prop · GH03199 · 1993-12-31 00:00:00 — Detta medför att det, trots desärskilda reglerna för en- och tvåfamiljshus, i praktiken kommer att bli sammabedömning av besittningsskyddet i de nu diskuterade fallen som när det gällerlägenheter i flerfamiljshus. Vad som har anförts gäller naturligtvis underförutsättning att uthyrningen bedrivs i samma former som normalt gäller förflerfamiljshus (se t.ex. , Hyreslagen s. 271, RBD 1978:27 och SOU1991:86 s. 121). Skälenför regeringens förslag: Hyresgästens rättsliga ställning vid sådan uthyrningav ett en- eller tvåfamiljshus som sker under affärsmässiga former är redan nudensamma som i fall då förhyrningen gäller en lägenhet i ett fler-bostadshus.Lagreglernas utformning kan emellertid leda till missförstånd om dettillämpningsuttymme regeln för en- och tvåfamiljshus har. Regeln ombesittningsskydd beträffande en- och tvåfamiljshus bör därför ändras sä att detklart framgår att det vid affärsmässig uthyrning inte skall gälla ett mothyresgästen oförmånligare besittningsskydd. Enremissinstans har anfört att begreppet "affärsmässigt förhällande" .borde förtydligas och att det inte borde omfatta en kommuns uthyrning av en-eller tvåfamiljshus till flyktingar eller enskilda personer av sociala skäl. Ibegreppet "affärsmässigt förhällande" ligger att verksamheten skallkunna jämställas med vanlig hyresverksamhet i ett omräde med småhus. Uthyrningtill flyktingar eller enskilda personer av sociala skäl kan, men behöver inte,ingå i sådan hyresverksamhet. För att vara säker på att sådan uthyrning integer rätt till förlängning kan hyresvärd och hyresgäst avtala bort besittningsskyddeti en särskilt upprättad handling som skall godkännas av hyresnämnden (se 45 §andra stycket hyreslagen). Om upplåtelsen är en kortvarig and-rahandsupplåtelsemedför den inte någon rätt till föriängning (45 § 1 hyreslagen). 6 Konsekvenserna av förslagen för domstolar, hyresnämnder,kommuner och länsbostadsnämnder Ipromemorian uttalas att de föreslagna förändringarna i hyresförhandlingslagenoch de därmed sammanhängande ändringarna av hyreslagen inte torde föranledanågon nämnvärd ökning av antalet ärenden vid hyresnämnden och att detsammatorde gälla måltillströmningen till Bostadsdomstolen. ligaremissinstanser har ifrågasatt dessa bedömningar och har menat att den Prop. 1993/94:199 nya regleringen tvärtom kan antas föranleda ett inteobetydligt antal nya tvister vid hyresnämnderna och i Bostadsdomstolen. Enligtregeringens mening fär det anses i hög grad osäkert i vad mån den föreslagnanyordningen kan föranleda en ökad måltillströmning hos de rätts-tillämpandemyndigheterna. Det finns enligt regeringens mening inte någon gmnd förantagande att det skall uppkomma en sådan stor ökning, att den inte kanbemästras inom ramen för de personalresurser som finns inom hyresnämndernaoch Bostadsdomstolen. Antaletenskilt förhandlande hyresgäster kan - som redan har anförts -förväntas blilitet. Vidare torde den föreslagna passivitetsregeln förebygga att tvisteruppstår på grund av overksamhet från hyresgästernas sida. Den regeln tordeockså medföra en minskning av det antal ärenden som väcks därför atthyresvärdarna i stor utsträckning tvingas ansöka om villkorsändringbeträffande de hyresgäster som inte omfattas av de kollektiva förhandlingarna(jfr promemorian Utvärdering av bruksvärdeshyressystemet. Ds 1992:73, s. Vadgäller tvister om införande och slopande av förhandlingsklausul kan konstaterasatt de nu förordade nya reglerna bl.a. innebär att det i regel är hyresgästensval som skall avgöra om en förhandlingsklausul skall gälla för lägenheten. Pågrund av detta kan det antas att hyresvärdarna kommer att rätta sig efterhyresgästernas önskemål i detta avseende. Antalet tvister torde därför knappastkomma att öka. Antaletärenden enligt bostadssaneringslagen är lågt (se avsnitt 5.2). Att lagenupphävs bör därför inte föranleda nägra nämnvärda praktiska konsekvenser. Denya bestämmelserna om upprustningsföreläggande och hyressättningen som