prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Omett stämmobeslut upphävs efter , betraktas beslutet som ogiltigt fränbörjan. Gäller det ogiltiga beslutet val av styrelse, anses emellertid deåtgärder som den utsedda styrelsen har vidtagit i allmänhet inte vara ogiltigautan styrelsen kan fungera till dess att klanderdomen har vunnit laga krafteller domstolen har meddelat inhibitionsbeslut (se , Svensk associationsrätt,5 u. s. 173). Frågan om detta även skall gälla vid sädan kvalificeradogiltlghet som inte skulle ha kunnat botas genom klanderpreskription har avlagstiftaren överlämnats åt doktrin och rättspraxis att besvara (se SOU 1941:9s. Ipublicitetsdirektivet, artikel 8, finns en föreskrift som inskränker bolagetsmöjligheter att mot tredje man göra gällande att ett val av styrelse eller ettbeslut att utse annan ställföreträdare för bolaget är ogiltigt. Om formaliteternaför offentliggörande har iakttagits i fråga om de personer som i egenskap avbolagsorgan är behöriga att företräda bolaget, dvs. om registrering ochkungörande har skett, får ett fel som ägde rum dä personerna utsågs åberopasmot en tredje man endast om bolaget visar att denne kände till felet. Skälenför regeringens förslag: Svensk rätt överensstämmer i de nu be rörda frågorna inte med publicitetsdirektivets krav. I aktiebolagslagen bör därför Införas en bestämmelse som bringar svensk rätt I överensstämmelse med direktivet. En sådan bestämmelse bör-i enlighet med kommitténs för slag - ha den innebörden att, så snart val av styrelseledamot och verkstäl lande direktör har införts I aktiebolagsregistret och har blivit kungjort IPost- och , bolaget inte skall mot tredje man kunna åberopa fel eller brister i valet, såvida Inte bolaget visar att tredje man kände tillfelet 134 Dettamedför att de rättshandlingar som de sålunda registrerade personerna harvidtagit i sin egenskap av ledamöter i styrelsen respektive såsomverkställande direktör binder bolaget mot en godtroende tredje man. Den föreslagna regeln färbetydelse såväl vid vanlig ogiltighet som vid sådan kvalificerad ogiltighetdär någon klandérpreskrlption inte gäller. En särskild fråga är om bestämmelsenbör gälla inte enbart styrelseledamöter och verkställande direktör utan ocksåsärskilda firmatecknare. Kommittén har - utan att närmare utveckla sinståndpunkt - ansett att bestämmelsen inte bör omfatta särskilda firmatecknare.Kommitténs uppfattning torde sammanhänga med att direktivets bestämmelserendast gäller "bolagsorgan" och att särskilda firmatecknare, såsomtidigare har framhållits, inte kan anses som bolagsorgan i direktivetsbemärkelse. Omsättningens intresseliksom hänsynen till tredje man kan synas tala för att utsträcka bestämmelsenäven till särskilda firmatecknare. Detta skulle emellertid medföra ytterligarerisker för bolaget, risker som bolaget inte skulle ha möjlighet att skydda sigmot. Det är därför inte heller i detta sammanhang motiverat att göra skillnadmellan ä ena sidan särskilda firmatecknare enligt aktiebolagslagen och å andrasidan fullmäktige. Regeringen har därför kommit till samma slutsats somkommittén, nämligen att brister i valet av en särskild firmatecknare bör kunnaåberopas mot tredje man även sedan valet blivit registrerat iaktiebolagsregistret. 14.3 Styrelse- och revisorsförteckningar Regeringensförslag: Aktiebolagslagens krav pä att aktiebolagen ärligen skall sända införteckningar över styrelseledamöter, verkställande direktörer, firmatecknareoch revisorer till avskaffas. Kommittén:Kommittén har inte behandlat denna fråga. Skälen för regeringensförslag: I 8 kap. 15 § fjärde stycket föreskrivs att bolaget varje är efterbolagsstämman skall till registreringsmyndigheten sända in en förteckning överbolagets styrelseledamöter, verkställande direktör, suppleanter, firmatecknareoch den som enligt 11 § har bemyndigats att ta emot delgivning för bolaget meduppgift om deras postadress och personnummer. Enligt 10 kap. 15 § andrastycket skall bolaget också sända in en motsvarande förteckning