir att staten först bildar hög- skolebolaget för att sedan kunna överlåta aktiekapitalet till stiftelsen. Likaledes bildar staten fastighetsbolaget för att sedan avyttra det till stiftelsen. De högskolebolag som föreslås överta de tidigare statliga högsko- lornas personal bör också, i enlighet med de principer som riks- dagen beslutat om med anledning av kompletteringspropositionen 1992, överta respektive högskolas pensionsskuld. Det innefattar en övergång från en löpande pensionsutbetalning till ett system där en pensionsreserv successivt byggs upp. För de pensionsåta- ganden som gjorts som statlig högskola måste därvid pensionsreserver tillskapas i bolagen och särskild löneskatt erläggas för dessa. kommer ett övertagande utan finansiell kompensation att medföra att bolagens kostnader för pensioner är betydligt högre än kostnaderna för den pensions- komponent som ingår i det lönekostnadspålägg som gäller för de statliga högskolorna. De merkostnader för stiftelsehögskolan som uppkommer till följd av att det statliga åtagandet övertas kompenseras till stor del av att avsättningar till en pensionsreserv kan göras lägre än löpande pensionsbetalningar för motsvarande pensionsåtagande. Orsaken härtill är att pensionsreserven, som avser åtaganden , också tillförs avkastning på sitt kapital. Jag bedömer att kostnaderna för att finansiera ungefär en tredjedel av pensionsskulden bör bäras av högskolebolagen för att kon- kurrensneutralitet gentemot de statliga högskolorna skall uppnås i detta avseende. Jag har därför stannat vid att den pensionsskuld som bolagen skall ta upp i samband med att personalen övertas från staten delvis bör balanseras av den reservfond som tillskjuts stiftel- sen. Jag har valt att dimensionera stiftelsernas reservfonder så att dessa, vid sidan av de andra ändamål som de skall finansiera, också täcker cirka två tredjedelar av den pensionsskuld som över- tas från staten. Någon nettobesparing för det statliga pensionssystemet uppstår inte eftersom basen för framtida uttag av lönekostnadspålägg också minskar när stiftelsehögskolorna bildas. Enligt min mening skall staten verka för att all befintlig perso- nal vid de aktuella högskolorna vid en övergång i stiftelseform erbjuds anställning med likvärdiga anställningsförmåner i högsko- lebolagen. Professorer med fullmaktstjänst och andra befattningshavare med ordinarie tjänst bör i samband med att de övergår i enskild tjänst hos respektive högskolebolag kunna behålla sin statliga tjänst och vara tjänstlediga från den vid tillträdet till den en- skilda tjänsten. För övriga anställda avses anställningsvillkoren regleras i avtal med personalorganisationerna. 13.3 Utbetalning av medel från de förutvarande löntagarfonderna Såsom framgått av vad jag här förut anfört om stiftelsernas fi- nansiering anser jag att högskolestiftelsernas stiftelsekapital till en del skall utgöras av en värdepappersportfölj och att denna portfölj skall hämtas från de förutvarande löntagarfonder- na. Huvuddelen av portföljen skall utgöra fast stiftelsekapital och en mindre del en reservfond som får användas i verksamheten. I propositionen (1992/93:171) Forskning i frontlinjen föreslog regeringen att ur de förutvarande lön- tagarfonderna skulle tillföras som stiftelsekapital till tre ny- bildade stiftelser med uppgift att stödja forskning. Jag förordar att beloppet nu bestäms till högst . Utanordnande av medel från de förutvarande löntagarfonderna kräver ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Enligt min mening är det till fördel att reglera utanordnandet av medel till de olika stiftelsebildningarna i ett sammanhang. Såvitt jag kan bedöma föreligger nu alla förutsätt- ningar för att fatta beslut om den behövliga ändringen i reglementet. Lagtekniskt bör ändringar göras så att en ny punkt fogas till de övergångsbestämmelser som hörde till lagen (1991:1857) om änd- ring i reglementet. Med hänsyn till det förslag till ändring i samma övergångsbestämmelser som regeringen har förelagt i propositionen (1992/93:149) om avveckling av det premiegrundan- de allemanssparandet m.m. bör den nya punkten betecknas som punkt 10. I den nya punkten bör åläggas att, efter beslut av regeringen, överföra sammanlagt högst från avvecklingsstyrelsen till fem skilda stiftelser enligt följande. - högst tillförs en stiftelse som rege- ringen bestämmer och som har till uppgift att stödja strategisk forskning inom naturvetenskap, teknik och medicin, - högst tillförs en stiftelse som rege- ringen bestämmer och som har till uppgift att stödja miljöstra- tegisk forskning, - högst tillförs en stiftelse som rege- ringen bestämmer och som har till uppgift att stödja kulturveten- skaplig forskning, - högst tillförs slutligen två stiftel- ser som bildas för överförandet av två statliga högskolor i pri- vaträttslig form. Fördelningen mellan högskolestiftelserna bör göras i enlighet med regeringens bestämmande efter fortsatta diskussioner med de högskolor som anmält sin önskan att fortsätta arbetet på en över- gång till stiftelseform. Denna har inte förts så långt att det ännu kan avgöras hur medlen exakt bör fördelas. Lagen bör träda i kraft . Som lagbestämmelsen utformats kommer dock någon överföring till stiftelserna inte att ske förrän särskilda regeringsbeslut har fattats för respektive stiftelses del. I enlighet med vad som anförts har inom Utbildningsdepartmentet upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden. Förslaget har upprättats i samråd med statsrådet . Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. dels anta förslaget till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmäna pensionsfonden, 2. dels bemyndiga regeringen att bilda stiftelserna, högskole- bolagen och fastighetsbolagen enligt de riktlinjer jag angivit, inbegripet att bevilja stiftelserna de lån för fastighetsförvärv som jag har föreslagit, 3. dels godkänna de principer för ramavtal som jag angivit, samt 4. godkänna riktlinjerna för finansiering av stiftelserna, hög- skolebolagen och fastighetsbolagen samt de lösningar av pensions- och personalfrågor som berörts, allt i enlighet med det jag har förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och be- slutar att genom proposition förelägga vad föredragan- den har anfört för de åtgärder som föredraganden har hemställt om. Denna promemoria var i huvudsak lika utformad för alla tre hög- skolorna. De avvikelser som fanns markeras i texten. Förslag till förutsättningar för en övergång till stiftelseägd verksamhet för (tekniska) högskolan i ...... Denna promemoria innehåller övergripande juridiska och ekonomiska ramar för både stiftelse och aktiebolag. I appendix finns utkast till stiftelseförordnande och bolagsordning. Nedan följer en sam- manfattning av huvudlinjerna i stiftelseförordnandet och bo- lagsordningen, samt andra viktiga frågor. Syftet med ändring av verksamhetsformen för universitet och hög- skolor från myndighet till en organisation i privaträttslig form är att åstadkomma en högre grad av autonomi i förhållande till såväl staten som andra externa aktörer och ett effektivare ar- betssätt. Förändringen möjliggör att regelsystem, kollektivavtal, för- valtning och organisation specialanpassas till den berörda läroanstaltens särskilda förhållanden i högre grad än en väl så avreglerad myndighet. Därigenom ökas förutsättningarna för en högre kvalitet och en effektivare verksamhetsform. Finansieringen av verksamheten kopplas till syftet med föränd- ringen. Effektivitetskravet bör innebära att förändringen inte bara syftar till ökade friheter för berörda läroanstalter utan även till en fördel för samhället. bildas med ändamål; a) att som ensam ägare till högskolan aktiebolag verka för att utbildning och forskning vid högskolan når hög kvalitet och att högskolans resurser utnyttjas effektivt för att nå dessa kvali- tetsmål, b) att som en uppdragsgivare till högskolan, inom ramen för tillgängliga medel, finansiera uppdrag som stiftelsen bedömer vara av värde för högskolan samt, c) att som ensam ägare till fastighetsbolaget verka för en än- damålsenlig fastighetsförvaltning som gagnar verksamheten vid högskolan. Högskolans verksamhet, utbildning, forskning och utvecklingsar- bete, bedrivs i form av aktiebolag. Högskolans fastigheter och byggnader förvaltas i ett separat aktiebolag. - Tillförsel av eget kapital Stiftelsen tillförs aktierna i de båda bolagen. Dessutom bör sta- ten kunna tillföra kapital i form av aktier ur den statliga aktieportföljen i sådan omfattning att avkastningen vid stif- telsebildningen kan beräknas till max (för maximalt ). Stiftelsen bör kunna ges möjlighet att uppta lån om förslagsvis som staten helt garanterar under (för maximalt ). Räntan på detta lån bör kunna finansieras av staten . Avsikten med lånet är att ge stiftelsen en rimlig finan- siell frihet. De likvida medel som högskolebolaget kan behöva i rörelsen har stiftelsen möjlighet att låna ut till bolaget. Högskolebolaget (det bolag som driver högskolans utbildning och forskning) bör kunna tillföras kapital i form av statliga till- gångar som t.ex. utrustning och inventarier som disponeras av högskolan. Dessa tillskjuts vid bolagsbildandet som apportegen- dom. Fastighetsbolaget bör kunna tillföras kapital i form av statli- ga fastigheter och byggnader (i de fall då de ligger på mark som staten inte äger). Fastigheterna och byggnaderna överförs i bo- lagsform, med tillgångar och skulder i det skick som parterna överenskommer om. I samband med bolagsbildningen avlastas staten de riksgäldslån som kan hänföras till berörda byggnadsobjekt. Staten är beredd att inom ramen för upprustningsprogrammet för universitet och högskolelokaler finansiera