prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Konsekvensema av Europaintegrationen på dette område är ännu ejhelt klarlagda. SWEDAC bör därför ges en fömyad ettårig budgettam. Resultettedovisningen i årsredovisningen /94 skaU iimehålfe sådan resultetinformation att nyckeltal,prcxluktivitefsmått, volymangivelser och jämförelsesiffror med tidigare åravseende såväl myndighetsverksamheten som uppdragsverksamheten ingår iunderlaget. Verksamhetens resultet bör analyseras vad gäUer såväl prestetionersom effekter. Regeringen kommer att föreläggariksdagen en proposition om marknadskonttoU. Förslagen kan komma att påverkaSWEDAC:s verksamhet. Med marknadskonttoU avses övervakning av de produkter somfinns på marknaden och mgripanden när dessa inte uppfyUer stäUda krav påsäkerhet eUer i övrigt inte är säkra. Under anslaget har 2,3 mUjoner kronorberäknats för nya uppgifter inom marknadskonttoU m.m. Regeringen beräknar anslaget för SWEDAC :s myndighetsverksamhetOlU efter pris- ochlöneomräkning. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. tiUStyrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 13 566 OCX) kr. Styrelsen för teknisk ackreditering: Uppdragsverksamhet Underdette anslag redovisas intäkter och kostaader för SWEDAC :s uppdragsverksamhet. SWEDAChar i sin årsredovisning i de delar som avser resultettedovisningen redovisatuppdragsverksamheten i verksamhetsområdena ackreditering av laboratorier, avcertifieringsorgan och av konttoUorgan samt tiUsynsverksamhet. Stmktarenöverensstämmer i princip med den som redovisades i den fördjupadeanslagsframsfeUningen. Som verksamhetsmål för ackrediferingsverksamhetenhar följande lagts fest. Målet är att fortsatte utvecklingen ochuppbyggnaden av ackredite-ringsverksamheten, så att denna km svara mot de behovsom uppkommer tiU följd av Europaintegrationen och en övergång tiJl öppnasystem i nationeUa konttoUordningar. Normalt bör - under fömtsättning att organen ifråga uppfyUer kraven för ackreditering - SWEDAC kunna meddela beslut omackreditering mom tte månader efter ansökan. Resultetkravet är att det svenskaackrediteringssystemet skaU utformas enligt UitemationeUa normer så attintemationeU acceptans av svenska provningar och certifieringar uppnåssamtidigt som de kostaader som ackrediteringen medför för de berörda organeninte får överstiga motsvarande kostaader i andra länder. Resultettedovisningen visar att målen förackrediteringsverksamheten uppnåtts för certifieringsorgan och konttoUorgan.Dock föreligger svårigheter avseende laboratorieverksamheten. Orsakema är delskonjunktamedgången, dels att teknikormådet visat sig vara mer komplext änväntet och dels förskjutningen av ikraftttädande. DetiUsynsinsatser som fömtsetts för budgetåret har genomförts. SWEDAC menar att det ekonomiska resultetet iuppdragsverksamheten är tiUfredsstäUande. Uppdragsintäktema har underbudgetåret ökat med 9 mUjoner kronor eUer . Självfinansieringsgraden, dvs.den andel av kostaadema som fecks av intäkter från kunder, har därmed ökat med ftin föregåendebudgetår tiU . SWEDAC framhåUer att detta är en mycket högsjälvfinansieringsgrad i intemationeU jämförelse. Isin enkla anslagsframställning hemstäUer SWEDAC om ett förslagsanslag på 1 000kr för uppdragsverksamheten under /95. 1993/94:100 BU. Det har intetannits skäl tiU att förändra det övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1992/93 - 1994/95. SWEDAC:s årsredovisning visar att uppdragsverksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatte målen kan nås. Uppdragsverksamheten har ökat ivolym, men har ttots dette givit ett underskott på 2,0 mUjoner kronor. Underskottethar feckts av medel från dåvarande ansfeget G 4. Styrelsen för tekniskackreditering: Myndighetsverksamhet. Av anslaget har dämtöver 0,7 mUjonerkronor använts för att redovisa överskott i uppdragsverksamheten. Regeringen konsteterar att RRV inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende uppxlragsverksamheten. Regeringeninstämmer i RRV:s rekommendation att SWEDAC bör