prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — En sammanställning av remissyttrandenafinns i bUagan tifl slutbetänkandet (SOU 1991:110) Beskrivningar av någraavgiftsområden samt remissyttranden (SOU 1991:111). Vidtillkomsten av kommunaflagen gjordes med hänsyn tfll pågående utredningsarbetebedömningen att självkosmadsprincipen inte skufle skrivas in i kommunallagen. Den12 beslutede regeringen att frågoma om avgifter i kommunalverksamhet skufle utredas vidare av en särskfld utredare (f.d. kommunalrådetJörgen ). Utredningen antog namnet överlämnade sitt slutbetänkande Effektivaavgifter - resursstyming och finansiering (SOU 1991:110) med bilagedelenBeskriviungar av några avgiftsområden samt remissyttranden (SOU 1991:111). Den27 aprfl 1992 beslöt stetsrådet och chefen för att tillsätte en arbetsgmpp om avgifter i verksamhet. Arbets gmppen antog namnet Avgiftsgmppen (ordförande: departementsrådet ). Fömtom att behandla frågor om avgiftssättiungen inom vissa s.k. kommunaltekniska områden skufle Avgiftsgmppen bl.a. överväga om en gmndläggande princip för kommunafe avgiftsutteg borde tes in i kommunallagen. Avgiftsgmppen överlämnade betänkandet Avgifter inom verksamhet - förslag tifl modifie rad självkostnadsprincip (Ds 1993:16). Avgiftsgmppens sammanfettning av betänkandet finns i bilaga 4 och avgiftsgmppens lagförslag framgår 20 Betänkandet har remissbehandlats. remissinstansema finns ibilaga 6. En sammanställning av remissyttran- Prop. 1993/94:1? dena finnstiUgängUg i Civddepartementet (dnr C93/301). Stockhohnskommun har i en skrivelse tiU regeringen (dnr C93/159) begärt bl.a. attkommunjdlagen ändras så att nämnder skaU kunna väljas riUs vidare och att deförtroendevalda i en nämnd skaU kunite endedigas vid politiskamajoritetsskiften i fullmäktige. Denna del av framstäUan har, i enUghet medbeslut av regeringen , överlämnats tfll Lokaldemokratikommitténoch har behandfets av i dess slutbetänkande (SOU1993:90). I sin skrivelse har Stockhohns kommun också begärt att reglema ikommunallagen om drätselnämnd och ett antal regler som berör borgarråd skaU tasbort. Vidare har kommunen begärt att borgarrådsinstitutet skaU göras frivilligt.Eftersom dessa begärda ändringar bara berör har kommunensbegäran inte varit föremål för sedvanUg remissbehandling. I StäUet harregeringen under beredningen haft underhandskontakter med kommunen. Regeringenbeslutede den 17 febmari 1994 att inhämto Lagrådets yttrande över detlagförslag som finns i bilaga 7. Förslaget innebär en ändring i 6 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100). Lagrådetsyttrande finns i bilaga 8. Lagrådethar föreslagit att ändringen får en annan lydelse. Regeringen har ipropositionen följt Lagrådets förslag. 4 Den kommunala verksamheten och den lokala Prop.1993/94:188 demokratin Propositionenmed försfeget tiU den nya kommunaUagen blev föremål för en UvUg debatt både ioch utanför (prop. 1990/91:117, bet. 1990/91 :KU38). I flera motionermed anledning av propositionen framfördes bl.a. ferhågor för att den föreslagnafriheten för kommunema och landstingen att organisera sin nämndverksamhetskufle kunna medföra en reducering av antalet förtroendevalda. skuUe isin tur kunna leda tiU en uttunning av den kommunala demokratin och enmotsvarande förstärkning av tjänstemannainflytandet. För- och nackdelar medatt konununal verksamhet defes upp i bestäUar- och utförar-roUer diskuteradesockså. Deviktigaste nyhetema kommunallag var -tydUgare regler om kommunemasbefogenheter, - en frihet att organisera sina nämnder efter lokalaönskemål, - vidgade delegeringsmöjligheter från fiillmäktigetiU nämnder, - möjligheten för nämnderna att tillämpavidaredelegation, - lagfästandet av de kommunala företegen och insynen idessa, - en möjlighet för fullmäktige att i vissa fallentiediga förtroendevalda, - en rätt för de förtroendevalda att få skäligersätming for förlorad arbetsförtjänst m.m., - möjligheten att genomföra ett snabbare valgenomslagför styrelsen och fria mandattider för övriga nämnder, - enhettiga jävsregler och - ett individuellt revisionsansvar för deförtroendevalda. Målsättningenmed den nya kommunallagen var att förenkla och samla den kommunalrättsligaregleringen och att anpassa den tiU de behov som förnyelsen av den offendigasektom givit upphov tiU. Den kommunala självstyrelsen skuUe stärkas genomminskad stedig styrning och tiflsyn. De gmndläggande principema för kommunalverksamhet, nämUgen lokaliserings- och likställighetsprincipema samt principenom självstyrelse, lagfästes. 