prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ärendensom vilar i awaktan på vägledande regeringsbeslut 0,6 Personersom väntar på verkställighet vid avvisning 1,0 Bosniersom vänfar på SrV:s beslut 7,2 Övrigasom väntar på SrV:s beslut 2,7 Personersom skall flytta ut tUl kommunplafs 1,5 Fömtsattatt 51 000-52 000 personer kan kommunplaceras under inne- Prop. 1993/94:100varande budgetår - med tyngdpunkten förlagd tUl senare delen av budgetåret BU. 12 - beräknas utgifteraa under förläggningsanslagef /94uppgå till ca , dvs. ca 750 miljoner mindre än vad som anvisats.För /95 ligger beräkningama på näsfan . Konununersättningama - både de som faller påanslaget för överföring av kvofflyktingar och på självakommunersättningsanslaget - beräknas innevarande budgetår komma att uppgå tillnärmare . Aft utgiftema inte blir större än så, beror pådels att flertalet kommunplaceringar väntas ske under senare delen avbudgetåret, dels gällande ersättningsregler som därvid i många fall leder fillutbetalningar till kommunema först under /95. TiU detta beloppkommer utbetalningarna av det särskUda stimulansbidraget som nyligenanslagit medel till. Dessa ersätt-ningsufbetalningar beräknas innevarandebudgetår uppgå till . Under nästa budgetår blirersäftaingsutbetalningama tiU kommunema desto större. Dels blir det fråga omeftersläpande utbetalningar för personer som kommunplacerades budgetåret1993/94, dels tillkommer ca 50 000 nya kommunutplaceringar /95.Dessa kommunersättningar beräknas till . Hänsyn har viddenna beräkning tagits fUl de förändrade ufbetalningsregler fr,o,m, budgetåret1994/95 och det särskilda konjunktartillägg på förflyktingar mottagna som regeringen kommer att föreslå. Härtill kommer utbetalningar med 500 miljonerkronor för det särskilda stimulansbidraget som anvisats på reservationsanslaginnevarande budgetår. anslagsbehov för asylprövningar,integrationsåtgärder etc beräknas minska från omkring 586 miljoner kronorinnevarande budgetår till /95.Utlänningsnämndens anslagsbehov berälcnas minska från 70 till 58 miljonerkronor. Statens utgifter för hemutmstningslån förflyktingar m.fl. bedöms öka från innevarande budgetårtill /95. Asylprövningen:"Ny ansökan" Enligtnu gällande regler kan en utlänning som fått ett lagakraftvunnet beslut omavvisning eller utvisning lämna in en ny ansökan. Detfa gäller om utlänningenkan åberopa omständigheter som inte prövats. Den nya ansökan prövas avInvandrarverket, vars beslut infe får överklagas. (1993/94:94) om mortagande av asylsökandem.m. har regeringen föreslagit ändrade regler vad gäller möjligheten att få enansökan om uppehållstillstånd prövad trots att lagakraftvunnet beslut omavvisning eller utvisning föreligger. Liksom hittUls skall detta endast kunnaske i undantagsfall. Kriterierna för bifall föreslås skärpas. Regeringenhar vidare föreslagit aff ansökan fr.o.m. den 1 juU 1994 skall Prop.1993/94:100 prövas av i stället för som avInvandrarverket. 12 Möjlighetema att få rättshjälp genom offentligtbiträde i dessa ärenden inskränks enligt regeringens förslag. Rättshjälp börendast beviljas om efter en ny ansökan meddelat inhibition iärendet. Överflyttaingen av ärendeprövningen frånInvandrarverket till beräknas bli kostnadsneuttal. Den minskade möjligheten att få rättshjälp beräknasleda fill besparingar inom huvudtitel på närmare 13miljoner kronor (jfr bilaga, anslaget F 1.Rättshjälpskosfnader). Ibudgetpropositionen 1993 angav regeringen aff inte på samma sätt somhiftills borde ange en preciserad storlek på flykfingkvofen, ufan en avvägningskulle göras mot andra angelägna insatser som skulle komma att initieras avbl.a. FN:s flyktingkommissarie (). Mot denna bakgmnd föreslog regeringenatt de resurser som fanns avsatta för överföring och mottagande avkvofflyktingar, således även de ersättningar som kommunema får för mottagandeav kvofflyktingar, borde läggas samman och kunna disponeras på ett flexibeltsätt. De medel som totalt beräknades för detta ändamål i budgetpropositionenmotsvarade en överföring