lämna en mer komplettresultettedovisning. Regeringenär medveten om att uppdragsverksamheten inte har uppnått taU kostaadsfeckning.I särskUda direktiv för styrelsens fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1995/96 - 1997/98 har regeringen uppdragtt åt SWEDAC att senast tiUden 1 aprU 1994 bl.a. göra en jämförande stadie av hur andra europeiska ackrediteringsorganfinansierar sm verksamhet. Regeringen kommer att to sfäUnmg tiU om ftiUkostaadsfeckning skaU vara ett krav, efter det att SWEDAC lämnat sm stadie omandra europeiska ackrediteringsorgan. Förelag tUl riksdagsbeslut Prop. tiUStyrelsen för teknisk ackreditering: Uppdragsverksamhet för /95anvisar ett anslag på I . Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Anslaget disponeras för bidrag tiU verksamheten vidriksmätplatsema. Dessa är Provnings- och ,Flygtekniska försöksanstalten, , Stotens sttålskyddsmstitat ochFFV . Av bidraget används cUka två ttedjedelar tiU att feckariksmätplatsemas kostaader för att kalibrera riksnormalema mot de intemationeUanormalema och för att kaUbrera de normaler som används i praktiken mot riksnormalema.Resterande medel används tiU investering i och underhåU av normaler ochmätatmstalngar. SWEDAChar i sm enkla anslagsframställning hemstäUt om att det för kommande budgetåranvisas ett reservationsanslag om , vUket innebär en uppräkning med4 % med hänsyn tiU prisutvecklingen jämfört med innevarande budgefer. SWEDAC har anmält sin avsikt att upprättolångtidskonttakt mellan stoten och de bolag som riksmätplatsema tillhör.Konttakten skaU långsUctigt reglera det ekonomiska förhåUandet mellan SWEDACoch riksmätplatsema. Medhänsyn tiU det stotsfinansieUa läget är regeringen inte beredd att tiUstyrka enuppräkning av anslaget. Regeringen beräknar anslaget för /95 tiU8 . Ett produktivitets- och effektivitetskrav om harberäknats på anslaget i enUghet med den princip som tiUämpas genereUt i åretsbudgetförslag. EnUgt regeringens mening är det en fördel om SWEDACtecknar långsUctiga avtal med riksmätplatsema. För att få ett enhetUgt system, bör långsUctiga avtal tecknas med samtiiga riksmätplatser, dvs. även med dem som mte ägs av bolag. Fördelen med avtal är dels att de garanterar långsUctighet i den svenska normaUehållningen, dels att SWEDAC kan avtala om redovisning och uppföljning av riksmätplatsemas verksamhet. Förelag tm riksdagsbeslut Prop. tUlStyrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tiU riksmätpkUsverksam-het /95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till provnings- och mätteknisk FoU, m.m. 1993/94Ansfeg 51772 000 1994/95 Förslag 48 950 000 Ansfeget disponeras för bidrag tiU teknisk forskmngoch utveckling av mät- och provningsteknik, normaUehåUning samt därtUI anknutenstandardisering och rådgivning. Uppgiftema fuUgörs av det sedan den I juU 1993stetUgt helägda bolaget och ()tidigare Stotens provnmgsanstalt (prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr.1992/93:384). SPskaU i detta sammanhang utföra följande tjänster - forskning och utveckling inom mät- ochprovningsteknUc syftande tiU genereU och tiUämpad utveckling av mätmetodUc ochprovningsmetoder, - utarbetande av harmoniserade mät- och provningsmetoder,normalt inom ramen för det intemationeUa och europeiska standardiseringsarbetet, - rådgivning tiU myndigheter i deras föreskrivandeverksamhet specieUt vad gäUer mät- och provningsteknUc, - intemationeUt samarbete inom mät- ochprovningsteknik och FoU, - normaUehåUning innefettande etoblerande ochupprätthåUande av nationeUa normaler och säkerstäUande av den mtemationeUaspårbar-heten. SPhar i sin ansökan om bidrag bedömt medelsbehovet tiU . Medlenprioriteras mot intemationeUt samarbete, nämiare samverkan med högskolor ochsmå och medelstora företog samt mot de utpekade teknUcområdena yttte mUjö,informationsteknik, gmndläggande mättek-nUc, materialteknik ochttansportsäkerhet. 