4.2 Utvecklingstendenser Prop. Denkommunafe verksamheten har kommit att bU ett gmndläggandeinslag i samhäUet och har fått en aUt större betydelse fÖr enskilda människorssociala välfärd. Den kommunafe verksamheten styrs av förtroendevalda lekmängenom ett representetivt demokratiskt system. EnutfÖrUg redovisning av utvecklingstendenserna i verksamhet finns isammanfettningen av slutbetänkande, se bilaga 1.Dessa kan sammanfettes enUgt följande. Kommunemasgeografiska indelning har förändrats under dette sekel för attmöjUggöra för kommunema att te ansvar för de nya uppgifter som under årens lopplagts på dem. respektive meUan åren 1962 och 1974genomfördes två större indelningsreformer Kommunema slogs samman och härigenomökade de i storlek, både geografiskt och befoUcningsmässigt. Somen följd av konununsammanläggningama minskade också antalet förtroendevaldasamtidigt som antelet tjänstemän ökade. Härigenom uppstod ett ökat avståndmellan de förtroendevalda och medborgarna. För att överbrygga dette avstånddecentraliserade vissa kommuner ansvaret för den kommunalaorganisationen tiU lokala nämnder bl.a. kommundelsnämnder Landstingendecentraliserade sin verksamhet genom att inrätte primärvårdsnämnder ochlokala sjukhusdirektioner Synenpå uppgiftsfördelrungen mellan fullmäktige och nämnder förändrades också somen följd av att kommunema blev större liksom uppgiftsfördelningen mellanförtroendevalda och tjänstemän. har nämndema fått ett ökatansvar för sina verksamheter och den ökade delegeringen av beslutenderätt tillde anställda har lett tifl att dessa fått ett vidgat ansvar. Fråntiden för den senaste indelningsreformen har ett tiotal kommuner åter delats.Det har skett främst på gmnd av befolkningens önskemål. Regeringenhar i regeringsförklaringen för samt i efterföljandebudgetpropositioner uttalat sig positivt om kommundelrungar, fömt-satt att detfinns fömtsätmingar för en delning och att det finns ett starkt önskemål hosbefoUcningen om en dehiing (prop. 1992/93:100 bfl. 14 s. 8, prop. 1993/94:100bfl. 14 s. 10). Omfattningen av kommunemas och landstingens verksamhet ökade kraftigtunder 1960- och 1970-telen. TiUväxtenfortsatte under 1980-telet men i något långsammare takt. dagmotsvarar kommunemas och landstingens samlade utgifter ca 25 procent av BNP och enQärdedel av alla yrkesverksamma arbetar inom Prop. 1993/94:188 den kommunalasektom. Desenaste årens samhäUsekonomiska problem har fort med sig att gapet meUantiUgängUga resurser och behovet av insatser inom även den kommunala sektom harbUvit aUt tydUgare. Många kommuner och landsting har på ett påtegUgt sätt fåttprioritera, effektivisera och även dra ned på omfettningen av den tidigareverksamheten. Som en följd av dette har också antalet anstäUda i den kommunafesektom nunskat. Kommunemaoch landstingen har i mycket stor utsträckrung använt den nya kommunaUagensprincip om fri nämndorganisation tiU att förändra sin organisation. Under åren1991 och 1992 ändrade av kommunema sina nämndstmkturer ochnämndemas verksamhetsområden. Många kommuner har valt att minska antaletnämnder och i StäUet vidga de kvarvarandes ansvarsområden. Ett 40-tal kommunerhar även infört en funktioneU organisation där man skfljer på be-stäUare ochutförare. Även landstingens politiska orgaiusation har förändrats i takt medde aUt större krav som stäUs på hälso- och sjukvården. Påmånga områden har det uppstått ett behov av ökad samverkan meUan olikakommunala verksamheter samt mellan stetUga myndigheter och kommuner DetraditioneUa samhäUssektorema