prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 4.Bidrag tillSvenska forskningsinstitutet i 27 920 000 4 281 000 1 282 000 590 000 22. till Vissa bidrag tillforskningsverksamhet för /95 anvisar ett reservationsanslag på36 . D 21.Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning Prop.1993/94:100 1993/94 Anslag (nytt) 110 000 000 1994/95 Förslag 112 827 000 Medlen disponeras och fördelas avForskningsrådsnämnden (FRN) för dyrbar vetenskaplig utrustning framför allt ianslutning till projekt finansierade av forskningsråd. FRN hemställer aff nämnden och övriga forskningsråd /95, utöver tidigare anvisade medel, tillförs someft engångsanslag för anskaffning av dyrbar vetenskaplig utrustning. Medlenavses täcka kostnader för utrustning som beslutats före , då effnytt system för beslut om och finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustninginfördes. Vidare anhåller FRN aft rullande treårsan-slag införs för förevarandeanslag. I enlighet med beslut med anledning avproposition 1992/93 om forskning ändrades systemet för finansiering av dyrbarvetenskaplig utrustning . Systemförändringen innebar att dettidigare samlade ansvar för dyrbar vetenskaplig utrustning som åvilade FRN numeradelas av FRN, forskningsråden under och Rymdstyrelsen. Förändringen innebar dessutom attde tidigare kostnadsramarna avskaffades och ersattes med årligaufrusfningsanslag fill FRN och fill råden. Detta innebar aff ännu ejupphandlad utrustning, för vilken fördel-ningsbesluf fattats inom tidigare årskostnadsramar, skulle belasfa FRN:s och forskningsrådens ufrusfningsanslag /94 och, vid behov, följande budgetår. FRN, forskningsråden ochRymdstyrelsen har i regleringsbrevet för innevarande budgetår ålagts aft betalakostnaderna för beslufade men ännu infe slufbetalda inköp av dyrbarvetenskaplig utrustning i proportion till respektive organs andel av dettidigare anslaget för dyrbar vetenskaplig utrustning. Det sammanlagda beloppetuppgår fill . De problem som FRN redovisar isamband med övergången till eff nyU system för fmansiering av dyrbarvetenskaplig utrustning avser framför allt innevarande budgetår. Samfidigt hardeprecieringen av den svenska kronan bidragit till en fördyring av denvetenskapliga utrustningen. I syfte aff upprätthålla en god försörjning avforskningsufrusf-ning kommer regeringen i annat sammanhang som ettengångsanslag aff anvisa ytterligare medel för dyrbar vetenskaplig utrustninginnevarande budgetår. Regeringenhar under avsnittet 6.2 redovisat förslag fill tillämpning av Prop.1993/94:100 gällande regler för lånefinansiering av investeringar. Dettainnebär aff Bil. 9 dyrbar vetenskaplig utrustning fr.o.m. budgetåret1994/95 lånefinansieras. Förslaget i övrigt innebär ingen förändring imedelstilldelningen eller anslagsnivån för den vetenskapliga utrustningen. Anslagsbelopp 1994/95 112 827 000 Planeringsram 1995/96 of 23, till Medel för dyrbar vetenskaplig utrustningför /95 anvisar ett reservafionsanslag på . E Studiestöd m.m. p-op- i993/94:ioo 1 Anpassning av svensk Studiestödslagstiftning tillEES-avtalet Inom EG har utvecklats en rättspraxis rörande rätt tillstudiesföd för vissa personer från eff annat medlemsland. Denna praxis utgårfrån Romfördragefs artikel 48 och rådefs förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. I samband medaft träder i kraft införlivas också nämnda EG-förordning med svenskrätt genom lagen (1992:1163) och förordningen (1992:1164) om arbetskraftensfria rörlighet inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det åUggerenligf svenska myndigheter och domstolar aff tolka de införlivadebestämmelserna i enUghet med avgöranden som meddelats av EG-domsfolen föreundertecknandet av avtalet (artikel 6). Detta har föranlett enöversyn av om ändringar behöver göras i svensk stu-diestödsreglering. Svenska bestämmelser om studiestöd före Bestämmelser om rätt till olika former av studiesföd geshuvudsakligen i studiesfödslagen (1973:349) och studiestödsförordningen(1973:418). Det finns också bestämmelser i lagen (1983:1030) och