1993/94:100 BU. SPskaU genom effektiv projekthantering och intemationeUt samarbete utveckfetvärtekniska projekt över branschgränser, forskningsdiscipliner ochteknikområden. SP skaU vidare aktivt medverka tUl att FoU-resultot överförs iindustrieUa tiUämpningar med särskUd inriktning på små och medelstora företagsamt stärka mät-och provningsteknikens betydelse för FoU-processen genomsamverkan med , andra forskningsråd och sektorsorgan samt industri ochhögskofe. Regeringen bedömer SPsom ett kompetent och effektivt FoU-organ inom sitt område. Bolagsformen bör geSP möjUgheter tiU ytterUgare utveckling och effektivisering av verksamheten. Idet europeiska integrationsarbetet är mätteknik och provning med forskning ochutveckling prioriterade områden. Som den dominerande nationeUa resursen för FoUinom området provning och mätteknik är SP en betydelsetaU länk i bl.a.teknikspridning, standardiseringsarbete och kvaUtetssäkring för aktörer inomnäringsUvet, myndigheter och organisationer. EnUgt EG:s byggproduktdttektiv får bl.a. produktersom överensstämmer med ett europeiskt tekniskt godkännande förses medEG-märket. Europeiska tekniska godkännanden meddelas inom EG av härför utseddagodkännandeorgan i enUghet med riktlinjer som tagits fram av organenssamarbetsoiamsation Approvals (EOTA). får godkännandeorgan från EFTA-stotema mte vara medlemmar av ECJTA.De får däremot medverka i E(jrA:s arbete på teknisk nivå. För att europeiskatekruska godkännanden skaU kunna utfärdas mom EFTA, krävs att ett EFTA-organbUdas enUgt samma regler som gäUer för EOTA. Ett sådant oigan. Association forTechnical Approval bodies on (), är nu under bUdande. SP ansvarar för och samordnar svensk medverkan iEOTA. SP har överlåtit uppgiftema vad gäUer godkännande och certifiering tiUett (), och Prop. 1993/94:100 1993 utsågregeringen att vara godkännandeorgan enUgt EES- BU. 13 avtalets ochbyggproduktdttektivets regler. Verksamheten inom EOTA och ATAC är resp. kommer attvara av betydelse för den svenska byggindustrins effektivitet och intemationeUakonkurrenskraft. Verksamhetens roU i det europeiska harmoniserings-arbetet börockså understrykas. Regeringen föreslår därför ett bidrag tUl verksaniheten medtekniska godkännanden avseende byggområdet inom EES på /95. Beloppet är en engångsanvisning. Regeringen avser att /96 återkomma i frågan om eventaeUa framtida bidrag tiUverksamheten. Regeringen beräknar bidraget tUl provnings- ochmätteknisk FoU, m.m. för /95 ttU . Av detta beloppavser bidrag tUl verksamheten med tekniska godkännanden avseendebyggonuådet inom EES. Utöver pris- och löneuppräkning har ett produktivitets-och effektivitetskrav om beräknats i enUghet med den princip som tiUämpasgenereUt i årets budgetförslag. tiUBidrag till provnings- och mätteknisk FoU, m.m. för /95 anvisarett reservationsanslag på . 1993/94Anslag 44 592 000 1994/95 Förslag 39 651000 I enUghet med beslut (prop.1992/93:21, bet. 1992/93:NU5, rskr. 1992/93:34) mrättades en ny myndighet,, på elsäkerhetsområdet den I januari 1993.1Elsäkerhetsverket ingår de delar av som tidigare ansvarat förelsäkerhetsområdet. Den tidigare regionala tiUsynsorganisationen, Stotenselektriska inspektion, utgör vidare en del av den nya elsäkerhetsmyndigheten.Elsäkerhetsverket är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor påelområdet. Det övergripande målet för elsäkerhetsarbetet är att förebygga skadapå person och egendom orsakad av elektricitet. Verket skaU därvid i enUghet medsin mstmktion (1992:1139) svara för stotUga insatser för att bygga upp,upprätthåUa och utveckla en gcxl säkerhetsnivå för elektriska anläggningar ochelektrisk materiel. Inkomster hos , som redovisas påstotsbudgetens inkomstsida under inkomsttitehi 2552 Övriga offentUgrättsUgaavgifter, beräknas tiU ca 43 mUjoner kronor för nästo budgetår. skaU inkomma med en fördjupadanslagsfram stäUning senast den för tteårsperioden /96 - 1997/98. 