av ca I 800 personer. beslöt i enlighet medregeringens förslag (bet. 1992/93:SfU7, rskr. 1992/93:261). Efter beslut och mot bakgmnd avutvecklingen i f.d. beslutade regeringen att ca 1800 flyktingar och andra personer i behov av skydd skulle överföras från f.d.Jugoslavien. Därefter har regeringen i prop. (1993/94:51) omöverföring och mottagande av flyktingar från f.d. m.m. bl.a.föreslagit en ytterligare överföring fill av upp till 6 000skyddsbehövande personer under /94, varav ca 5 500 från f.d.Jugoslavien och ca 500 från andra områden i världen. Kvotplafsema /94 uppgår således till 7 800. I propositionen anförs att på grand av denallvarUga situationen och den svårföratsebara utvecklingen i f d. Jugoslavienmåste utformningen av beslut om den aktueUa kvoten möjliggöra flexibiUtet vadgäller antal, sitaafionens UtveckUng, eventaeUa internationellaöverenskommelser etc. beslöt i enlighet medregeringens förslag (bef. 1993/94:6, rskr. 1993/94:76). UNHCR har, Uksom , behov av snabba ochflexibla lösningar på flyktingproblemen i världen. rör det sig omatt kunna ingripa snabbt i olika nödsitaationer. Det behövs också ekonomiskaresurser för denna verksamhet. När det gäller överföring av flyktingar tilltredje land, s.k. "resettlement", ser flyktingkommissarien ocksädetta som eft instmment för att hjälpa flyktingar i en svår situation. Menförst bör andra hjälpinsatser Nr 100 Bilaga 12 varauttömda, t.ex, insatser i närområdet. är eft av de tiotal länder Prop, 1993/94:100 som ställt ert antal "resertlemenf-plafser tillUNHCR:s förfogande. Inom UNHCR pågår ett utvecklingsarbete där behovenav "resettlement" ställs mot andra angelägna ändamål. 1 diskussionemamed UNHCR har dock framkommit att behoven av "resettiement" till etttredje land även fortsättningsvis bedöms stora. För /95 föreslår regeringen affmedel, liksom i föna årets budgetproposition, beräknas för att möjliggöra enöverföring av ca 1 800 personer. Regeringen kommer i samråd med UNHCR att nogafölja utvecklingen i bl.a. f d. för att uppmärksamma om det finnsett ytterligare behov av överföring av skyddsbehövande till . Om ettväsentUgt ökat behov skulle uppstå, har regeringen för avsUct att återkomma ifrågan till . Anslagsmedlen för /95 beräknas såatt de skall kunna användas på samma flexibla sätt som beslutade omför innevarande budgetår, dvs. infe bara för överföring och mottagande avkvofflyktingar utan också för insatser i närområdet eller andra åtgärder somUNHCR förordar. Genom att lägga samman medlen för överföringen och den del aversättningama fill kommunema som avser kvotflyktingar, uppnås alltså den flexibiliteti medelsanvändningen som möjliggör att man kan hjälpa skyddsbehövande även påannat sätt än genom organiserad överföring hit. Förändringari mottagandet av asylsökande (1993/94:94) om mottagande av asylsökande m.m. föreslås flera förändringarsom rör mortagandet av asylsökande. skall även i fortsättningenvara huvudman för mottagandet av asylsökande och se till att det finnsförläggningar. Driften av alla förläggningar skall vara öppen för enttrprenad.Till skillnad mot vad som gäller skall alla asylsökande ha rätt tiUbistånd oberoende om de vistas på en förläggning eller bor på egen hand. Vidareföreslås aff hyresersättning utgår till asylsökande som själv ordnar sinbostad; för ensamstående och I sammanlagtför en familj. Utredningen om mottagandet av asylsökande och flyktingar har isitt betänkande (SOU 1992:133) uppskattat art av de asylsökandesjälva kommer aff kunna ordna bostad hos släktingar eller vänner. Med nuvarandenivå på antalet asylsökande skuUe den årliga besparingen då kunna bU 45-50mUjoner kronor. Förslaget om aft driften av alla förläggningarskall vara öppen för entreprenad och aft aktivt bör arbeta föraff öka inslaget av entreprenader, bör kunna leda till minskadekostnader. Detsamma gäller ett förslag i propositionen om art asylsökande iökad omfartning skall engageras i skötseln av föriäggningama. Vidarelämnas förslag om en viss sänkning av nivån på