förordningen(1983:1031) om särskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa. Enligf studiesfödslagen utgårstudiehjälp, studiemedel och särskilt vuxensfudiesföd för studier vid en svenskläroanstalt fill svensk studerande samt till annan studerande som är bosatt iriket. Motsvarande gäller för särskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa. Tillstuderande som inte är svensk medborgare utgår nämnda studiesföd dock endast omhan eller hon har bosatt sig i riket huvudsakligen i annat syfte än aft härvinna utbildning (3 kap. 2 §, 4 kap. 4 § och 7 kap. 2 § studiesfödslagen samt2 § lagen om särskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa). Syftet bakom bestämmelserna är afträtten fill svenskt studiesföd skall vara beroende av den studerandesanknytning fill . Föredraganden anförde i prop. 1971:81 angåendestudiesocialt stöd fill ufländska studerande följande. "Huvudprincipen böralltjämt vara att endast den som är inlemmad i det svenska samhället bör harätt fill svenskt studiestöd. Den utlänning som bosatt sig här i landethuvudsakligen i syfte aff skaffa sig utbildning bör däremot inte ha rätt tillstudiesföd. En tillämpning av det sagda innebär aff utlänning som mottagitsunder sådana omständigheter aff det klart kan förutsättas att han kommer attstanna i bör kunna få studiestöd. Till denna kategori bör hänföras flyktingar,sfafslösa personer eller utländska medborgare som ufan att vara flyktingar avhumanitära skäl får i samt icke asylsökande flyktingar somuttas eller överförs hit av svenska myndigheter i samråd med internationellaflyktingorgan. Här avses sålunda grupper som bortsett från studie- ochstudiefinansieringsfrågan har fått tillstånd aft vistas i Sverige.I övriga fall bör som viUkor för rätt fill studiestöd gälla att Prop.1993/94:100 personen med vederbörliga tillstånd vistats och förvärvsarbetat iSverige Bil, 9 av , om ej särskildaomständigheter föreUgger, t.ex. en nära familjeanknytning. Givetvis börstuderande som är och är barn fill invandrare som fått arbetstillståndliksom få rätt fill studiesföd." Allmänna råd från om utländska medborgares principiella rätt fill svensktstudiesföd för studier i har utformats i överensstämmelse med dessariktlinjer. För andra former av studiestöd änsom nämnts saknas bestämmelser om medborgarskap som förutsättning för rätt fillstudiestöd. Mellan de nordiska länderna harträffats en särskild överenskommelse om samarbete såvitt gäller studiesföd. När det gäller rätt fill svensktstudiestöd (studiehjälp och studiemedel) för studier i utlandet ställs enligtstudiestödslagen krav på svenskt medborgarskap för rätt fill stöd (3 kap. 22 §och 4 kap. 36 § studiestödslagen). Dessutom krävs enligtstudiestödsförordningen för studier i land ufanför aff den studerandehar varit folkbokförd i . Andra begränsningari rätten till studiesföd för studier utomlands berörs infe här. Rätten till studiestöd inom EG Frågor om studiestöd som sådana omfattas inte direkt avbestämmelserna i . Rätt fill studiestöd har t.ex. infe ansettsfalla under det allmänna diskrimineringsförbudet i artikel 7 i (som motsvaras av artikel 4 i ) utom i sådana fall då studiestödetär avsett att täcka avgifter för tillträde fill yrkesutbildning (jfr domstolensmål C 293/83 Gravier och C 39/86 Uir). har dock inom områdetför personers fria rörlighet utvecklat en rättspraxis rörande studiestöd förmigrerande arbetstagare och deras familjer som grundar sig på förbudet motdiskriminering av arbetstagare på grund av nationalitet i artikel 48 (sommotsvaras av artikel 28 i ) och därtill hörande sekundärlagstiftning,främst rådefs förordning (EEG) nr 1612/68 av om arbetskraftensfria rörlighet inom gemenskapen (ändrad genom rådefs förordning (EEG) nr312/76). Denna rättspraxis omfattar dock infe sådana personer, som kommer fillett annat land direkt i syfte aff studera. Sådana studerande har liksom andras.k. icke-ekonomiska personer rätt aft bo i eff annat land, under förutsättningatt de kan försörja sig själva, men de saknar rätt till studiestöd