hindrar på många områden ett mer helhetsinriktetarbetssätt. gäller inte minst i glesbygden. Dessa frågor behandlas ipropositionen 1993/94:187 Försöksverksamhet med medborgarkontor Desenaste åren har varit då gamla modeUer, synsätt och principer förkommunal verksamhet har fått ge vika för nya ideér I stor utsträckning hardessa prövats inom ramen för olika försöksverksamheter. Regeringen har i flerabudgetpropositioner uttalat sig positiv tiJl att använda försöksverksamhet sommcxiell för att skaffa sig kunskaper och erferenheter för framtiden (prop.1992/93:100 bfl. 14 s. 9 och 34 prop. 1993/94:100 bU. 14 s. 11). EntydUg tendens är framväxten av nya marknadsmässi-ga styr- ochproduktionsformer för verksamhet. Gemensamt för dessa är det ökadeinslaget av affärsmässighet och konkurrens. Inomegenregiverksamheten har resultefenheter bhvit aUt vanUgare och förekommer nuinom aUa verksamhetsområden. I var femte kommun och i hälften av landstingenutsätts också dessa resultetenheter för extern konkurrens. Den nya lagen(1992:1528, omtryckt 1993:1468) om offentUg upphandUng stäUer också krav på enmer formeU hantering av upphandlingen. stäUer i sin tur ökade krav påupphandlarkompe-tens hos bestäUama. Undersenare år har verksamhet i allt högre grad kommit att bedrivas iprivaträttsliga former Det handlar både om rena entre-prenadförhåUanden och omatt kommuner, landsting och även kommunalförbund själva eller tfllsammans medandra intressenter bfldar företeg för oUka verksamheter eUerlägger över verksamhet på befintUga före- Prop. 1993/94:188 teg. I den allmännadebatten har detta kritiserats med hänvisning tiU att den offendiga insynenhärigenom har minskat. Det finns också en oro för att kommunema och landstingeninte har tillräckUg kontroU över verksamhet som har fegts ut på enöeprenad eUerpå sina företeg. Regeringen har bl.a. mot denna bakgmnd tidigare vidtegitåtgärder för att öka handlingsoffentUgheten i de kommunafe företegen (se prop.1993/94:48, bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:46, SFS 1993:1295-1298). Sedanett par år tiUbaka har ambitionen hos åtskiUiga kommuner och landsting varitatt öka medborgamas valfrihet genom att införa olika former av kund valssystem.På många håll har därför införts checksystem eUer skol-, barnomsorgs- eUeräldreomsorgspeng. Det har även införts en friare etebleringsrätt för företegareinom skola, bamomsorg, äldreomsorg, hälso- och sjukvård samt landvård. Rollensom förtroendevald har bUvit svårare och mindre självklar. Den ekonomiskasituationen gör att den förtroendevalde måste handskas med nedskärrungar istäUet för utbyggnad och med svåra prioriteringar mellan olflcaverksamhetsområden. De organisatoriska förändringama har dock fört med sig attde förtroendevalda i nämndema och i fiiUmäktige ibland bara ser delar avverksamheten och inte helhetsperspektiven. För dette ändamål har deförtroendevalda behövt skaffa sig mer precisa kunskaper om olika verksamhetersvilUcor och bättre instmment för uppföljning och utvärdering. Dethar bUvit allt svårare för de förtroendevalda att detaljstyra verksamheten. IStäUet har olika former av styming med mål, ramar, avtal och avgifter växt framsom metcxler att möte den nya situationen. MedborgamastäUer ökade krav på information om och insyn i den kommunala verksamheten,oavsett i viUcen form den bedrivs. Man viU också få mer information omkvaUteten i olflca verksamheter samt de ekonomiska vfllkoren fÖr den kommunalaverksamheten. Man viU också kunna påverka lokalpohtiken och den kommunalaservicen i högre grad . Enmycket stor del av befolkningen i aktiv ålder utför ideeUt arbete ibarnomsorgen, i anslutning tiU skol- eller fritidsverksamhet, för äldreanhöriga eller bekante eller i ideella föreningar. Medborgama uttrycker ocksåett intresse för att engagera sig i verksamhet men anser ofta attderas möjligheter att påverka den kommunala verksamheten är aUt förbegränsade. Dennya informationsteknologin och olflca former av medborgarkon tor skapar nya möjligheter till förbättrad service. Regeringen