dagbidraget fill Prop.1993/94:100 bamfamiljer. En sådan sänkning beräknas innebära en besparing istorieks- BU. I propositionen lämnas också vissa förslag som rörhälso- och sjukvård för asylsökande. Bl.a. föreslås att asylsökande tillskillnad mot skall betala en patientavgift för sjukvårds- ochtandvårdsbesök. Asylsökande skall även betala en egen avgift förreceptförskriven medicin. Asylsökande som har ett mer omfattande behov av akutvård eller medicin kan beviljas särskilt bidrag. En egenavgift förväntas dämpaefterfrågan på vård jämfört med när vård och medicin i praktiken varitkostnadsfri för den enskilde. Förslaget om egenavgift beräknas leda tiU inkomsterpå . En sannolik effekt av avgiftsbeläggningenblir att färre söker vård när det rör sig om bagatellartade åkommor.Kostnadsbesparingama för detta kan ligga på . Detkommunala flyktingmottagandet; ersättning till kommunerna Regeringsbeslutetden leder fill att det stora flertalet av dem som flytt frånBosnien-Hercegovina kommer att få sina asylansökningar prövade avInvandrarverket före utgången av mars 1994.1 de flesta fall väntas verketsbeslut innebära tillstånd för bosättning i . Detta ställer stora krav påkommunema att fa emot flyktingar i avsevärt stöne omfattning än vad somhittillsvarande planering utgått ifrån. har som ambition aff kunnaträffa överenskommelser med kommunema om ca 70 000 kommunplatser . Det sammanlagda behovet av kommunplatser under budgetåren1993/94 och 1994/95 bedöms fill drygt 100 000. Platsbehovet avser såvälkvotflyktingar som sådana utlänningar som flyttat ut från en förläggning. Ävenkommunplatser för anhöriga tiU flyktingar ingår i det bedömda platsbehovet. Ettväsentligt ökat flyktingmottagande ställer stora kravpå kommunemas mottagningsresurser. Om inte kommunema förmår öka sift mottaganderiskerar många flyktingar att bo kvar på förläggningar. Motdenna bakgrand och med hänsyn fiU de initialt ökade kostaadema för kommuner somkraftigt ökar sitt flyktingmottagande, har på förslag från regeringennyUgen beslutat om ett tillfälligt stimulansbidrag som syftar till attflyktingar och andra utlänningar snabbare skall kunna fas emot i en kommun(prop. 1993/94:51, bet. I993/94:SfU6, rskr. 1993/94:76). Stimulansbidragetskall vara per mottagen flykting och lämnas fill kommuner somsenast träffar överenskommelse med om effkraftigt ökat flyktingmottagande under är 1994. Bidrag skall också lämnas fillkommuner som redan har ett stort mottagande ochsom ökar det. Föratsättningen för att ett helt bidrag skall lämnas är att Prop. 1993/94:100 kommunema tar emot de flyktingar man träffat överenskommelseom med Bil. 12 före den . Efteröverläggningar med har regeringen beslutat attschablonersättningen till kommunema för mottagande av flyktingar skall höjasden från till för vuxna och från84 fill 88 4(X) kronor för bam under med hänsyn tagen tillkostnadsutvecklingen. Vidöverläggningama har dämtöver begärt kompensation därför attkommunemas kostnader för ekonomiskt bistånd till flyktingar ökat väsentligt somen följd av arbetsmarknadssitaationen. Utgångspunkten för nuvarande ersättningssystem harvarit att kostnadsutvecklingen mellan stat och kommun i allt väsentligt skullevara oförändrad jämfört med tidigare. Behovet av kontinuerlig uppföljningpoängterades när ersättningssystemet infördes. Därvid framhölls också att enjustering av schablonersättningen skulle göras i den mån uppföljningen skullevisa aft kommunema på gmnd av exempelvis arbetsmarknadssituationen inte får dentäckning av kostnadema för mottagandet som varit avsedd. Av de uppföljningar som redovisats förregeringen framkommer att schablonersättningen normalf inte är förbmkad . Variationema i bidragsufnyttjande och socialbidragsberoende är storamellan oUka kommuner och schablonen räcker längre i kommuner med storutflyttning än i kommuner med stor inflyttning av flyktingar som först fagitsemot i en annan kommun, s.k. sekundärinflyttning. Regeringen finner att det avde presenterade uppföljningarna inte går att dra några