prop · GG03242 · 1993-03-30 00:00:00 — Kommunerna behöver också ha möjlighet att lämna borgen till personer som övertar ett hus som har uppförts eller byggts om med stöd av statligt reglerade bostadslån för vilka det krävs sådan borgen. Vidare bör kommunerna även fortsättningsvis kunna lämna enskilda hushåll ekonomiskt stöd till boendet, exempelvis i form av bostadsbidrag utöver de regler som staten har fastställt. Mot denna bakgrund förordar jag att en särregel om kommunernas rätt att ekonomiskt stödja boendet för enskilda hushåll behålls. Det kommunala stödet måste givetvis lämnas enligt objektiva grunder. Detta följer dels av regeringsformens krav på opartiskhet och saklighet (1 kap. 9 §), dels av den s.k. likställighetsprincipen som gäller för verksamhet. Någon uttrycklig bestämmelse om detta behövs därför inte heller i den föreslagna lagen. Även den nuvarande regeln att en kommun har möjlighet att förskottera medel till fastighetens skötsel om en fastighet är ställd under tvångsförvaltning bör behållas. Härigenom undviks att hyresgästerna oförskyllt kommer i kläm vid tvångsförvaltning. 7 Den författningstekniska lösningen Mitt förslag: Bostadsförsörjningslagen upphävs. Den tidigare förslagna regeln om rätt för en kommun att an- vända kommunala medel för att lämna enskilda hushåll ekono- miskt stöd till boendet tas in i en särskild lag. En regel, motsvarande den som finns i 6 § bostadsförsörjningslagen, om att en kommun i vissa fall får förskottera medel till en fas- tighets skötsel om fastigheten är ställd under tvångsförvalt- ning förs in i bostadsförvaltningslagen (1977:792). Ändringar- na träder i kraft . Utredningen om statens stöd för bostadsfinansieringen: Utred- ningens förslag överensstämmer med mitt förslag vad gäller bostadsförsörjningslagen och bostadsanvisningslagen. Regler om rätt för kommunerna att lämna enskilda hushåll ekonomiskt stöd till boendet bör enligt utredningen föras in i kommunallagen. Remissinstanserna: Endast få remissinstanser har berört den lag- tekniska delen i utredningens förslag. har dock framhållit att kommunallagen är en ramlag som inte i onödan bör belastas med detaljregler som rör en speciell verksamhet. Skälen för mitt förslag: Jag har i det föregående föreslagit att merparten av de särskilda regler om kommunala åtgärder på boendeområdet som finns i bostadsförsörjningslagen tas bort. Det som bör behållas är dels en regel om rätten för kommunerna att lämna enskilda hushåll visst ekonomiskt stöd till boendet, dels en regel som ger kommunerna rätt att förskottera medel till vissa utgifter i samband med tvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen. De särskilda regler om kommunala åtgärder på boendeområdet som således bör behållas är inte av den omfattning att det lagtekniskt är motiverat att bibehålla bostadsförsörjningslagen. I likhet med utredningen förordar jag att bostadsförsörjningslagen upphävs. Vad sedan gäller utredningens förslag om att de kvarvarande reglerna förs in i kommunallagen eller i förekommande fall i bostadsförvaltningslagen har det som framgått mött invändningar att ta in sådana regler i kommunallagen. Även jag anser, efter samråd med chefen för , att kommunallagen inte bör tyngas med regler av det slag som det här är fråga om. Det normala är att sådana regler tas in i en särskild lag, om det inte finns annan lagstiftning som regeln naturligen hör samman med. I fråga om reglerna för kommunalt ekonomiskt stöd till enskilda hushåll finns det inte någon sådan lagstiftning. Dessa regler bör därför tas in i en särskild lag. Lagen bör utformas efter förebild från andra lagar som innehåller befogenheter för kommunerna som går utöver de allmänna befogenheterna enligt kommunallagen. De enskilda reglerna om kommunernas rätt att förskottera medel för skötseln av tvångsförvaltade bostadsfastigheter hör däremot naturligt samman med reglerna i bostadsförvaltnings- lagen. De bör därför i enlighet med utredningens förslag tas in i den lagen. I enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslag till 1. lag om upphävande av lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m., 2. lag om upphävande av lagen (1987:1274) om bostads- anvisningsrätt, 3. lag om kommunalt stöd till boendet, 4. lag om ändring i jordabalken, 5. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792), 6. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 8. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). Lagförslag 4, 5 och 8 har upprättats efter samråd med statsrådet . Lagförslag 6 och 7 har upprättats efter samråd med chefen för . Lagförslagen innebär bl.a. att vissa regler avskaffas. Förslagen i övrigt är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 9.1 Förslaget till lag om upphävande av bostadsförsörjningslagen Förslaget har behandlats i avsnitt 4 och 5. Lagen föreslås upphävd vid utgången av . Kommunernas skyldighet enligt 2 § lagen att förmedla lån och bidrag bör dock fortfarande gälla i ärenden som kommit in till kommunerna före ikraftträdandet. 9.2 Förslaget till lag om upphävande av lagen om bostadsanvisningsrätt Förslaget har behandlats i avsnitt 5. Lagen föreslås upphävd vid utgången av . Som jag återkommer till i specialmotiveringen till förslaget om ändring i bostadsrättslagen bör äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om anvisning eller upplåtelse som skett enligt lagen om bostadsanvisningsrätt. Upplysningsvis bör motsvarande bestämmelse tas in i denna lag. Vidare bör beslut om anvisningsrätt som meddelats före utgången av inte längre vara gällande. Däremot bör utfästelser som lämnats enligt 2 § fortfarande gälla om inte fastighetsägaren från upphävandet av lagen om bostadsanvisningsrätt meddelar kommunen att han vill frånträda sin utfästelse. 