föreslår i 25 1993/94:187 en försöksverksamhet med eteblering av medbor- Prop. 1993/94:188garkontor mnt om i landet. Enligtolika undersökningar visar medborgante ett stort samhäUsin-tresse genom att iökad utsträckning skriva insändare, delte i demonstrationer, skriva undernamninsamlingar, ge ekonomiska bidrag eUer delte i ideeUt samhäUsarbete. Däremotär medborgama mindre benägna än tidigare att engagera sig i poUtiskt arbete ochförtroendet for poUti-kema minskar. Dentid är förbi när kommun- och landstingspoUtflcen var opåverkad avden internationella utveckUngen. Tvärtom präglar internationaliseringen ocksåden kommunala verksamheten mer och mer framgår bl.a. avEG/EU-konsekvensutredningama om kommuner och landsting (SOU 1994:2). Lokalsamhälletsstarka koppUngar tiU världsekonomin har bUvit aUt tydUgare i takt med denökande intemationahseringen. Det globala handelssystemets funktionssätt ochregelverk utgör fömtsättningar för den nationeUa välfärdsutvecklingen ochdärmed också för kommunemas och landstingens ekonomiska styrka. Skiftningar ivärldsekonomin föranleder en rad anpassningsprocesser, särskdt i den lillasteten, vilka genom en serie kedjereaktioner får kännbara effekter förkommunalpolitikens handlingsmöjUgheter. Så kan t.ex. vflUcoren för kommunemasoch landstingens upplåning förändras tfll följd av intemationefla förändringari valutakurser och räntelägen. Kommunemaoch landstingen tar i ökande utsträckning själva initfetiv tiU kontakter ochsamarbete utanför landets gränser. Eteblering av vänortssamarbete har en långtradition inom , och efter kommunismens faU har vänortskontakter ocksåeteblerats i de baltiska steter-na. Även kontakter i syfte att utveckla helaregioners näringsUv och ekonomiska betydelse pågår t.ex. inom ochi . Regeringen kommer också att tiU lämnaen proposition med förslag tiU vidgade möjhgheter till kommunalt bistånd. 4.3 Vidgade möjligheter - skärpta krav Lokal demokrati i fokus 1ansluming tiU det kommunala förändrings- och förnyelsearbetet har konsekvensemaför den lokala demokratins fömtsätmingar och villkor kommit att diskuteras alltmer Deenskilda människomas kunskaper, engagemang och erferenheter utgör en positivkraft för att vidareutveckla demokratin i . Förändringsarbetet bördärför inte bara syfta till att göra verksamheten effektivare utan också tiUatt öka medborgamas möjligheter tiU inflytande, insyn, medansvar ochvalfrihet. nomsyra arbetet med attfinna effektiva arbetsformer i kommuner och Prop. 1993/94:188 landsting. Enviktig utgångspunkt för förändrings- och förnyelsearbetet inom den kommunafeverksamheten är subsidiaritetsprincipen. Principen irmebär att besluten inteskaU fettes på en högre nivå än vad som är nödvändigt för att verksamheten skaflkunna skötes på ett ändamålsen-tigt sätt. Så mycket som möjtigt av vård, omsorgCKh gemensamma angelägenheter bör hanteras i små gemenskaper varav fåmfljen ärden viktigaste. De högre nivåemas rofl är i förste hand att verka stödjande ochsamordnande. I störste möjUga utsträckning bör följaktUgen en decentraUseringav beslutsfettandet eftersträvas. Ingen uppgift bör flyttes tiU en högre nivåsåvida det inte kan bevisas att den lägre nivån är ur stånd att ftiUgöra sinuppgift på ett tiflfredsstäflande sätt och att den högre nivån kan göra detmycket bättre. Detär också vflctigt att late andra aktörer i samhället te ett större ansvar inomden offendiga sektom. I fråga om serviceproduktionen är huvudsaken att detoffentUga svarar för konttoU och finansiering. Däremot bör större uttmme gesför enskilda, ideeUa och kooperativa lösningar när det gäUer att tiUhandahållavår framtida välfärd. Det kan gäUa private entreprenörer, foUcrörelser,trossamfund och föreningar av olika slag. Regeringen har tiUsatt en särskildberedning för att främja utvecklingen av den ideella sektom och finna lämpligasamverkansformer med den offendiga sektom (C 1993:A). Medborgamasmöjligheter att påverka innehållet i och inrikmingen av den kommunala verksamhetenär i huvudsak koncentrerade tiU de aU-männa