delvisersätter bostadssaneringslagen torde inte ge upphov till något större antaltvister inför hyresnämnderna. Ändringarnai (avsnitt 5.3.1) kan förväntas spara en del arbete förkommunerna. Den minskning i arbetsbördan som förslaget medför kan dock inteförväntas frigöra resurser på sådant sätt att personalbehovet minskar.Detsamma gäller förslaget (i avsnitt 5.3.2) om förändringar i det statligabostadsfinansieringssystemet såvitt gäller arbetet på länsbostadsnämnderna.Riksdagen har beslutat (prop. 1992/93:172, bet, 1992/93 BoU:20, rskr,1992/93:301, SFS 1993:1108 - 1126) att länsbostadsnämnderna skall läggas neroch att dess arbetsuppgifter skall överföras till länsstyrelserna. Vad somföreslagits i denna proposition torde komma att bli utan betydelse förlänsstyrelsernas framtida arbetsuppgifter. Förslagentill ändringar av hyreslagen (avsnitt 5,4.2-5,4,4) kan inte förväntas innebäraatt hyresnämnderna får någon nämnvärd ökning av arbetsbördan. Förde allmänna domstolarna torde förslagen inte få annat än obetydliga effekter. 7 Ikraftträdande- och övergångsregler Prop. Deföreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . Beträffandehyresförhandlingslagen bör övergångsfrågorna regleras med den utgångspunktenatt de ökade möjligheterna för enskilda hyresgäster att ställa sig utanför detkollektiva förhandlingssystemet skall inträda genast vid ikraftträdandet.Övergångsfrågorna kompliceras här i någon mån av att hyresförhandlingslagensregler i praktiken fär verkan först genom överenskommelser mellan olikaaktörer på hyresmarknaden. Förslagetom att en hyresgäst i princip själv skall få avgöra om hans eller hennes hyresavtalskall innehålla en förhandlingsklausul innebär i sig inga komplikationer iövergångshänseende. Förslaget innebär i denna del inget annat än nya kriterierför bedömningen av en villkorsändringstvist som kan bli föremålför prövning i hyresnämnden. Det råder ingen tvekan om att de nya kriteriernautan vidare kan tillämpas i en tvist som avgörs efter ikraftträdandet. Någotmera komplicerat är läget beträffande förslaget om att den överenskommelse somförhandlingsordningen utgör inte längre skall omfatta i princip samtligalägenheter i ett hus utan endast sådana lägenheter i huset för vilkahyresavtalet innehåller en förhandlingsklausul. Om denna förändring skallinträda med omedelbar verkan för en bestående förhandlingsordning, måste detinföras en särskild övergångsbestämmelse av den innebörden. Förlagstiftning som griper in i bestående förhållanden fordras det pä civilrättensomräde normalt starka skäl. Det bör emellertid beaktas att förhandlingsordningarnastillämpningsområde i stor utsträckning har bestämts av hyresförhandlingslagensregler. Vidare bör beaktas att den nu diskuterade förändringen skulle fäpraktiskt genomslag först utan en övergångsbestämmelse av denangivna innebörden. Till detta kommer att den omedelbara förändringen inte bliringripande för de parter som har ingått förhandlingsöverenskommelsen. För dehyresgäster som redan har en förhandlingsklausul i sitt hyreskontraktuppkommer ingen praktisk förändring. Detsamma gäller i fråga om hyreslägenhetersom till följd av parternas överenskommelse eller hyresnämndens beslut redanstår utanför förhandlingsordningen. Enövergångsbestämmelse som innebär att den nya ordningen skall gälla beträffandeförhandlingsordningar som har ingåtts före ikraftträdandet kommer däremot attleda till en omedelbar förändring för en hyresgäst vars lägenhet omfattasav en förhandlingsordning men som inte har någon förhandlingsklausul införd isitt hyresavtal. En sådan hyresgäst kommer i och med ikraftträdandet att ställasutanför det skydd som förhandlingsordningen medför för honom eller henne. Dettorde emellertid vara ovanligt att en förhandlingsklausul saknas i hyresavtaletför en lägenhet som omfattas av en förhandlingsordning. Det torde i sådana falloftast röra sig om ett förbiseende. En hyresgäst som saknarförhandlingsklausul kan själv givetvis ta initiativ till att ensädan förs in i