frånvärdmedlemssfafen. Enligt artikel 48 i Romfördragetinnefattar den fria rörligheten för arbetstagare rätt aft anta faktiskaerbjudanden om anställningar, att förflytta sig fritt inom medlemsstaternasterritorium för detta ändamål, att uppehålla sig i en medlemsstat för attinneha anställning där i överensstämmelse med landefs bestämmelser förmedborgare i den sfaten och att stanna kvar i staten efter att ha innehaftanställning där. Åliggandena för medlemsstaterna preciseras isekundärlagstiftning om rätt till bosäff- ning,uppehållstUlstånd m.m. I nämnda förordning (EEG) nr 1612/68 Prop. 1993/94:100stadgas aft en arbetstagare inte på grund av sin nationalitet får behandlasBil. 9 annorlunda än värdlandets egna medborgare när det gälleranställnings-och arbetsvillkor. Han eller hon skall åtnjuta samma sociala ochskattemässiga förmåner och skall ha fillgång fill utbildning i yrkesskolor ochomskolningscentra (artikel 7). Med arbetstagaren har vissa familjemedlemmaroavsett nationalitet rätt att bosätta sig, bl.a. make samt barn som är under 21år eller som är beroende av föräldrarna för sin försörjning (artikel 10).Värdsfafen skall ge barnen rätt aft gå i landets skolor ufan diskriminering ochskall främja alla bemödanden aft göra det möjligt för dessa barn att delta iutbildningen under bäsfa möjUga förhållanden (artikel 12). Sambor omfattasinte formellt av förordningen. har dock uttalat aff om enmedlemsstat tillåter utländska sambor fill medborgare i det egna landet affbosätta sig i landet bör motsvarande gälla för utländska sambor fillmigrerande arbetstagare (59/85 ). Den rättspraxis som EG-domstolenhar utvecklat innebär i huvudsak följande. Studiesföd för en arbetstagare ellerdennes barn kan utgöra en sådan social förmån som en arbetstagare enligt artikel7 i förordning (EEG) nr 1612/68 har rätt fill. Rätt fill studiesföd för enarbetstagares barn kan också härledas från värdlandefs skyldigheter enligfartikel 12 i förordningen att göra allt det kan för aff underlätta barnensfillgång fill utbildning. Rätten till förmåner av detta slag anknyter såledestill begreppet arbetstagare och principen aff alla hinder för en arbetstagaresfria rörlighet skall undanröjas, särskilt när det gäller möjligheterna tillintegrering i värdlandet och social utveckling för arbetstagaren med familj. Som arbetstagare anses kortuttryckt den som under någon annans ledning utför arbete mot betalning, om detär fråga om en faktisk verksamhet som inte är av så obetydlig omfattning attden är rent marginell. Begreppet arbetstagare har en gemenskapsrätfsligbetydelse och får infe tolkas ensidigt av varje land. Som förutsättning förolika förmåner kan därför t.ex. infe uppställas några generella krav på vissminsta tids arbete eller vistelse i landet. En arbetstagare som påbörjar enyrkesutbildning behåller sin status som arbetstagare och har därmed rätt tillstudiestöd under förutsättning att det finns ett samband mellan det tidigarearbetet och studierna. Enligt kan bedömningen i varje enskilt fallav om ett sådant samband föreUgger avse såväl den tidigare verksamhetens ochstudiernas art och innehåll som tidsrymden mellan verksamhetens avslutande ochtidpunkten för studiernas påbörjande (C 3/90 Bernini). Krav på eff sådantsamband uppställs dock inte om arbetstagaren ofrivilligt har blivit arbetslös. Rättsfallen från harbehandlat frågan om rätt fill studiestöd för tillträde fill s.k,yrkesutbildning (jfr artikel 128 ), Detfa begrepp har av domstolentolkats vitt och anses numera omfatta utbildning som oberoende av studenternasålder och nivå på studierna leder fram till en examen eller annars förberederför eU visst yr- ke elleranställning (profession, trade or employment). Universitetsut- Prop,1993/94:100 bildning skall i allmänhet anses som yrkesutbildning med undantagför Bil, 9 sådan utbildning som mer är avsedd för personer som snarare villutveckla sitt allmänna kunnande än aft förbereda sig för eff visst yrke (C293/83 Gravier och C 24/86 Blaizof), Av några rättsfall från senare år,vilka utgår från en