över bolagetsrevisorer. Dessa bestämmelser komtill . Syftet var att ge bättreförutsättningar att kontrollera att det finns styrelse, revisorer m.m. ibolagen. Vid bestämmelsernas tillkomst påtalades att det ofta förekom att bolagsaknade företrädare. Detta innebar problem för myndigheter, organisationer ochenskilda som hade rättshandlat med bolaget eller av andra skäl ville komma Ikontakt med bolaget. De personer som fanns antecknade I aktiebolagsregistretkunde ofta visa -lipp protokoll på att de hade lämnat sina befattningar ibolaget. Årliga förteckningar över styrelsele- damöteroch revisorer skulle ge möjlighet attstickprovsvis kontrollera att bolaget hade anmält behörig styrelse, revisorerm.m. och att eventuellt förelägga bolaget att lämna in aktuella uppgifter förregistrering (se BRÅ PM 1979:5 s. 75 f. och prop. 1979/80:143 s. 92 och 93). Patent- ochregistreringsverket har i en skrivelse till dåvarandeIndustridepartementet framhållit att de aktuella förteckningarna inte fyllernågot funktion. Förteckningarna medför enligt verkets mening merarbete förbolagen och kräver extra insatser hos verket. Det finns i och för sigfortfarande en risk för att regelsystemet missbrukas genom att oseriösaföretagare inte anmäler styrelse, revisorer m.m. till aktiebolagsregistret.Såsom framgår av framställningen frän haremellertid bestämmelserna om styrelse- och revisorsförteckningar visat sigmindre ändamålsenliga. Det finns numera bättre möjligheter att komma till rättamed de problem som ursprungligen föranledde bestämmelserna. Sålunda beslutaderiksdagen är 1992 om nya bestämmelser om delgivning av aktiebolag. Dessabestämmelser innebär att, om ett aktiebolag saknar behörig ställföreträdare,delgivning alltid kan ske genom kungörelse. De regler om negativ och positivpublicitetsverkan som har behandlats torde också bidra till ett bättreskydd för tredje man som rättshandlar med bolaget. Mot denna bakgrund anserregeringen att bestämmelserna om förteckningar över styrelseledamöter,revisorer m.m. bör upphävas. 15 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringensförslag: De nya bestämmelserna skall träda i kraft . Ettaktiebolag som avser att bli publikt aktiebolag skall emellertid redandessförinnan kunna besluta om att frän vara ett publiktaktiebolag. Ettaktiebolag som har bildats före skall anses som ett privataktiebolag, såvida det inte har beslutat att det i stället skallvara publikt och har erhållit registrering av detta beslut. I fråga omaktiebolag som skall anses som privata aktiebolag skall Patent- ochregistreringsverket självmant foga förkortningen (priv) till bolagets firma. För ett privataktiebolag som har bildats före skall kravet pä minstatillåtna aktiekapital gälla först från . Om bolagetsaktiekapital vid den sistnämnda tidpunkten inte uppgår till , skallbolaget avföras frän aktiebolagsregistret och därmed vara upplöst. Kommitténs förslag:Överensstämmer I väsentliga delar med regeringens förslag (se betänkandet s.143 och 189 - 197). Kommittén har dock föreslagit att de aktiebolag som bildatsföre skall uppfylla det nya kravet på lägsta tillåtnaaktiekapital för privata aktiekapital redan frän . Remissinstanserna:Remissinstanserna har i huvudsak tillstyrkt kommit- Prop. 1993/94:196 tensförslag eller lämnat dem utan invändning. Några remissinstanser, såsom Patent-och registreringsverket, och ,har dock förordat att befintliga aktiebolag får på sig för atthöja aktiekapitalet till . Skälenför regeringens förslag: I har medgivits om två årfrån ikraftträdande för att anpassa sin lagstiftning till EG:sbolagsrättsliga direktiv. Kommitténs förslag om att de nu föreslagnaändringarna skall galla från sammanhängde med att det vid tidpunktenför förslaget förutsattes att skulle träda i kraft den 1 januari1993. Eftersom detta inte blev fallet, är inte på grund av EES-avtalettvingat att genomföra EES-anpassningen till det föreslagna datumet. kanemellertid inte förväntas fä någon motsvarande tvåårig övergångsperiod omSverige blir medlem i