generellaslutsatser om i vilken utsttäckning schablonersäffningen täcker de kostnaderden är avsedd att täcka för de flyktingar som tagits emot i kommunema sedan detnya ersättningssystemet infördes . Bidragsförbmkningen i de tolv kommuner som följtsupp under de två försfa åren och den rådande arbetsmarknadssituationen tyder dock på att schablonersättningen inte kommer att ge avsedd kostnadstäckning för de flyktingar som togs emot . Regeringen bedömer därför, efter överläggningar med , att ett särskilt konjunktar tillägg bör beviljas till kommuner för flyktingar mottagna i en kommun för att ersätta den uppskattade genomsnittliga merkostnaden för socialbidrag som infe täcks av schablonersäffningen. Konjunkfurtilläggef föreslås bli för en vuxen flykting och för bam under och skall utbetalas till den kommun där flyktingen bor den , En fömtsättning för att en kommun skall få konjunktartillägget bör vara att den även har en överenskommelse med Invandrar verket om flyktingmottagande. Konjunktartillägget bör inte utgå för utiän- . ningar som tagits emot ien kommun och som tillhör grappen Prop. 1993/94:100 äldre,handikappade och sjuka och för vilka kommunerna erhåller ersättning i Bil.12 särskild ordning. Regeringen avser aff i samråd med fortsätta följa socialbidragskostnadema och1994 för flyktingar mottagna för en fortsatt bedömning av omkonjunktartillägget ger avsedd kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Vidbehov skall en slutlig reglering ske, som kan komma att innebära ytterligarestafligt bidrag eller aff kommunema får återbetala en del avkonjunkfurtillägget i samband med utbetalning av framtida schablonersättning. Regeringen avser att ta initiativ till enintensifierad kostnadsuppföljning för flyktingar mottagna för atterhålla underiag för bedömning av om konjunkturtillägg enligt samma modell somför flyktingar mottagna skall utgå även för dessa flyktingar.Utgångspunkten för denna bedömning bör vara aft staten även fortsättningsvisskall ha det talla ansvaret för de kostnader schablonersättningen är avsedd atttäcka. Formema för den fortsatta uppföljningen kommer affdiskuteras närmare med med syfte att få ert bättrebeslutsunderlag. Uppföljningen bör avse såväl kommunemas kostnader, sominnehåll och kvalitet i verksamheten. Även insatser skallföljas upp. ersätts de faktiska socialbidragskostnademaför flyktingar som är när de kommer till och för flyktingarsom inte kan försörja sig på gmnd av sjukdom eller handikapp. Mot bakgmnd avbl.a. rådande arbetsmarknadssituation, föreslås art de faktiskasocialbidragskostnadema ersätts på motsvarande särt även för flyktingar i åldem55-60 år som tas emot och . Sänkningenav åldersgränsen är tillfällig och tas upp för fömyad prövning tillsammans medSvenska kommunförbundet , Den får infe uppfattas som en signal fillkommunema art sluta försöka hjälpa flyktingar att skaffa sig arbete. Enarbetsgmpp med uppgift att göra en översyn av vissa regler i förordningen(1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. har redovisat sinaförslag i departementspromemorian Översyn av vissa regler i förordningen(1990:927) om sfatiig ersättning för flyktingmottagande m.m. (Ds 1993:75). Iarbetet med promemorian har arbetsgmppen inhämtat synpunkter på förslagen från18 kommuner. 1 promemorian föreslås bl.a. en förändring avutbetalningsreglema och en fördelning av schablonersättningen mellan kommunersom bättre avspeglar var i tiden de faktiska kostnaderaa ligger. Den kommun somförst far emot en flykting skall enligt förslaget, liksom , alltid få enhalv schablonersättning. Resterande del delas upp på två utbetalningar och omflyktingen flyttar efter det första mottagandet får den försfamottag- ningskommunenrmndre ersättning än , medan den kommun Prop, 1993/94:100 flyktingen flyrtar fill skall få högre ersättning, BU. Vidare föreslås att hel schablonersättning istället för halv bör utbetalas för handikappade, sjuka och äldre flyktingar ochatt ersättning för faktiska kostnader för ekonomisk hjälp m.m, till