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 Regeringenhar i beslut medgivit att befrias från skyldigheten attlämna årsredovisning för försto . Ism enkh anslagsframställning anför verket bl.a. att arbetet har påbörjats medatt to fram en fördjupad anslagsframstäUning och att i det arbetet ingår attgöra en djupare analys av verksamheten. Mot den bakgmnden föreslår verket ingastörte förändringar av verksamheten för /95. Inom områdetmarknadskonttoU av ehnateriel räknar dock verket med ökade insatser.Elsäkerhetsverket föreslår att 45 OCX) anvisas för verksamheten underanslaget för /95. 1993/94:100 BU. Det har mtefiinnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för budgetåret1993/94. Avgiftemasom tos ut för verksamhet skaU redovisas under inkomsttitelpå stotsbudgeten. Motsvarande utgifter täcks från ramanslaget. Regeringen delarElsäkerhetsverkets bedömningar vad gäUer de hittiUsvarande erfarenhetema avverksamheten. Regeringensbedömning är att verksamheten inom myndigheten under det kommande budgetåretbör bedrivas enUgt de riktlinjer som lades fest budgetproposition. I anslutning till msatsema skaU verket följa denintemationeUa utvecklingen samt främja svenskt deltagande i intemationeUtsamarbete inom sitt verksamhetsområde. För genomförande av nämnda insatser skaU verketsamverka med berörda myndigheter samt med näringsUvs-, arbetstegar- ochinttesseorganisationer. fijUgör de uppgifter som tiUsynsmänöver elektriska starksttömsanläggningar och elektrisk materiel har enUgt lag eUer annan författning.Inom är verksaniheten indelad Prop. 1993/94:100 i encentral del - med ansvar för föreskrifter, elanläggningssäkerhet och BU. 13elmaterielsäkerhet - och en distriktsorganisation med ansvar för den lokala tiUsynsverksamheten. medför att frångår obUgatoriskförhandskonttoU som utförs av fredjepartsorgan. Avtalet medför vidare attSverige kommer att avskaffa registteringssystemet för elektrisk materiel. IenUghet med beslut om ändring i lagen (1902:71 s. 1),mnefettande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar och regeringensbeslut om förordning (1993:1068) om elektrisk materiel upphörskyldigheten att registtera elektrisk materiel. Mot bl.a. denna bakgmnd harvissa besparingar beräknats under anslaget. Fr.o.m. /94 infördes enavgiftsfinansiering av verksamheten i form av en elabonnentovgift. I enUghetmed förordning (1993:560) om efebonnentovgift skaU elabonnenter årUgen efterdebitering inbetafe elabonnentovgiften tiU eUeverantören. Intäktema frånefebonnentovgiftema tiUförs inkomsttitel. För /95 beräknas medelsbehovet förElsäkerhetsverket tiU . Utöver pris- och löneomräkning har ettproduktivitets-och effektivitetskrav om beräknats på anslaget i enUghet medden princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. tiUElsäkerhetsverket för /95 anvisar ett ramanslag på 39 651 000kr. 1992/93 UtgUt 13 562 297 1993/94 Anslag 14 964 000 1994/95 Förslag 15 499 000 () är centralförvaltningsmyndighet för frågor som rör brandfarUga och explosiva varor. Detövergripande målet för verksamheten är att förebygga att personer och egendomkommer tiU skada vid hantering av sådana varor. Inkomster hos SÄI, som redovisas på stotsbudgetensmkomstsida under inkomstateln 2552 Övriga offentUgrättsUga avgifter, beräknastiU ca 15 nuljoner kronor för nästo budgetår (innevarande budgetår 14,5 mUjonerkronor). SÄIhar i sm årsredovisning i de delar som avser resultottedovisningen redovisatverksaniheten i verlcsamhetsområdena regelarbete, tiUsyn, tiUståndsfrågor,förlagsverksamhet, uttedningsarbete samt extem UtbUdning. Stmktarenöverensstämmer i huvudsak med den som redovisades i den fördjupadeanslagsframställningen. Verksamhetsmål och resultotkrav har lagts fest. Resultottedovisningen mdUcerar att de festiagdamålen och resultetkraven i aUt väsentUgt har klarats. SÄI menar att deavvUcelser som finns inte är av den arten och omfattningen att särskUdaåtgärder behöver vidtos. SÄI påpekar att av de särskUcfe stadier som skett avicke föranmäld tiUsyn, av resursema inom tiUsynsområdet, framgår attmspektionen bör överväga att prioritera kompUcerade anläggningar. Vad gäUertUlsynsområdet påpekar mspektionen att uppföljningssystemet skaU utvecklasytterUgare tiU nästo års resultettedovisning. gäUer ävenförlagsverksamheten, som