EU. Ett EU-medlemskap kan bli aktuellt redan frän den 1januari 1995. Den nya lagstiftningen bör därför träda i kraft vid dennatidpunkt. Avpraktiska skäl bör vissa av lagens bestänunelser kunna tillämpas redan frän entidigare tidpunkt. Det är angeläget att bolag, vars aktier är föremål förallmän omsättning, kan förvärva egenskapen av publikt aktiebolag redan frän dentidpunkt dä förbudet för privata aktiebolag att söka sprida aktier och andravärdepapper till allmänheten träder i kraft. Detta förutsätter att bolagen harmöjlighet att vidta nödvändiga övergängsåtgärder före , Dettorde inte föreligga nägra hinder för ett bolag att redan vid ordinariebolagsstämma fatta ett beslut om att bolaget från skall varapublikt och ha en sådan firma som föreskrivs för publika aktiebolag, lät varaatt ett sådant beslut givetvis måste fattas under det villkoret att deföreslagna bestänunelserna om publika aktiebolag träder i kraft. Något behov avsärskilda bestämmelser om detta kan inte anses finnas. Annorlundaförhäller det sig med registreringen av besluten. För att ett beslut skallkunna registreras i aktiebolagsregistret fordras att det finns författningsstödför detta. Lagens bestämmelser träder emellertid inte i kraft förrän den 1januari 1995. Det bör därför meddelas särskilda ikraftträdandebestämmelser somgör det möjligt för registreringsmyndigheten att redan under andra halvåret1994 registrera beslut av de nu aktuella slagen. Dessa frågor kommer attbehandlas närmare i specialmotiveringen. Detfordras också bestämmelser om hur övriga vid ikraftträdandet befintliga bolagskall slussas in i den nya kategoriindelningen. Det kan antas att det alldelesövervägande antalet bolag önskar vara privata aktiebolag. Enligt regeringensmening bör övergångsbestämmelserna därför utformas så att alla aktiebolag somhar bildats före ikraftträdandet anses som privata aktiebolag såvida de inte harbeslutat att de i stället vill tillhöra den publika aktiebolagskategorin. Ettaktiebolag som önskar vara privat aktiebolag kommer i sä fall inte att behövafatta något särskilt beslut om detta. Ett bolagsstämmobeslut kommer att varanödvändigt endast om bolaget avser att bli publikt aktiebolag. Detbör också meddelas särskilda övergångsbestämmelser som underlät tar för bolagen att anpassa sig till de nya bestämmelserna om firma. maändring skall enligtgällande bestämmelser beslutas av bolagsstämman, Prop. 1993/94:196 varefterbolaget skall ansöka om registrering av den nya firman. Det finns skäl att iviss utsträckning göra undantag från dessa bestämmelser vid den nya lagensikraftträdande. I fråga om aktiebolag som önskar vara publika aktiebolag kandock ett sedvanligt beslut- och anmälningsförfarande inte undvaras, bl.a.därför att ett aktiebolag kommer att vara publikt först sedan det själv harbeslutat om detta. bör alltså Inte kunna ändrafirman för ett publikt aktiebolag annat än efter anmälan frän bolaget.Flertalet bolag torde emellertid inte vara intresserade av att göra andraändringar i firman än sådana som är nödvändiga för att uppfylla lagens kravifråga om privata aktiebolag, dvs. ett tillägg av förkortningen"(priv)". Det är i dessa fall inte meningsfullt att tvinga bolagenatt ge in en särskild anmälan om firmaändring. Regeringen föreslär därför attPatent- och registreringsverket åläggs att vid lagens ikraftträdande självmantfoga förkortningen "(priv)" till bolagens firmor, såvida Intebolagen själva har ansökt om registrering av en firma somuppfyller de krav som uppställs . för publika resp. privata aktiebolag ocherhållit registrering av denna firma.. Denföreslagna höjningen av aktiekapitalet för de privata aktiebolagen kan i ettövergångsskede innebära finansieringsproblem för bolagen. Problemenaccentueras av den rådande ekonomiska konjunkturen. Det är angeläget attbolagen fär rimlig tid på sig att anpassa sig till den nya ordningen. Kommitténhar i fråga om de bolag som har bildats före förordat enövergångstid om ett är. Det finns emellertid en viss risk för att interäcker för