sådanaflyktingar bör lämnas i stället för som efter fyra månader.Arbetsgrappen föreslår också vissa förändringar i fråga om ersättning avexttaordinära kostnader. I promemorian föreslås slutligen att kravet på attkommuner skall upprätta en introduktionsplan för flyktingars introduktion idet svenska samhället bör gälla alla personer för vilka schablonersättninglämnas, dvs. även för flyktingar som flyttar från det förstamottagandet i en kommun. Regeringen ansluter sig till arbetsgmppens förslagoch redovisar under anslaget D 5. Ersättning fill kommunema för åtgärder förflyktingar m.m. de förändringar som bör genomföras och de anslagsmässigakonsekvensema under /95, Den mest befydelsetalla förändringenjämfört med är att utbetalningen av schablonersärtningar skall göras vidtte tillfällen i stället för som vid två och art reglema för ersättning vidflyttning ändras i vissa fall. Därigenom kompenseras storstädema och andrakommuner fill vilka flyktingar flyttar på egen hand från de kommuner där deförst placerats. (1993/94:52) om skärpta åtgärder mot människosmuggling föreslogregeringen ändringar i utlänningslagen som innebär en straffskärpning för densom i strid med utlänningslagstiftningen hjälper någon att fa sig in i landet.Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag(bet. 1993/94:SfU7, rskr. Förändringama i utlänningslagen (1989:529)ttäder i kraft , överlämnade Utredningen om översyn avreglema om utvisning på grand av brott m.m, delbetänkandet Utvisning på grundav brott (SOU 1993:54), Förslaget innebäi- bl,a, att det inte längre krävs attbrottets straffskala upptar fängelse för att det skall varamöjligt att utvisa en utlänning. Det skall räcka med art fängelse ingår istraffskalan. Förslaget bereds i . Ensärskild utredare tillsattes för aff se över vissa delar avutiänningslagstiftningen (Ku 1992:05). redovisade uttedarenen promemoria Förslag till legal reglering av massflyktssituationer. Den 25febmari 1993 redovisades ett delbetänkande Utlänningslagen - en partieU översyn(SOU 1993:24) med följande innehåll: - frågan om riktlinjer och praxisbildning medUtiänningsnämnden som sista instans, - ny ansökan om uppehållstillstånd efterlagakraftvunnet avvisnings- eller Prop, 1993/94:100 ufvisningsbesluf, BU. - överklagande av avslagsbesluf i fråga omresedokument och flykting-förklaring. (1993/94:94) om mortagande av asylsökandem.m. har regeringen bl.a. föreslagit att ett tidsbegränsat uppehåUstiUståndskall kunna beviljas för en hjälpsökande som kan bedömas ha ett tUlfäUigf behovav skydd här i landet samt aft arbetstillstånd bör beviljas för samma tid.Tidsbegränsat uppehållstillstånd skall också kunna lämnas medlemmar avkämfamiljen som söker sig till för att förena sig med någon sombeviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd. Vissa delar av översynen återstår och förslagväntas i fråga om bl,a, möjlighetema att fåuppehållstillstånd efter inresan samt viseringsreglema. Den24 tillsatte regeringen två särskilda utredare (1993:08) för attbelysa hur praxis i asylärenden utvecklats sedan fog överansvaret från regeringen för överprövningen av dessa ärenden, Utredama kommeratt lämna sin rapport , Kommitténom översyn av invandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpolitiken (Ku1993:01) har i en rapport redovisat invandrings- och asylpolitiken itolv länder. Åtgärdermot rasism och främlingsfientlighet Detfinns starka skäl att reagera när främlingsfientligheten tar sig så sfarkauttryck som i en del fall . Under vart och ett av budgetåren 1992/93och 1993/94 har efter förslag från regeringen anvisat 10 miljonerkronor för att långsiktigt påverka normer, attityder och förhållningssätt hos iförsta hand ungdomar. Regeringen har använt av dessa anslagfill att uppdra åt . Statens ungdomsrådoch Sfatens kultunåd aft enligt vissa riktlinjer genomföra olika former avverksamhet som syftar till att förebygga och motverka främlingsfientlighet ochrasism. De fyra myndighetema har gemensamt rapporterat om det försfa åretsverksamhet