tolkning av artikel 7 och 12 i förordning (EEG) nr1612/68, får dras slutsatsen aff en arbetstagare och dennes barn inte bara harrätt till lika behandling med inländska medborgare såvitt avser rätt fillstudiestöd för studier inom värdlandet utan också bör kunna få stöd för studierutomlands om värdlandefs egna medborgare har rätt till det samt att detfagäller även om studierna bedrivs i den studerandes tidigare hemland (bl,a. C308/89 di och C 3/90 Bernini). Förslag till förändring av svenska studiestödsbestämmelser Våra bestämmelser om studiestöd är inte i alla delarförenliga med våra förpliktelser enligf . VisserUgen följer avEES-lagen aff rättsakter som införlivas med svensk rätt skall fillämpas ufanhinder av vad som föreskrivs i svenska bestämmelser på motsvarande nivå. Det äremellertid naturligt och avsevärt enklare att direkt anpassa bestämmelserna istudiesfödsförfaffningarna. De regler som berörs är de som för utländska medborgareställer krav på en viss tids arbete eller vistelse i för rätt tillstudiestöd eller på svenskt medborgarskap för stöd vid studier utanför Sverige.Såvitt avser rätt till stöd för studier i har kraven på viss tidsarbete eller vistelse infe kommif fill uttryck i lagtextens ordalydelse ufan itillämpningen grundad på uttalanden i lagens förarbeten, men en anpassning börändå tydliggöras i en lagändring. Kravet på svenskt medborgarskap vid studierutomlands kräver aff studiestödslagen ändras. Rätten fill likabehandling medsvenska medborgare när det gäller studiestöd bör infe nu utsträckas längre änsom direkt betingas av . I förhållande till utländska medborgare sominfe berörs finns det inte anledning att ändra de nuvarande svenskastudiesfödsbesfäm-melserna. Den lämpligaste lösningen är därför aff istudiesfödslagen införa en regel i vilken anges aft vissa ufländska medborgaresom härleder rättigheter från under vissa förutsättningar skall harätt till studiesföd på samma villkor som svenska medborgare. Det bör sedanankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer aff medhänsyn fill den praxis som kan utläsas av EG-domsfolens domar och kommandedomstolsavgöranden närmare precisera villkoren. Utifrån det rättsläge somhitintills etablerats inom EG torde huvudpunkterna i denna precisering fåinnebära följande. De personer som kan komma i frågaför studiestöd på samma villkor som svenska medborgare är för det försfaEES-medborgare som enligt har bosatt sig i och här harutövat eller utövar sådan verksamhet aft han eller hon kan befraktas som enarbetstagare. Personersom kommit hit i syfte att studera skall således liksom Prop.1993/94:100 infe kunna få svenskt studiestöd. Det är infe möjUgt att som enförut- Bil. 9 sättning för stöd uppställa något generellt krav på att en personskall ha vistats eller arbetat i . I stället får de närmarereglerna ta sikte på att ange sådana faktorer som bör vägas in i en helhetsbedömningav om personen utövar en sådan verksamhet att han eller hon är aff betrakta somarbetstagare. Den tid arbetet varat är bara en sådan faktor. För att en arbetstagare skall varaberättigad fill studiesföd bör det i det enskilda fallet finnas ett såvälinnehållsmässigt som tidsmässigt samband mellan det tidigare arbetet ochstudierna. I sådana fall då arbetstagaren ofrivilligt har blivit arbetslös kandock även utbildningar ufan ett sådant samband med det tidigare arbetet kunnakomma i fråga. När det gäller frågan om vilkastudier som skall berättiga fill studiestöd gäller enligt hittillsvaranderättspraxis inom EG aft stöd fill en arbetstagare skall kunna utgå för allaslag av utbildningar som leder fram fill en examen eller på annat sätt ärinriktade mot ett visst yrke eUer anställning. Det torde i praktiken innebäraatt de flesta slag av utbildningar kan komma i fråga. Studiesföd skall vidare kunnalämnas fill arbetstagarens närmaste familj, nämligen barn och rimligen ocksåmake. Med make bör jämställas en person som lever i ett dokumenterat etableratoch stabilt samboförhållande med arbetstagaren och som har rätt att vistas ilandet. En