att bolagen skall hinna generera vinstmedel eller på annat vis skaffaytterligare kapital i den utsträckning som fordras för en höjning avaktiekapitalet. I likhet med nägra remissinstanser - ,Industriförbiind, och SverigesRevisorssamfund - anser regeringen därför att aktiebolag som har bildats förelagens ikraftträdande bör fä om tre är på sig för att höja sittaktiekapital till . Deprivata aktiebolag vars aktiekapital vid utgången av inte uppgårtill bör avföras frän aktiebolagsregistret och anses upplösta. Därmedsammanhängande frågor bör lösas på i huvudsak samma sätt som vid den förrahöjningen av lägsta tillåtna aktiekapital. Dessa frågor kommer att behandlasmera utförligt i författningskommentaren. Desärskilda övergångsproblem som uppkommer i anslutning till ändringarna i 3kap. 1 § har behandlats i avsnitt 8.1 ovan. Denya reglerna om fusion bör i fråga om båda bolagskategorierna gälla redan frånoch med . Äldre bestämmelser bör dock - med vissa undantag -tillämpas i fräga om ett fusionsavtal som har godkänts ärs utgång.Vidare bör äldre bestämmelser som regel gälla också i fråga om registrering ochverkställande av andra bolagsstämmobeslut som har fattats före Ikraftträdandet.Till dessa frågor återkommer vi I författningskommentaren. Deföreslagna lagändringarna aktualiserar också ett flertal andra övergångsfrågor.Även dessa kommer att behandlas I författningskommentaren. 16 Kostnadseffekter m.m. Prop, 1993/94:196 Denföreslagna anpassningen till EG:s bolagsrättsliga direktiv kan Inte antas fånägra mera betydande kostnadseffekter för det allmänna. Vissa kostnader kommerdock att uppstå i samband med de nya slag av registreringsärenden som PRV mästehandlägga. Dessa kostnader bör finansieras genom registreringsavgifter. Vissakostnader kan också uppkomma för särskilda informationsåtgärder. För företagentorde de nya reglerna i ett inledningsskede leda till vissa merkostnader, t.ex.för nödvändiga ändringar i bolagsordningen. Dessa kostnader kan emellertidantas uppvägas av de fördelar som en närmare anpassning till europeiskbolagsrätt får för svenskt näringsliv. Detär givetvis önskvärt att de som berörs av lagändringarna får upplysning ominnebörden I förändringarna. Särskilt gäller detta i fråga om de nyabestämmelserna om firma och den föreslagna höjningen av aktiekapitalet. I storutsträckning kan emellertid den nödvändiga Informationen ske Inom ramen förPRV:s löpande verksamhet. Informationsmaterial kan sålunda tillställas bolagentillsammans med andra meddelanden som PRV skickar till bolaget eller tillfunktionärer I bolagen. PRV sprider regelmässigt Information om lagändringarm.m. bland de yrkesgrupper som vanligen biträder bolagen, advokater, revisorerm.fl. Det kan därför antas att även kunskapen om de nya reglerna korruner attfå en god spridning. Särskilda informationsåtgärder kan emellertid blinödvändiga Inför höjningen av aktiekapitalet. PRV har förutskickat att manlängre fram kommer att vidta sädana åtgärder. Kostnaderna för dessainformationsåtgärder får finansieras genom registreringsavgifter. 17 Författningskommentar Prop. 17.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) 1 kap. 1 § I aktiebolag svarar delägarna ej personligen för bolagetsförpliktelser. Utan hinder av första stycket svarar delägare iaktiebolag, som bedriver advokatverksamhet, solidariskt med bolaget för sädanaförpliktelser mot klienter som bolaget ådrager sig medan han är delägare. (Jfr 1 kap. 1 § i kommitténs förslag) I paragrafen har i andra stycket upptagitsbestämmelser om aktiekapitalets storlek och om aktiekapitalets fördelning påflera aktier. Dessa bestämmelser har flyttats till 3 §. Aktiebolag är privat aktiebolag eller publikt aktiebolag.Denna lag gäller samtliga aktiebolag, om inte annat föreskrivs. (Jfr 1 kap. 2 § i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller den grundläggande indelningen avaktiebolag i publika aktiebolag och privata aktiebolag. Skälen för dennaindelning har behandlats i avsnitt 5.1. Det stora flertalet bestämmelser