9.3 Förslaget till lag om kommunalt stöd till boendet Förslaget har behandlats i avsnitt 6. Som framgår där bör en kommun ha möjlighet att lämna ekonomiskt stöd för boendet. Som exempel på sådant stöd har jag nämnt borgen samt bostadsbidrag utöver vad som följer av regler som fastställs av staten. Även annat stöd bör omfattas eftersom syftet med stödet är att sänka hushållens bostadskostnader. Som ytterligare förutsättning bör gälla att stödet lämnas till enskilda hushåll. Begreppet hushåll har samma innebörd som i förslaget till lag om bostadsbidrag som lagts fram i prop. 1992/93:174 om administrationen av bostadsbidragen till barnfamiljer m.m. I fråga om vilka hushåll som skall kunna få stöd och var bostäderna skall vara belägna avses ingen ändring i förhållande till vad som gäller. Med stöd till enskilda hushåll för boendet i den föreslagna lagtexten avser jag således alla former av stöd till de boende som syftar till att sänka enskildas bostadskostnader. Lagförslaget ger däremot inget utrymme för en kommun att lämna ekonomiskt stöd till den som yrkes-mässigt upplåter bostäder utöver vad som följer av kommunallagen. Det sistnämnda innebär att lagen inte ger kommunerna rätt att lämna ekonomiskt stöd till hyreshusägare - enskilda, bolag eller stiftelser - eller till bostadsrättsföreningar. Detta gäller oavsett om stödet i ett enskilt fall skulle oavkortat komma de boende till godo. En strikt avgränsning i detta avseende är nödvändig, eftersom det i annat fall öppnar möjligheter att med kommunala medel gynna vissa ägare av i första hand flerbostadshus framför andra, vilket skulle stå i strid med likställighetsprincipen i kommunallagen. Stöd till sådana fastighetsägare bör inte få lämnas i vidare mån än som följer av kommunallagens bestämmelser om använd-ningen av kommunala medel. 9.4 Förslaget till lag om ändring i jordabalken Ändringarna berör 12 kap. 1, 32, 39 och 65 a §§. 12 kap. 1, 32, och 39 §§ Ändringarna är en konsekvens av att lagen om bostads- anvisningsrätt upphävs. 12 kap. 65 a § Ändringen är en konsekvens av att bostadsförsörjningslagen upphävs och att bostadsförmedling skall vara under- kastad samma regler som gäller för yrkesmässig förmedling. 9.5 Förslaget till lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792) Ändringen har behandlats i avsnitt 6. Paragafen anger att en kommun i vissa fall har möjlighet att förskottera medel om en fastighet är ställd under tvångsför- valtning enligt bostads- förvaltningslagen (1977:792). Regeln motsvarar den som återfinns i 6 § bostadsför- sörjningslagen. 9.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Ändringarna berör 4, 22, 23 och 32 §§. Ändringarna är en konsekvens av att lagen om bostadsanvisningsrätt upphävs. 9.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Ändringen berör 28 §. Ändringen är en konsekvens av att lagen om bostads- anvisningsrätt upphävs. 9.8 Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Ändringarna berör 2 kap. 9 § och 4 kap. 5 §. Ändringarna är en konsekvens av att lagen om bostadsanvisningsrätt upphävs. Ändringarna föreslås träda i kraft . För anvisning eller upplåtelse av lägenhet med bostadsrätt som skett enligt lagen om bostadsanvisningsrätt före ikraftträdandet bör äldre bestämmelser fortfarande gälla. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om upphävande av lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m., 2. lag om upphävande av lagen (1987:1274) om bostadsanvisningsrätt, 3. lag om kommunalt stöd till boendet, 4. lag om ändring i jordabalken, 5. lag om ändring i bostadsförvaltningslagen (1977:792), 6. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol, 8. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betän- kandet Avreglerad bostadsmarknad, del II (SOU 1992:47) Yttrande över betänkandets avsnitt 6:1 Lagen om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande har avgetts av , Statskontoret, Kammarrätten i , Länsstyrelserna i och , samt , och kommuner, Byggentreprenörerna, Föreningen , , i , , , , , (), Sveriges Bostadsrättsföreningars (), , Trähusfabri- kers , , Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan samt . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet Bostadsförmedling i nya former (SOU 1992:71) Yttranden över betänkandet har avgetts av Bostadsdomstolen, , Kammarrätterna i och , , , Bostadsförmedlarnas yrkesorganisation (BYF), Centralorganisationen /SR, , , (), i , , , , (), Sveriges Bostadsrättsföreningars (), , , , , , , , , , och kommuner samt liberalerna i samrådsgrupp för bostads-, bygg- och fastighetsfrågor. Propositionen..................................1 Propositionens huvudsakliga innehåll...........1 Propositionens lagförslag .....................2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............................16 1 Inledning ................................16 2 Allmänna utgångspunkter....................17 3 Gällande reglering av kommunernas skyldig- heter och rättigheter .....................17 3.1 Bostadsförsörjningslagen...............17 3.2 Lagen om bostadsanvisnings- rätt...................................19 4 De särskilda reglerna om kommunala bostads- försörjningsprogram m.m. .................19 5 De särskilda reglerna om bostads- förmedling m.m. ...........................22 6 Befogenheter för kommunen att lämna stöd till boendet .............................26 7 Den författningstekniska lösningen ........27 8 Upprättade lagförslag ....................28 9 Specialmotivering .........................29 10 Hemställan ................................31 11 Beslut ....................................31 Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Avreglerad bostadsmarknad, del II (SOU 1992:47)........................32 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet i nya former (SOU 1992:71)33