valen. Krav har emellertid rests påvidgade möjhgheter tifl insyn och påverkan även mellan de allmänna valen.Regeringen föreslår i denna proposition därför en rätt for kommun- ochlandstingsmedlem-mama att väcka initiativ i fullmäktige om foUcomrösming i enviss fråga och en möjUghet för nämndema att inrätte självförvalmingsorgan. Vidarelämnas förslag som syftar tiU att skapa en ökad öppenhet i de kommunalanämndemas arbete. FoUcomrösmingarär tillåma enligt kommunallagen. Möj ligheten att hålla foUcomrösming har dock umyttjats förhållandevis sparsamt. Intresset för foUcomröstningar, som ett instm ment att öka medborgamas möjligheter tiU påverkan mellan de alhnänna valen, har ökat. Regeringen ser positivt på en ökad användning av foUcomrösmingar för att inhämte medborgamas synpunk ter i för dem vflctiga frågor. Undersökningar bland medborgama om deras åsflcter i konkrete frågor är ett bra komplement till den represente- tiva demokratin. Regeringen föreslår attdet i kommunaUagen införs en rätt för kom- Prop. 1993/94:188 mun- ochlandstingsmedlemmjuna att genom initiativ direkt i fullmäktige väcka en frågaom att håUa folkonwösming i en viss fråga. FuUmäktige behåUer dock rätten attsjälv avgöra om den begärda folkomröstningen skaU håUas eller inte.FoUciiutfetiven kan kanaUsera medborgamas önskemål och engagemang i vflctigafrågor samt bidra tiU att viteUsera debatten i fullmäktige. Formernaför kommunafe foUcomrösöungar är tiU skflhiad från natio-neflafoUcomrösttiingar inte lagreglerade. har ibland framhåUits som en brist.Därför föreslår regeringen en särskfld förferandefeg om kommunalafolkomröstningar. Utgångspunkten för fegen är att fullmäktige i storutsträckning skaU lägga fest lokala mtiner för hur en foUcomrösming skaU gåtiU. Regeringenföreslår också att medborgama ges vidgade möjligheter att te över driften avkommunala anläggningar och institutioner som de nyttjar Fullmäktige föreslåsnämligen få en rätt att medge att en nämnd lämnar över driften av en kommunalanläggning eller institution tiU ett självförvalmingsorgan. Ett sådant organskall ledas av representanter för nyttjama och de anställda. Nyttjama skall haflest representanter i organet. Inom ramen för ett sådant organ kan nyttjamages en reefl möjUghet till inflytande och påverkan i vardagen vid det aktuelladaghemmet, servicehuset efler andra tiknande anläggningar och institutioner Ettvidgat verksamhetsansvar - krav pä uppföljning och kontroll Kommunemaoch landstingen har rätt att anlite entreprenörer fÖr att utföra sådanakommunala angelägenheter som inte innefettar myndighetsutövning. framgårbåde av kommunaUagen och av viss speciallagstiftning genom de ändringar somriksdagen beslutede med an-ledrung av regeringens proposition 1992/93:43 Ökadkonkurrens i verksamhet. Dessutom finns på utbildningsområdetsärskflda bestämmelser om entreprenadförhållanden. Det behövs därför enUgt vårmening inget ytterligare klarläggande av denna rätt. Itakt med att antalet entreprenader i verksamhet har ökat och att dehar bhvit vanligare inom aUt fler kommunala verksamhetsområden, har frågan omkommunemas och landstingens ansvar för den verksamhet som läggs över påentreprenad hamnat i fokus. Farhågor har framförts för att insynen och dendemokratiska kontroUen blir sämre när en allt större del av den kommunalaverksamheten läggs över på utomstående. Genomförslaget om ett vidgat nämndansvar vill regeringen markera att kommunema och landstingen skall ha det ytterste ansvaret för att den service man ger sina medlemmar skaU hålla god kvalitet och garan- 28 oavsett om verksamheten bedrivs i egen regi eUer genom enutomståendes försorg på kommunens efler Prop. 1993/94:188 landstingetsuppdrag. Föratt nämndema skaU kunna leva upp tiU sitt verksamhetsansvar föreslår regeringenatt det stäUs ett direkt krav på kommunema och landstingen att de skaUtiUförsäkra sig tillräckliga insyns- och kontroU-möjligheter i sina avtal medutomstående utförare. I kommunaflagen anges inte vilka instrument som kommunemaoch landstingen skafl