familjemedlem behöver infe vara medborgare i eff EES-land. Barn och andra familjemedlemmar börkunna ha rätt fill studiestöd för alla studiestödsberättigande utbildningar iSverige och som regel också för studier i uflandet. Även arbetstagaren självbör kunna få studera utomlands med svenskt stöd. Rätten fill studiesföd bördock upphöra om arbetstagaren vid flyttningen fill eft annat land helt släppersin anknytning fill och således infe längre kan anses vara etableradhär som arbetstagare. Avslutningsvis kan nämnas att det iMaastrichtöverenskommelsen görs en uppdelning mellan begreppen utbildning ochyrkesutbildning som infe synes svara mot EG-domsfolens sätt hitintills aftanvända begreppet yrkesutbildning. I vad mån förändringen som utvidgar EG:skompefens på utbildningsområdet kan komma att påverka domstolens uttolkning avrätten till studiestöd för de migrerande arbetstagarna och deras familjer ärdock infe möjligt aff nu bedöma. Förslag fill ändringar i studiestödslagen och lagen omsärskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa finns samlade under anslaget E 8.Särskilt vuxensfudiesföd fill studerande vid vissa lärarutbildningar. 9 1992/93 Utgift' 46 211819 1993/94 Anslag 167072 000 1994/95 Förslag 159058 000 ' I bokslutet /93 har hänsyn tagits till ett antalfaktorer som inte bokförts tidigare. Orsaken till de ändraderedovisningsprinciperna är en anpassning till den statligabokföringsförordningen. För E 1 betyder det att de fordringar som finns avadministrativa avgifter per har uppbokats för samtliga lån. Deperiodiserade avgifter som därvid uppbokats uppgår tiU . Om sammaredovisningsprincip tillämpats skulle utgiften ha varit . ()är enligt förordningen (1992:813) med instruktion för () cenfral förvaltningsmyndighet för studiesocialafrågor. CSN fullgör också uppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån tillhemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar, lagen (1993:719) omsärskilt studielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning, förordningen(1993:722) om särskilt studielån och särskUd dagpenning för den som genomgårarbetsmarknadsutbildning och förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning. CSN får vidare mot ersättning åtasig vissa uppdrag av en kommun enligt lagen (1992:1068) omintrodukfionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. CSN består av ett huvudkontor ochen regional organisation. Den regionala organisationen består av sex regionermed eff lokalkontor i varje län. De övergripande målen för CSN äraft som förvaltningsmyndighet för studiesociala frågor -följa upp ochutvärdera de skilda studiestödssysfemen, -ta framunderlag och förslag för utveckling av det sfudiesociala området, -på effrationellt och ekonomiskt ansvarsfullt sätt svara för hanteringen avbeviljning och återbefalning av studiestöd, -fullgörauppgifter enligt förordningen (1990:1361) om lån till hem-utrustning förflyktingar och vissa andra utlänningar, -fullgörauppgifter enligt förordningen (1993:722) om särskilt studielån och särskilddagpenning för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning. Inkomster vid CSN, som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2552 Övriga offentligräffsligaavgifter, beräknas till för nästa budgetår. Pris- och löneomräkning sker i . () anmälerförändringar och kompletteringar av verksamhetsinriktning och plan för denadministrativa och organisatoriska utvecklingen t.o.m. /96. CSN föreslår aff en särskild överklagandenämndinrättas för överklagande av beslut om studiesföd enligf studiesfödslagen(1973:349). 