SÄI har ansvar för . SÄI menar att det ekonomiska resultetet iverksamheten är tiUfredsstäUande. Kostnadema för verksamheten har håUits underden budgeterade ramen, vilket ytterUgare förbätttat likviditeten. Inspektionenpåpekar att avgiftsintäktema för /93 minskat med ca 2,6 mUjonerkronor jämfört med föregående budgetår. Minskningen beror på att SÄI införövergången tiU ramanslag den I juU 1993 genom nedsättning av avgiftsutteget förförste sttävat efter att uppnå ett ackumulerat noUresultet. Dettehar dock av oUka skäl inte lyckats utan det ackumulerade överskottet uppgår tiUca 3,6 mUjoner kronor. RRVredovisar inga invändningar i sin revisionsberättelse. I sin enkla anslagsframställning menar SÄI utan atthänvisa tiU resulteten i årsredovisningen att inriktningen på verksamheten börUgga fest under /95. SÄI föreslär i sin enkla anslagsframställning attanslaget feststäUs i enUghet med festiagd resursram. Inspektionen redovisar ettutökat resursbehov vad gäUer medel för deltegande i det europeiska standardiseringsarbetettiU följd av ett av EG antoget dUektiv om explosiva varor (+200 000kr). 1993/94:100 BU. De övergripande mål som gäUer för perioden /92 - 1994/95 bör Ugga fest. Regeringen har beslutot att de övergripande mål och verksamhetsmål som gäUt för perioden /92 - 1994/95 utsttäcks tiU att omfatta även /96. Ramanslag 1994/95 1994/95 [ SÅl.sårsredovisning visar erUigt regeringens mening att verksamheten bedrivs medsådan inriktning att de uppsatte målen och kraven i aUt väsentUgt kan nås. Dethar emeUertid ännu inte varit möjUgt att göra en fotalbedömning aveffektiviteten av verksamheten, eftersom underlaget för sådan prövning intekommer att vara komplett förrän tiU /95. SÄI:s ekononuska resultot är tiUfredsstäUande.Kostaadema för verksamheten har håUits under den av regeringen budgeteraderamen. Räntenettot var klart positivt mot att det under tidigare budgetår harvarit negativt eUer i närheten av noU. Regeringenkonstoterar att RRV inte anfört några invändningar i revisionsberättelsenavseende SÄI. Sammantogetinnebär regeringens bedömning att de rikUinjer som lades fest i 1991 årsbudgetproposition bör gäUa även för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Anslagetbör efter vissa telcniska justeringar feststäUas i enUghet med denplaneringsram som beräknades budgetproposition. Regeringen beräknaranslaget tiU efter pris-och löneomräkning. Under /94 har SÄI infört enkontinuerUg tidredovisning som aUa de gemensamma kostaadema fördelaspå den operativa verksamheten. Härigenom skapas fömtsättningar för inspektionenatt i årsredovisningen /verksamhet redovisa effektiviteteni sitt intema arbete genom att relatera alfe prestotioner tiU Prop.1993/94:100 kosmader, som bl.a. kan anges i form av nyckeltal somprcxluktivitets- Bil. 13 mått för hefe och defer av verksamheten. Regeringen anser att resultotappföljningen börutvecklas i enUghet med de planer som SÄI redovisat så att åtgärder ochinsatser mom olika verksamhetsgrenar så långt möjUgt kan kopplas tiU de mål ochkrav som angetts. tiUSprängämnesinspektionen för /95 anvisar ett ramanslag på . geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. 1992/93 Utgift 123 975 777 Reservation' 1085 928 1993/93 Anslag 130 354 000 1994/95 Förslag 130 680 000 'ReservationsanslagetSveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering m.m. från budgetåret1990/91. geologiska undersökning (SGU) är centtalförvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet ochmineralhantering. Det övergripande målet för SGU:s verksamhet är att undersöka,dokumentera och beskriva geologi för att tillhandahåUa geologiskinformation som behövs särskilt inom områdena mUjö och hälsa, fysisk planeringoch hushållning med natarresurser, natartesurs-försörjning, jord- och skogsbmkoch totalförsvar samt att marknadsföra denna information. SGU är chefsmyndighet för Bergsstoten, som ärregional förvaltningsmyndighet för frågor om landets mineralhanfering. Måletför Bergsstotens verksamhet är att möjUggöra eftersökande