använda. Dessa måste väljas och anpassas efter lokalaförhållanden och behov. Avsikten är att avtalen med de externa utförama skaflvara huvudinstmmentet för kommunemas och landstingens uppföljning, insyn ochkontrofl av kvaUteten och rättssäkerheten i utföramas verksamheter. Det skaUockså Ugga på nämnden att tillse att dessa samråder med nyttjama i denutsträckning som är motiverad och rimUg. Nämndema bör också eftersträva att imöjligaste mån inhämte synpunkter på utfÖ-rarens verksamhet direkt hos nyttjamaoch inte bara förlite sig på even-tueUa klagomål. Detär angeläget att kommuner och landsting fortsätter att utveckfe och förbättraformerna för kontroll av kvaliteten på sina tjänster och att informationensammanstäUs för att kunna användas i den egna utvärderingen men också förinformationen tiU allmänheten. Det är enUgt vår mening vflctigt att också dekvalitetiva dimensionema av de olika verk-samhetema ges en framträdande roU idet pågående utvecklingsarbetet. Datetekiukenhar gjort det möjligt att utveckla metoder för att te fram aUt fler nyckeltaläven inom serviceprcxiuktionen i kommuner och landsting. Uppföljning ochutvärdering av verksamheten får en ökad betydelse i en situation som präglas avsnabba förändringar i fråga om såväl styrsystem som den politiska organisationen. Ökadinsyn i nämndernas arbete Allmänheten har tiUträde enbart tiU fullmäktiges sammanträden.Lokaldemokratikommittén har kunnat konstetera dels att antaletfullmäktigesammanträden minskat under den senaste mandatperioden, dels attdelegationsmöjlighetema i kommunallagen använts till att föra över en stormängd ärenden från fullmäktige tiU nämndema. Allmänhetens möjhgheter tiU en merdirekt insyn i den kommunala ärendehanteringen har därmed minskat. Vi föreslåri denna proposition att de kommuner och landsting som så viU får en möjUghetatt beslute om offentUga nämndsammanträden. Förslaget skaU ses mot bakgmnd avde krav som rests på större öppenhet i verksamhet och ökademöjligheter för allmänheten att ha insyn i de kommunala organens arbete. Enmycket tydUg tendens har varit att antingen privati- seraeUer att i ökande utsträckning konkurrensutsätte den kommunala 29 verksamheten.Regeringens förslag i det följande om sekretess for in- tema "anbud" vidkommunala upphandlingar och begränsning av perso- Prop. 1993/94:188nalföreträdamas närvarorätt vid nämndemas handläggiung av bestäU-nings- ochupphandlingsärenden utgör ett led i strävandena att ge de kommunafe och extemaaktörerna likvärdiga konkurrensfömtsättningar. SkärptaJävsregler vid dubbla engagemang Antaletkommunala fÖreteg har ökat , särskdt på det tekiuska området.Det är mycket vanUgt att förtroendevalda i nämndema också har styrelseuppdragi de kommunala företegen. De kommunala företegen förekommer emeUanåt somparter i olika ärenden hos nämndema. Det kan t.ex. röra sig ombygglovsansökiungar, tiflsyns-ärenden och andra ärenden avmyndighetsutövningskaraktär. Närdet gäfler myndighetemas handläggning av främst myndighetsutövningsärenden ärkraven på objektivitet särskilt stora. EnUgt regeringens mening är det därförinte en rimUg ordning att de personer som har dubbla engagemang skaU tfllåteshandlägga myndighetsutövningsärenden där de har en direkt koppling tiU en avpartema. Det är ägnat att mbba allmänhetens förtroende för nämndemas saklighet.Jävsreglerna bör därför skärpas när det gäUer dubbla engagemang i en nämnd ochi kommunala företeg. Undersenare år har i de allmänna valen allt fler småpartier tegit plats ifuUmäktigeförsamlingama i landet. De poUtiska majoritetema har därigenom påmånga håll blivit ofömtsägbara och instebfla. I några fåfl har ändradepotitiska majoritetsfÖrhåUanden under en löpande mandatperiod försvåratnämndarbetet. Nämndema har inte fått igenom sina förslag i fuUmäktige eftersomden politiska majoriteten i fuflmäktige inte längre stämt överens medmotsvararande förhåUanden i nämndema. Vårt förslag om att fuflmäktige skallges en möjUghet att välja nya ledamöter och ersättare i en nämnd skaU ses motdenna bakgmnd.