1993/94:100 BU. Det har infe funnits skäl aff förändra de övergripande mål som 1993/94- 1995/96. Ramanslag 1994/95 CSNanger i sin anslagsframställning att våren och varit den mestarbetstyngda i organisationens historia. Utvecklingsarbetet har trots dettakunnat genomföras inom den tid som stått fill förfogande och behandlingstidernai allt väsentligt kunnat hållas inom uppsatta mål. Det störsfa problemet harvarit att upprätthålla en tillfredsställande telefonservice. Målsättningen förfelefonservicen fill kunderna har infe kunnat uppnås trots aft tekniken harmoderniserats och fler linjer öppnats. CSN arbefar med detta problem medambitionen aff uppnå målen möjligt. Bland annat har väsenfligt meraresurser avsatts för detfa ändamål samt har vissa organisatoriska anpassningargjorts. Samtliga kontor har sammanbundifs i eff eget felenät, med möjligheterfill en flexibel styrning av samtal mellan kontoren. CSN bedömer att nu gjordaoch planerade åtgärder skall möjliggöra en förbättrad servicegrad i telefon. Isamband med förändringen av utbildningsbidraget och de kraftigt ökade medlenför det särskilda vuxensfudiesfödet för arbetslösa (svuxa) har nyansfällningargjorts motsvarande ca 40 årstjänster, fördelat på samfliga kontor. Vidare harca 40 årstjänster rekryterats för aff minimera behovet av övertid ochkorttidsanställningar. CSN gör den samlade bedömningen aff organisationen stårväl . 1993/94:100 för framtida nya och förändrade arbetsuppgifter. Regeringen delar CSN:s bedömning av resultatet avverksamheten. Regeringen anser aff de rikflinjer som lades fast i 1993års budgetproposition bör gälla även för /95. Regeringen biträder infe nu CSN:s förslag om införande aven särskild av beslut om studiestöd enligtstudiestödslagen. Från anslaget har förts bort 11miljoner kronor som anvisats som förstärkning av förhantering främst av den ökade ärendemängden svuxa under /94(prop. 1992/93:150 bil. 7, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). Regeringenavser aft senare i samband med kompletteringspropositionen för budgetåret1994/95 pröva behovet av förstärkningar vid CSN för /95. Densammanlagda belastningen på anslaget beräknas till . 1. till Centrala studiestödsnämndenm.m. anvisar eff ramanslag på . 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Kostnaderna för återbefalning av studiestöd skall iprincip täckas genom avgifter. Bestämmelserna om avgifter för administrativakostnader finns angivna i 8 kap. 1 § studiestödslagen (1973:349) och i 8 kap. 1§ studiestödsförordningen (1973:418) samt i övergångsbestämmelser till studiestödslagen. Bestämmelser finns också omavgifter för administrativa kostnader i samband med återkrav i 9 kap. 2 §studiestödslagen och 9 kap, 1 § studiestödsförordningen. () beräknar inkomsternafrån avgifterna fill ca och kostnaderna föråferbefalnings- verksamheten fill ca 122mUjoner kronor för /95. 1993/94:100 föreslår inte nu några förändringar av avgifternas storlek. CSN upprepar sitt förslag om att införa enkravavgift på som skall tas ut vid krav i stället för en andrapåminnelse. CSN redovisar också ett förslag fill inriktning av den fortsattakravverksamheten. Ilikhet med CSN beräknar regeringen att inkomsterna från avgifterna i stort setttäcker kostnaderna för återbetalningsverksamheten under näs-fa budgetår. Motden bakgrunden är det inte nu motiverat att införa en kravavgiff på somersätter en andra påminnelse. Såvitt gäller att ersätta den andra påminnelsenmed ett krav avser regeringen aft pröva den frågan i samband med översynen avstudiestödssystemef. 2. till Centrala studiestödsnämndensåterbetalningsverksamhet anvisar eft anslag på . 1992/93 Utgift 2 605 343 489 1993/94 Anslag 2 350 780 000 1994/95 Förslag 2 209 357 000 Från anslaget betalas utgifter enligt 3 kap.studiesfödslagen (1973:349) för studiehjälp i form av studiebidrag,inackorderingstillägg och exfra tillägg. Vidare betalas från anslaget, enligtsärskild förordning (CSNFS 1983:17), ersättning till svenska elever utomlandsför dagliga resor. budgetprognos 2 för budgetåret1993/94 visar på en utgiftsutveckling som överstiger det belopp med vilketanslaget förts upp i statsbudgeten för /94. Det prognosticeradeutfallet är , vilket skulle innebära att anslaget överskridsmed , eller . föreslår att inkomstgränserna för det exfra tillägget skallhöjas med fill respektive 85 000, 105 000 och per år.Vidare föreslås att beloppen höjs till 855, 570 respektive . Det statliga inackorderingstillägget föreslåslämnas med lägst 1 200 och högst .