upprustning av hög- skolans lokaler innan övergång till stiftelseform sker. Stiftelsens och högskolebolagets inriktning regleras i stiftelse- förordnande respektive bolagsordning. Detsamma gäller fastighets- bolaget, vars inriktning är att förvalta högskolans fastigheter. utses till sin huvuddel av en valförsamling om ca 15 personer som stiftaren utser första gången efter förslag från bl.a. akademier och lärarna vid högskolan. Denna valförsam- ling förnyar sedan sig själv, genom att i plenum utse nya ledamö- ter, efter hand som dess medlemmar avgår. Rektor blir självskri- ven ledamot i stiftelsens styrelse och en annan ledamot utses av regeringen. Huvuddelen av högskolebolagets styrelse utses av bolagsstämman, dvs. av ägaren stiftelsen. Lärar- och studeranderepresentation i högskolebolagets styrelse regleras i bolagsordningen och ramavta- let med staten. De anställdas representation i bolagsstyrelser är reglerade i lag. Högskolans rektor är självskriven ledamot. utses på bolagsstämman. Grundläggande bestämmelser som syftar till att ge offentlig insyn tas in i såväl bolagsordning som de ramavtal staten sluter med parterna. syfte är att ange ramarna för statens relationer med stiftelsen och högskolebolagen . Avtalet skall bl.a. reglera följande frågor. Fem planeringsperioder, dvs. En avsiktsförklaring från de avtalsslutande parterna En avsiktsförklaring skall innehålla en allmänt formulerad dek- laration där staten uttalar att den ser stiftelsehögskolorna som en del av det svenska universitets- och högskolesystemet och att staten ifråga om utbildnings och forskningsuppdrag, internatio- nellt samarbete m.m. skall behandla dessa högskolor utifrån samma utgångspunkter som de statliga högskolorna. Vidare bör i avtalet anges att staten är beredd att verka för anskaffning av mark för högskolans expansion. Stiftelsehögskolorna skall förbinda sig att lämna den informa- tion m.m. som kan behövas för statsmakternas ställningstaganden samt att medverka i internationellt samarbete inom utbildnings- och forskningsområdet. Formerna för statens uppdrag till högskolestiftelserna Statens köp av utbildning/forskning skall ske på samma villkor som gäller för utbildnings/forskningsuppdrag till statliga hög- skolor med kvalitet och effektivitet som avgörande kriterier. I avtalet skall också skrivas in krav på resultatredovisning samt övriga uppgifter som regeringen behöver för att bedöma kvalitet och effektivitet. Ersättning för utförd grundutbildning kommer att ske efter samma principer som för den statliga högskolan. Ett av syftena med förändringen är att möjliggöra ökad effek- tivitet. För att möjliggöra jämförelser är det viktigt att staten agerar konkurrensneutralt i relation till de statliga högskolorna när man fastställer ersättningsnivåerna till bolagen för utförda tjänster. Särskilt viktigt är det att ta hänsyn till lokalkost- nadsfaktorn och skattefrågor. Syftet med att göra om högskolor och universitet till stiftelser är primärt att öka autonomin. Staten bör därför kunna garantera att de resurser som anslås för forskning över fakultetsanslagen 1993/94 och därmed sammanhängande lokalkostnader värdesäkras under på grundval av pris- och löneutveckling för motsvaran- de fakultetsanslag (gällde endast de tekniska högskolorna). Av avtalet bör även framgå att i den mån avkastningen på det överlåtna statliga aktieinnehavet inte ökar i takt med löne- och prisutvecklingen för motsvarande fakultetsanslag svarar staten för mellanskillnaden under . Andra åtaganden från staten Vidare skall avtalet innehålla andra åtaganden från staten, t.ex. det lån som staten avser garantera för att kunna ge stiftelsen en rimlig finansiell frihet. Räntekostnaderna får bäras av stiftelsen och finansieras med uppdragsintäkter eller på annat sätt. Under ett inledningsskede bör ränte- och amorteringsfrihet beviljas och även be- frielse från att betala den avgift staten tar för att garantera lånet, vilket kommer att regleras i ramavtalet. Uppbyggnaden av forskning och expansion av grundutbildning i I ramavtalet med staten bör kunna anges att målet är att bygga en internationell handelshögskola i huvudsak i enlighet med det för- slag som lagts av Stiftelsen i . Den första sexårsperioden avtalas om en uppbyggnad en- ligt följande modell: De första treårsperioden byggs forskningen upp med de resurser som avkastningen på stiftelsekapitalet genererar. Efter den första perioden bör ytterligare minst 6 miljoner kro- nor för forskning kunna utgå som räcker till att ytterligare bygga ut verksamheten, givet att högskolan under föregående period lyckats rekrytera personal för att bedriva ekonomisk forskning på samma nivå som på övriga handelshögskolor och mot- svarande. Kommande perioder tillförs medel enligt samma modell, med av- sikt att inom ramavtalets gällande i huvudsak ha genomfört ut- byggnaden.