och med hänvisning till rapporten hemställt om att uppdragetförlängs och att medel anvisas för fortsatta insatser under /95. Pedagogiska institationen vid universitethar fått särskilda medel för att utvärdera de fyra myndigheternas arbete för aff förebygga främlings fientiighet och rasism. Regeringen har även uppdragit åt Centmm förinvandringsforskning vid Prop. 1993/94:100 aff göra enriksrepresenfativ undersökning av BU. 12 svenskars förhållningssätt fillinvandring och invandrare samt invandrares förhållningssätt till ochsvenskama. En första preliminär rapport lämnades , Rapportenvisade att jämfört med tidigare undersökningar har främlingsfientligheten inteökat i , vilket ibland görs gäUande i den aUmänna debatten. Oberoende om sitaationen förvärrats eller ejbedömer regeringen det ändå nödvändigt att vidta kraftiga åtgärder motfrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism. Regeringen har därför för avsiktaft tillkalla en särskild kommission mot främlingsfientlighet ochrasism. Kommissionen skall verka opinionsbildande och den skall aktivt och påolika sätt och på skilda områden motverka främlingsfientlighet och rasism. Regeringen föreslår i det följande att 32 miljonerkronor under nästa budgetår avsätts för insatser mot främlingsfientlighet ochrasism. Enproposition (1993/94:101) om åtgärder mot rasistisk brottslighet och etniskdiskrirmnering i arbetslivet förelades . Regeringenhar härvid föreslagit dels att det i införs en särskUd straffskärpningsgrandför sådana fall där ett motiv för brottet varit att kränka en person, enfolkgmpp eller en annan sådan gmpp av personer på gmnd av bl.a. ras ellerhudfärg, dels en lagstiftning med förbud mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) föreslås därvid få enprocessförande roll. Detta, samt behovet av informationsåtgärder med anledningav den föreslagna lagen, leder till ca i ökat anslagsbehov förDO. Kostnaderna för rättshjälp, som ligger inom Justitiedepartementetshuvudtitel, beräknas öka med ca . Ansökanom naturalisation kan göras hos alla polismyndigheter och hos svensk ambassadeller svenskt konsulat i utiandet. Ansökan om nataralisation av adoptivbamunder görs hos . Svenskt medborgarskap kan också i vissafall erhållas genom anmälan. När det gäller nordbor kan anmälan göras tilllänsstyrelsen och för icke nordbor görs anmälan till . I samband med ansökan om svenskt medborgarskaperläggs en ansökningsavgift på (fastställd den 1 juli1992). Ogifta bam under till sökanden betalar ingen avgift. I fråga omanmälan ligger avgiftema i intervallet . Avgift tas dock inte utav flyktingar eller sfafslösa som erhållit flyktingförklaring ellerresedokument utfärdat av svensk myndighet. Bedömningen är att ca en ttedjedelav de sökande ärbefriade från avgift. Innevarande budgetår kan det röra sig om 8 300 Prop,1993/94:100 flyktingar, varav ca 700 sfafslösa. Regeringen avser att höja avgiften vid ansökan omnataralisation och att vidga kretsen av betalande,så att endast sfafslösa skall vara befriade från att betala avgift. Regeringenbedömer att avgiftshöjningen och utvidgningen av personkretsen av betalandeleder till en förstärkning av statsbudgeten med . Andelen anmälningsärenden är infe så stor.Regeringen avser infe att höja avgiftema för dessa. Kommitténom översyn av invandrarpolitiken samt invaruirings- och flyktingpolitiken Regeringentillkallade en kommitté (Ku 1993:01) för översyn avinvandrarpolitiken samt invandrings- och flyktingpoUfiken (Dir, 1993:01), Enhuvuduppgift för kommittén är aft lägga fram förslag om hur invandrarpolitikenbör vara utformad för att ge bättre fömtsättningar för invandrare attintegreras i det svenska samhället. Särskilt intresse bör ägnas invandramassituation på arbetsmarknaden liksom svenskkunskapemas betydelse för integrationen.En annan huvuduppgift är aft se över invandrings- och flyktingpolitiken.Kommitténs arbete skall vara avslutat , Kommirtén har, somtidigare nämnts, publicerat en rapport om invandrings- ochasylpolitiken i 12 länder.