avtalet. Detanförda leder till slutsatsen att det bör införas en övergångsbestäm- Prop.1993/94:199 melse som i sak innebär att även en förhandlingsordning som hartillkommit före ikraftträdandet skall omfatta endast sådana lägenheter förvilka hyresavtalet innehåller en förhandlingsklausul. Iövrigt torde det inte behövas nägra övergångsregler såvitt avser ändringarna ihyresförhandlingslagen. Denya föreskrifterna i hyreslagen bör i allmänhet gälla även i fräga om hyresavtalsom har ingåtts före ikraftträdandet. Den nya regeln om giltigheten avförbehåll i ett blockhyresavtal bör dock gälla endast för sådana hyresavtal somhar ingåtts efter ikraftträdandet. Enhyra bör kunna sänkas med belopp motsvarande förhandlingsersättningen i falldå förhandlingsklausulen har slopats efter ikraftträdandet. Som Lagrädet harföreslagit bör motsvarande gälla även i fall då förhandlingsklausulen harslopats före ikraftträdandet. Den föreslagna ändringen om att man vid enbruksvärdesprövning skall bortse från vissa av hyresvärden företagnaförbättringsåtgärder i lägenheten beträffande vilka hyresgästen inte lämnatsitt godkännande bör endast gälla förbättringsåtgärder som vidtagits efterikraftträdandet. Har bygglov beträffande en förbättringsåtgärd meddelats medtillämpning av de regler om boinflytande i ochbostadssaneringslagen som föreslås upphävda, bör åtgärden kunna beaktas vidbruksvärdesprövningen även om den har vidtagits efter ikraftträdandet. Iärenden om upprustningsåläggande och användningsförbud (2 § bostadssaneringslagen)som väckts före ikraftträdandet bör lagen gälla även fortsättningsvis. Harbeslut om upprustningsåläggande eller användningsförbud meddelats med stöd avlagen, bör lagen även i fortsättningen äga tillämpning beträffande den sak somprövats. Hyresnämndensförbud mot utförandet av en icke bygglovspliktig åtgärd enligt 2a §bostadssaneringslagen bör förlora sin verkan i samband med att lagen upphävs.En hyresgäst får genom de nya hyressättningsreglerna (55 a § hyreslagen)nämligen ett ekonomiskt skydd vad gäller en sådan åtgärd som vidtas utan hanseller hennes godkännande. Haransökan om medgivande till bygglovspliktig åtgärd getts in till hyresnämndenföre tidpunkten för lagens upphävande, bör lagens bestämmelser fortfarandegälla. En hyresvärd som redan före ikraftträdandet ansökt om bygglov för vissåtgärd bör även efter den tidpunkten kunna få hyresnämndens medgivande tillåtgärden. Denäldre lydelsen av bestämmelserna i lagen bör tillämpas i ärenden som Kommer bostadssaneringslagens bestämmelser om upprustningalltjämt Prop. 1993/94:199 att vara tillämpliga i fråga om en byggnad, börplan- och bygglagens regler om verkan av att ett ärende omupprustningsåläggande har väckts eller av att ett åläggande har meddelats (8kap. 17 och 24 §§ ) alltjämt gälla. Har ett bygglovsärende väckts efter ikraftträdandet menhar i detta åberopats godkännande av en hyresgästorganisation vilket harlämnats före ikraftträdandet eller hyresnämndens medgivande enligtbostadssaneringslagen, bör de äldre bestämmelsema också tillämpas. En sädanordning underlättar hyresnämndens prövning om hyresgästens godkännande behövsför att hyresvärden skall fä tillgodoräkna sig åtgärden vid enbruksvärdesprövning. 8.1 Förslaget till lag om ändring i hyresförhandlingslagen(1978:304) Förslaget innebär bl.a. att 4 § upphävs. Härigenom slopasförbudet mot flera förhandlingsordningar för ett och samma hus. Med förhandlingsklausul avses i denna lag bestämmelse ihyresavtal varigenom hyresgäst, sedan förhandlingsordning kommit till ståndenligt denna lag, förbinder sig att gentemot honom fär tillämpas bestämmelse omhyra eller annat hyresvillkor, varom överenskommelse träffas pä grundval av förhandlingsordningen(förhandlingsöverenskommelse). Tvist om införande eller slopande av förhandlingsklausul ihyresavtal kan hänskjutas till prövning av hyresnämnd enligt 12 kap. 51 §första stycket andra meningen eller 54 § jordabalken, öm hyresgästen kargettsin uppfattning till känna, skall