och utvinning avfrämst , att förhindra misshushållning med våra mineralresurser samt attförebygga att personer och egendom kommer tiU skada vid gmvdrift. Inkomster vid SGU och Bergsstoten, som redovisas påstotsbudgetens inkomstsida under mkomsttttehi 2528 Avgifter vid Bergsstoten,beräknas tiU 3,0 mUjoner kronor för nästo budgefer (mnevarande budgetår 3,4mUjoner kronor). SGU har i sinårsredovisning i de delar som avser resultottedovisningen redovisatverksaniheten i verksamhetsområdena geologisk undersökningsverksamhet, utökadundersökningsverksamhet i och , myndighetsverksamhet mkl. Bergsstoten, mineraUn- Prop. 1993/94:100formationskontor i , intäktsfinansierad verksamhet samt forskning BU. Med undantag för under /93 nytilUcommandeverksamheter överensstämmer stmktaren i aUt väsentUgt med den som redovisades iden fördjupade anslagsframställningen. Som verksamhetsmål för den anslagsfinansieradeverksamheten exkl. stöd tiU geovetenskapUg forskning har följande lagts fest. De långsUctiga målen för den regionala systematiskaundersökningsverksamheten innebär att mcxlem information anpassad tiUsamhäUets olika behov inom skUda regioner skaU finnas tiUgängUg för avSveriges landyto . För de prospekteringsinttessanto delama avVästerbottens och skaU informationen finnas . För deflygbaserade geofysiska undersökningama skaU 75 %-målet uppnås år 2002.Informationen om de lösa av lagringarna på hefe den svenska kontinentalsockelnskaU finnas tiUgängUg . Som mål för den intäktsfinansierade verksamhetengäUer att den skaU ökas under tteårspericxlen fram t.o.m. budgetåret1993/94. Denna verksamhet skaU bedrivas med taU kostaadsfeckning. I fråga om Bergsstotens verksamhet gäUer attinförandet av den nya mineraUagstiftningen skaU prioriteras och atttiUsynsverksamheten skaU håUas på en fortsatt hög nivå. Resultettedovisningen visar att verksamheten /93 anpassats och bedrivits på ett sådant sätt att delångsUctiga verksamhetsmålen och de övriga målen kan uppnås. Vad gäUer den geologiska undersökningsverksamhetenhar dock i flera faU årsmålen mte kunnat uppnås taUt ut. beror i huvudsakpå att vissa program på gmnd av senarelagd nyrekrytering inte haft möjUghet artdisponera personal i den omfattning som planerats. Senareläggningen orsakadesav de minskade anslagen tiU SGU:s verksamhet som aviserades i 1993 årsbudgetproposition. SGU valde då att avvakte med nyrekrytering tiU dess detklarlagts att de nödvändiga kostaadsminskningama kunde uppnås. Det ledde tUlatt de ekonomiska resurser som anvisats tiU verksamheten mte helt förbmkats.Eftersläpningen i den geologiska undersökningsverksamheten beräknas hämtos inunder /94. Det uppstår därigenom, påpekar SGU, inga avvUcelser iförhåUande tiU de uppställda långsUctiga målen. SGU påpekar vidare att de av stotsmaktema våren1992 beslutode nya eUer utökade verksamhetema, dvs. uppbyggnad och drift av ettmineral-informationskontor i samt ökad undersökningsverksamhet i deprospekteringsmttessante områdena i och , harsatts i gång och bedrivits i fömtsatt omfattning. Investeringar i system och utmstning för denmaringeologiska verksamheten fogs i fuU produktion. Det innebär attundersökningstakten ökade med en faktor tte jämfört med läget föremvesteringar-na. SGU anser att det ekonomiska resultetet iverksamheten är tiU fredsstäUande. Den anslagsfinansierade verksamheten har av skäl som nämnts mte helt förbmkat de ekonomiska resurser som anvisats tiU 71 verksamheten.Anslagssparandet uppgår tiU 17 mUjoner kronor, vUket utgör av dettiUdelade ramanslaget. Dämtöver finns under ett s.k. Prop. 1993/94:100äldreanslag en reservation på 1,1 mUjoner kronor, avseende ännu ej BU. 13ianspråktegna engångsanvisade medel för två särskUcfe ändamål. Vidare har denintäktsfinansierade verksamhetens omsättiiing ökat tiU 13,6 mUjoner kronor ochöverskottet efter finansnetto uppgår tiU 0,4 mUjoner kronor. Den ökade volymenhar lett tiU högre bidrag tiU feckning av gemensamma kostaader. Det balanseradeöverskottet från uppdragsverksamheten är 2,4 mUjoner kronor.