i aktiebolagslagen kommeratt gälla för såväl privata som publika aktiebolag. Om någon bestämmelse endastskall tillämpas pä den ena kategorin av bolag, anges detta särskilt I lagen.Sädana regler som gäller enbart för den ena kategorin av bolag finns i 3 och4§§, 4 kap. 18 §, 5 kap. 16§, 7 kap. 4§, 12 kap. 8§ samt 14 kap. 10 och 11 §§.16 kap. 1 § innehåller bestämmelser om utformningen av publika respektiveprivata aktiebolags firma. Den huvudsakliga skillnaden mellan de bådabolagskategorierna avser möjligheterna att bedriva allmän handel med bolagetsfondpapper. Privata aktiebolag har nämligen enligt 4 § inte rätt att spridaegna aktier eller andra av bolaget utgivna värdepapper till allmänheten ochvärdepapper, som har utgivits av privata aktiebolag får inte heller bli föremålför handel pä börs eller annan organiserad marknadsplats. Det är bolaget själv som beslutar till vilkenbolagskategori det skall höra. För publika aktiebolag gäller särskilda krav påaktiekapital. Såsom framgår av 3 § kan ett aktiebolag med ett aktiekapital somunderstiger inte vara publikt. Omsättningeris storlek, antaletanställda, ägarstrukturen m.m. saknar däremot betydelse för om aktiebolagetskall anses som publikt eller privat. Aktiebolag skall ka ett aktiekapital som uppgår till i privata aktiebolag ock till minst femkundratusenkronor i publika aktiebolag. Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier, skall dessalyda på lika belopp. (Jfr 1 kap. 3 § i kommitténs förslag) Prop. I första stycket finns bestämmelser om lägsta tillåtnaaktiekapital i privata resp. publika aktiebolag. De överväganden som liggerbakom de i paragrafen angivna lägsta aktiekapitalbeloppen har redovisats iavsnitten 5.4 och 5.5. Bestämmelserna anger endast lägsta tillåtna aktiekapital.Det finns således inte något som hindrar ett privat aktiebolag frän att ha ettaktiekapital som uppgär till eller mera. Till det andra stycket har flyttats den tidigare 11 §andra stycket andra meningen upptagna bestämmelsen om att aktierna skall lydapå lika belopp. Ett privat aktiebolag eller en aktieägare i ett sådantbolag får inte genom annonsering söka sprida aktier eller teckningsrätter ibolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevb. Ett bolag eller en aktieägare som avses i första stycketfår inte på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepappergenom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen.Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som iförväg har anmält intresse av sådana erbjudanden ock antalet utbjudna posterinte överstiger 200. Begränsningama i första ock andra styckena gäller inteerbjudanden som avser överlåtelse till kögst tio förvärvare. I första stycket angivna värdepapper som kar givits ut avett privat aktiebolagfår inte bli föremål för handel på börs eller annanorganiserad marknadsplats. (Jfr 1 kap. 4 och 5 §§ i kommitténs förslag) Bestämmelserna i förevarande paragraf tar sikte päkapitalanskaffning som sker genom utgivande av aktier eller teckningsrättereller genom upptagande av lån mot utfärdande av värdepapper. Bland de åtgärdersom träffas av förbudet kan främst nämnas till allmänheten riktade emissionerav aktier och konvertibla skuldebrev samt försäljning av ett större antalsådana värdepapper. Hit hör även utgivande av löpande skuldebrev. Även andraskuldebrev omfattas av bestämmelsen. Särskild betydelse torde bestämmelsendärvid fä för vissa särskilda slag av skuldebrev, nämligen sådana som utges istörre antal och uppenbarligen är avsedda för allmän omsättning och som därförenligt 32 § tredje stycket skuldebrevslagen (1936:81) i vissa avseenden skallbehandlas som löpande skuldebrev, främst s.k. förlagsbevis och vinstandelsbevis.Till ett skuldebrev som ett bolag ger ut kan vara knutet en konverteringsrätt,en optionsrätt eller en vinstandelsrätt. Optionsrätten kan, om annat inte harföreskrivits, skiljas från skuldebrevet (se 5 kap. 1 § fjärde stycketaktiebolagslagen). Även en sädan självständig optionsrätt omfattas av