hyresnämnden avgöra tvbten i enligket meddenna, såvida inte synnerliga skäl talar emot det Om hyresgästen inte har gettsin uppfattning till känna, skall hyresnämnden avgöra tvbten i enligket medkyresvärdens uppfattning. Om det ftnns särskilda skäl, får kyresnämnden besluta attinförandet eller slopandet av en förkandlingsklausul skall gälla först från ockmed en viss dag. Ändringarna i paragrafen har behandlats i den allmännamotiveringen, avsnitt 5.1.1. I förhållande till promemorians förslag har ett tillägggjorts i andra stycket sista meningen. Första stycket är oförändrat. Den enskilda hyresgästen ges genom bestämmelsen i andrameningen i princip rätt att ensam avgöra om en förhandlingsklausul skall ingå ihyresavtalet eller inte, dvs. om hyresgästen skall omfattas av de kollektivaförhandlingar som bedrivs om hyran och andra hyresvillkor. (Jfr 3§.) Regelnhar utformats så att om hyresgästen har uttalat en mening i frågan så skalldenna mening som regel vara utslagsgivande. I styckets tredje mening anges hur en tvist skall avgörasför det fall hyres gästen inte hör av sig sedan hyresgästen delgetts en ansökan om införande 87 eller slopande av enförhandlingsklausul. I ett sådant fall skall hyresnämn- Prop. 1993/94:199 denavgöra tvisten i enlighet med hyresvärdens uppfattning. Denna bestämmelse ärett tillägg till förslaget i promemorian i förtydligande syfte med anledningav ett påpekande under remissbehandlingen. Frågan om införande eller slopandeav en förhandlingsklausul följer i övrigt samma regler som ändring av andrahyresvillkor. Skälen för denna ordning har angetts i den allmänna motiveringen. Detkan förväntas att hyresvärdarna kommer att låta hyresgästerna avgöra om enförhandlingsklausul skall ingå i hyresavtalet eller ej, eftersom det inormalfallet är meningslöst för hyresvärden att motsätta sig hyresgästensuppfattning i denna fråga och därmed tvinga hyresgästen att föra saken tillhyresnämndens prövning. Hyresgästensståndpunkt beträffande förhandlingsklausulen kan dock inte alltid få varaensamt avgörande. Enligt den nya regeln i andra stycket kan hyresvärden, om detfinns synnerliga skäl, utverka ett beslut av hyresnämnden som inte följerhyresgästens uppfattning i frågan, I vilka fall finns det då synnerliga skäl? Ettsådant fall kan vara att en hyresgäst upprepade gånger vill föra in och slopaen förhandlingsklausul. Systemet fordrar en viss stabilitet för att fungera(jfr tredje stycket). Om hyresgästen upprepade gånger, dvs, minst tvä gånger,redan fått en förhandlingsklausul införd och slopad i sitt hyresavtal, bör det- om inte andra omständigheter talar emot det - kunna anses finnas synnerligaskäl som talar emot att pä nytt göra en förändring, Pä motsvarande sätt börman bedöma fall då hyresgästen upprepade gånger hoppat fram och tillbaka mellanolika hyresgästorganisationer, i varje fall om detta har ägt rum inom kortatidsintervaller. Detfinns också andra omständigheter som bör kunna anses utgöra synnerliga skäl.Om hyresgästen vill få en förhandlingsklausul införd och det ärtroligt att den förhandlingsordning som klausulen hänvisar till inte kommer attbestå , kan det utgöra tillräckliga skäl att inte följahyresgästens uppfattning. Vidare kan en hyresgästs nära förestående avflyttningtala för att någon förhandlingsklausul inte skall föras in eller slopas ihyresavtalet. Om hyresvärden säger upp hyresavtalet eller om hyresgästen begäratt få överlåta hyresrätten, bör det därför i allmänhet finnas synnerliga skälatt inte föra in eller slopa en förhandlingsklausul. Detbör observeras att reglerna i 55 a § hyreslagen (55 c § i förevarandelagförslag) om retroaktiva villkorsändringar liksom karensregeln i sammaparagraf under alla förhållanden för med sig begränsningar i möjligheten attmot motpartens vilja fä en förhandlingsklausul införd eller slopad. En hyresvärd ellerhyresgäst som önskar fä till stånd en ändring av ett hy resvillkor måste meddela sin motpart att en ändring önskas och därefter av vakta en månad innan han eller hon kan gä till hyresnämnden och där fä tvistefrågan avgjord, se 54 §. Hyreslagen innehåller ett förbud mot retroak tiva villkorsändringar och det finns också en regel om att ett villkor måste vara i kraft innan det kan ändras (se 55 c §). Dessa regler gerhyres värden en viss respit vad gäller den tidpunkt då en hyresgäst kan ställa sig 88 vid sidan om respektivebörja omfattas av de kollektiva förhandlingarna. 1993/94:199 kaså gerdet hyresvärden ett utrymme i den situationen att hyresgästen önskar lämna enorganisation för att omfattas av en annan organisations förhandlingar.Reglerna torde indirekt kunna komma att påverka uppgörelser mellan hyresvärdoch hyresgäst om från vilken dag en förändring av hyresgästensförhandlingssituation skall träda i kraft. Omparterna inte kan enas i frågan och saken därför måste prövas av hyresnämnden,framstår det ibland som lämpligt att hyresnämnden skall kunna bestämma att enförändring av en hyresgästs förhandlingssituation skall ske först efter visstid. En hyresvärd och en hyresgästorganisation kan vara i slutfasen avkomplicerade förhandlingar där en av fömtsättningama har varit att dessa avsettett visst antal hyresgäster. Det kan vara rimligt att dessa förhandlingar fåravslutas med en förhandlingsöverenskommelse som kommer att omfatta dehyresgäster förhandlingarna från början avsett. Regeln i tredje stycket gerdärför hyresnämnden möjlighet att bestämma att införandet eller slopandet aven förhandlingsklausul skall ske först från en viss dag, om särskilda skäl fördet föreligger. Med anledning av ett påpekande under remissbehandlingen bördock betonas att det normalt inte bör anses föreligga särskilda skäl redan avden anledningen att förhandlingen har påbörjats utan att ännu ha avslutats. Innehållerett hyresavtal en förhandlingsklausul som följd av att hyresvärden - mothyresgästens uttryckliga önskan - krävt detta vid hyresavtalets ingående, kanhyresnämnden med stöd av bestämmelsen i 12 kap. 55 c § fjärde stycket slopaklausulen med verkan frän hyresförhållandets första dag. Motsvarande gäller omhyresvärden ställt upp som villkor för uthyrningen att någonförhandlingsklausul inte skall gälla. Enförhandlingsordning omfattar en bostadslägenhet i ett hus som anges iförhandlingsordningen,om hyresavtalet för lägenheten innehåller en förhandlingsklausul som hänvbartiU förhandlingsordningen. Ändringarnai paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.1.1. Enförhandlingsordning skall enligt paragrafen avse ett eller flera hus. Fleraremissinstanser har ansett att en förhandlingsordning i stället skall avse eneller flera fastigheter. En förändring i den föreslagna riktningen skullemedföra att det blev svårare för en organisation att uppnå det stöd som behövsför att fä förhandlingsordning om fastigheten har flera hus. Det har därförinte ansetts lämpligt att ändra lagtexten på det föreslagna sättet. Enligt6§ skall ett avtal om förhandlingsordning innehålla uppgift om det eller de husden avser. Förhandlingsordningen omfattar däremot enligt de nya bestämmelsernainte några lägenheter i det eller de hus som angetts. För att enlägenhet skall omfattas av förhandlingsordningen krävs det att hyresavtaletinnehåller en förhandlingsklausul som hänvisar till den förhandlingsordningen.Detta klargörs genom den nya bestämmelsen i förevarande paragraf. Förhandlingsordning medför skyldighet för hyresvärden attpå eget initiativ förhandla med hyresgästorganisationen i fråga om 1. höjning av hyran för en lägenhet, 2. ändring av grunderna för beräkningav sådan särskild ersättning som avses i 12 kap, 19 § jordabalken, eller 3. ändring av villkor som avserhyresgästernas rätt att använda utrymmen som är avsedda att användas gemensamtav hyresgästerna. Förhandlingsordning medför vidare, om parterna inte enasom annat, skyldighet att, om en av dem begär det, förhandla i fråga om 1. hyresvillkoren, 2. lägenheternas och husets skick, 3. gemensamma anordningar i huset, 4. övriga boendeförhållanden i den månde rör hyresgästerna gemensamt. Om parterna är ense därom kanförhandlingsordning också medföra rätt för hyresgästorganisationen att/å tillstånd förhandling omfråga som rör tilllämpning av enskilt hyresavtal under förutsättning atthyresgästen genom skriftlig fullmakt har bemyndigat hyresgästorganisationen i saken. Förhandlingsordning medför inte någon inskränkning ihyresgästens rätt att begära prövning av hyresvillkoren enligt 12 kap. 54 §jordabalken. Vid sådan prövning gäller bestämmelserna i 12 kap. 53-55 c §§samma balk. Paragrafen har en annan lydelse än i promemorians förslag.