bestämmelserna. Paragrafen förbjuder privata aktiebolag och aktieägare isädana bolag att "söka sprida" sådana värdepapper. Med uttrycket"söka sprida" värdepapper avses att bolaget eller dess aktieägaregenom annonsering, rundskrivelser eller andra former av meddelanden vänder sigutanför den befintliga del-ägarkretsen med erbjudande om förvärv eller teckningav aktier. Det får också anses som spridande i paragrafens mening när bolageteller dess aktie- ägarelåter ett värdepappersinstitut eller någon annan förmedla aktier eller Prop.1993/94:196 värdepapper till en större krets personer. Däremot är det intespridning när bolaget vid en emission erbjuder den befintliga aktieägarkretsenatt förvärva ytterligare aktier eller andra värdepapper i bolaget. Detta gälleräven om ett värdepappersinstitut tar del i emissionen, såsom t.ex. är falletnär ett värdepappersinstitut i egenskap av kontoförande institut enligtaktiekontolagen (1989:827) medverkar till överlåtelser av aktier iavstämningsbolag. För att ett spridningsförsök skall träffas av förbudet i 1kap. 4 § krävs också att det sker genom annonsering eller genom erbjudande somriktar sig till flera än 200 personer. I lagrådsremissens förslag tog förbudeti stället sikte pä spridningsförsök varigenom bolaget eller dess aktieägareriktade "en Inbjudan till en vidare krets". Begreppet "envidare krets" finns i bestämmelserna om emissionsprospekt i4 kap. 18 § aktiebolagslagen, där det utgör en av förutsättningarna för att ettbolag skall vara skyldigt att upprätta emissionsprospekt. Begreppet gårtillbaka på uttalanden i fondbörsutredningens betänkande (SOU 1971:9).Utredningen fann det svårt att entydigt ange vad som borde räknas till envidare krets. Det uttalades dock att avgörande borde vara om ett större antalpersoner skulle omfattas av erbjudandet. Utredningen ansåg det klart attprospekt skulle utges om erbjudandet skedde i sädana former att antalettecknare respektive köpare kunde bedömas överstiga 200 (SOU 1971:9 s. 80). Ipraxis synes - såsom sedermera noterades av (seSOU 1989:72 del 1 s. 464) - det antal som fondbörsutredningen angav, 200, hakommit att användas som riktmärke. I specialmotiveringen till lagrådsremissensförslag angavs att begreppet i förevarande sammanhang borde ges samma innebördsom det har fått vid tillämpningen av 4 kap. 18 §. Den i praxis tillämpadesiffran 200 borde som regel tillmätas avgörande betydelse. Det uttalades ocksåatt avgörande mäste vara erbjudandets omfattning och utformning i det särskildafallet. Om antalet utbjudna aktier eller värdepapper understiger 200, kundedet sålunda inte anses vara frågan om inbjudan till en vidare krets, eftersomett sådant erbjudande inte har förutsättningar att leda till att fler än 200personer tecknar eller förvärvar aktier. Slufligen uttalades att det inteheller kunde anses som en inbjudan till en vidare krets om det av erbjudandetframgår att avtal om teckning eller förvärv av värdepapper kommer att träffasmed enbart ett begränsat antal - högst 200 - investerare. Lagrädet har ifrågasatt om det sistnämnda uttalandet ärvare sig välbe tänkt eller förenligt med lagtexten. Lagrädet har därvid påpekat att det en ligt uttalandet skulle vara tillåtet att marknadsföra de värdepapper det här är fräga om sä snart det i annonsen eller prospektet, pä ett måhända mycket undanskymt sätt, anges att erbjudandet enbart gäller de första 200 intressen terna. En sådan ordning torde enligt Lagrådet mycket väl kunna utnyttjas för en marknadsföring där budskapet just går ut pä att framhålla, att det verkligen gäller att skynda sig sä att man blir en av de "lyckliga200". Lagrå det har pä grund därav Ifrågasatt om avsikten med bestämmelsen inte skulle bli bättre tillgodosedd med en annan bestämning än "en vidare krets".I vart fall torde det, enligt Lagrådet vara nödvändigt att tydligt klargöra, att den påtalade tolkningen av det använda begreppet inte kan vara tillåten i detta sammanhang. Enligt regeringens meningbör förevarande bestämmelse utformas så att Prop.