Ändringarna, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, är endastspråkliga och syftar till att ordalydelsen skall stämma överens med det sakligairinehåll som paragrafen är avsedd att ha. Iförsta stycket har "påkalla förhandling"ersatts med "på eget initiativ förhandla". Genom ändringen uttrycksnu klarare än vad som tidigare gjorts att den primära förhandlingsskyldigheteninnebär att hyresvärden är skyldig att inte endast ta initiativ till utan ävengenomföra förhandling med en hyresgästorganisation beträffande de frågor somanges i 5 § första stycket hyresförhandlingslagen (se prop. 1977/78:175 s. 153och RBD 1993:17). Den formella ordningen för att genomföra en förhandling,dvs. påkallande, genomförande och avslutande, framgår av 15-18 §§hyresförhandlingslagen. I andra stycket har orden "rätt för båda parter attpåkalla förhandling" ersatts med orden "skyldighet att, om en av dembegär det, förhandla". 1 tredje stycket har "påkalla" ersattsmed "få till stånd". I sista stycket har gjorts en ändring som en följd avvissa andra ändringar som föreslås i detta lagstiftningsärende (se avsnitt8.2). Ett avtal om förhandlingsordning skall flv.seett eller flerakus. Avtalet skall upprättas skriftligen ock dagtecknas. Ändringarna i paragrafen har behandlats i den allmännamotiveringen, avsnitt 5.1.1. Bestämmelsen har fått sin slutliga utformning ienlighet med Lagrådets förslag. Som en följd av den ändrade lydelsen av 3 § föreskrivs iden nya lydelsen av förevarande paragraf att den skriftligaförhandling.sordningen skall avse ett eller flera hus ochatt avtalet skall upprättas skriftligen och dagtecknas. 1993/94:199Av detta följer att förhandlingsordningen skall innehålla uppgift om vilketeller vilka hus den avser. En lägenhet omfattas dock inte av förhandlingsordningenmed mindre det finns en förhandlingsklausul som hänvisar till förhandlingsordningen(se 3§ i dess nya lydelse). Föratt få en god överblick över förhandlingsordningens omfattning kanförhandlingsordningens parter naturligtvis i en särskild bilaga anteckna delägenheter som omfattas av förhandlingsordningen. Eventuellt kan hyresvärdengenom avtal ta pä sig en skyldighet att föra en sådan förteckning ochregelbundet underrätta hyresgästorganisationen om förändringar i den. En sädanförteckning kan med det innehåll lagen har naturligtvis inte ha någon annanfunktion än att vara upplysande. Vidprövning av tvist som avses i 9 § skall hyresgästorganisationen respektivehyresvärden ha rätt till förhandlingsordning, om det med hänsyn till organisationenskvalifikationer, organisationens stöd bland hyresgästema och omständigheternai övrigt kan anses skäligt mot hyresvärden respektive hyresgästorganisationenatt den begärda förhandlingsordningen skall gälla. Ändringarnai paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.1.2.Paragrafen har en något annan lydelse än i promemorians förslag. Denändrade lydelsen innebär bl.a. att det stöd en organisation har blandhyresgästerna skall tillmätas betydelse vid tvist mellan en hyresvärd och enhyresgästorganisation beträffande frågan om en förhandlingsordning skallinföras för ett visst hus. Skälighetsprövningenskall inte längre omfatta hyresgästernas intressen. Varje hyresgäst har juenligt 2§ rätt att ställa sig utanför det kollektiva förhandlingssystemet. Genomupphävandet av 4 § finns inte något hinder mot att flera förhandlingsordningargäller beträffande samma hus.