prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Vägen utgören viktig del av den infrastruktur, som är nödvändig för att effektivt kimnadriva utvecklingen i mot marknadsekonomi vidare. Konkrethandlar projektet om upprustning av rUcsväg 13, som leder mot i norr ochsom i sydost har förbindelse med flera hamnstäder i . ochAsiatiska svarar för arbetet med de norra respektive södravägavsnitten och för en meUanUg-gande vägsttäcka om totalt 177 km.Förutom rådgivrUng och materieUt stöd tiU själva vägbygget, omfattarSIDA-åtagan-det också utbildnings- och institutionsuppbyggande insatser inomLaos trans- Hjulspärenvittnar om att inte bara tröga vattenbufflar trafikerar vägen. SIDA deltar iett stort vägprojekt, en viktig del av uppbyggnaden av infrastrukturen i Laos.Foto: , Bazaar. portministerium samt , ett projekteringsinstitut och en organisation för landetsvägunderhåU. Den tekniska biståndskomponenten i biståndet har utvecklats väl,inte minst vad bettäffar väg-skolan där hittiUs ca 200 tekniker har utbUdats. Vägbyggetdäremot har drabbats av betydande fördyringar på grund av att man bUvit tvimgenatt reparera delar av den nybyggda vägen till en kostnad av 20 miljoner kronor.Efter en genomgripande omorganisation flyter nu arbetet väl. Genom attinsatsen tidsmässigt blir betydligt längre än beräknat uppskattas fördyring avprojektkostnaderna tiU totalt 65 mUjoner kronor. Den slutgiltiga prislappenför insatsen har satts tUl 275 mUjoner kronor. SI(ogssel(torn Förutomvattenkraften är skogen största naturresurs och svensktbistånd har tUlbaka varit inriktat på att stödja ettuthåUigt utnyttjande av dessa resurser. Två skogsföretag har tidigare byggtsupp med svenskt bistånd. Miljöaspekten har uppmärksammats aUtmer tUlsamn\ar\smed kunskapsutveckling och institutionsuppbyggnad i bl.a. följande insatser: rådgivning tUl laotiska skogsbruksmyndigheter identifiering för skyddsåtgärder av ekologisktkänsUga skogsområden, skogsplanteringar rådgivning för att generera högre inkomster pålandsbygden t.ex. vad bettäffar avsättning för skogsprodukter, altemativagrödor och modem boskapsskötsel. VidSIDA:s årsgenomgång 1991 fanns flera frågetecken om organisation, givarsamordning,verksamhetens irmktning m.m. Därför beslöts att endast ingå ettettårigt nytt insatsavtal istäUet för ett planerat fyraårigt. Friktion isamordningen med givare såsom och Finruda har börjat skönjas. Biståndgenom SIDA, mkr Disponibelt 1992/93 1993/94 Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Ettomfattande bistånd tUl ett kraftverksbygge (Xeset) avslutades , ochdärefter har genomförts en rådgivningsinsats med landets elkraftbolag sommottagare, som löper fram . Ett fortsatt stöd inom energisektom harbedömts som angeläget och SIDA planerar därför att genomföra en studie föratt identUiera lämpUga orruråden. Motbakgrund av den mycket eftersatta hälso- och sjukvården i landet, planeras fören gradvis utökrung av det nyUgen initierade hälsosektorstödet. För närvarandeges poUcy-stöd tUl hälsoministeriet för lä-kemedelskonttoU samt visstförvaltningsstöd ägnat att stärka ministeriets kapacitet att administtera,planera och koordinera sin verksamhet. Dessutom har ett mödra-och bamhälsovårdsprogramsamt ett dricksvattenprogram inletts i samarbete med (). Institutioneilt stöd/demoicratistöd Enviktig pågående insats rör utveckling av en laotisk statistikmyndighet med hittillsgoda erfarenheter. () har anUtats för att genomförainsatsen. Bistånd på mänskUga rättighets- och demokratiområdet har vidareirUetts och innebär rådgivrdngsstöd tUl landets justitieministerimn, tiUjurist-utbUdningen samt stöd tUI utgivning av landets "författningssamling".En SIDA-stödd seminarieverksamhet inom ramen för demokratibiståndet som ärägnad att sprida kunskap om landets lagstiftning ute i regionema har tUlsvidare suspenderats. Bland övrigt demokratiinriktat bistånd kan nämnas återkommandeparlamentarikerbesök i samt stöd via svensk enskUd organisation tUlLaos kvinnounion. Ettmuseisamarbete har irUetts med som svensk part. Hittillshar totalt 59 laoter deltagit i BITS intemationeUa kurser med i huvudsakföljande inrUctning: skogsbruk, vägbyggande och vatterUoraft/energUörsörjning.Under /93 utbetalades . övervägsinget utvidgat BITS-engagemang i . Huvuddelenav det svensim biståndet har tidigare gått till finansieringen avkraftverksbygget Kotmale. är stödet koncentrerat tilllandsbygdsutveckling och undervisning på lågstadienivå. Stödet har Ökattillgången och förbättrat kvaliteten på undervisningen, särskilt för barn i deeftersatta plantageområdena. Konflikterna i de norra och östra delarna hämmarfortfarande landets utveckling. Yta........................................... 66 000km (1991) Befolkning................................. ca 17milj. Befolkningstillväxt/år...... 1,(1980-91) Förväntad medellivslängd vid födseln Dödlighet, bam under 5 är............... 3, BNI/invånare.............................. Totaltbistånd, andel av BNI........... 8,(1991) Skuldtjänstkvot................................ (1992) Ekonomi, politik ocli samhälle SriLänka har länge fört en poUtik med social inriktning. Fram tUl slutet av1970-talet präglades utvecklingspoUtUcen av stark StatUg konttoll medprotektionism och importsubstitution som viktiga inslag. Sedan det nuvaranderegeringspartiet kom tUl makten har ekonomiska reformer i Ube-raUseranderiktning successivt genomförts och följer Sri Länka ett strukturanpassningsprogramstött av och IntemationeUa valutafonden (IMF). I genomsrUft underden senaste tioårsperioden har landets årUga tiUväxt varit 4,8 %.Uttikeshandeln har vuxit kraftigt. ParaUeUt med UberaUseringspoUtiken sökerlandets regering följa en fattigdoms-bekämpande sttategi, som innehåUer ettantal delvis konsumtionsinriktade, delvis produktionsfrämjande program författiga hushåU. DetväUärdssystem som byggts upp har lett tUI höga förvänt-rUngarpå regeringen. När dessa förvänt-rUngar inte kunnat uppfyllas har social orouppstått. En exttem vänsterrörelse, JVP, organiserade 1987 -1990samhäUsförla-mande shejker och utförde sabotage och en mängd mord på framföraUt poUtiker och StatUga änstemän. Efterhand mötte upprorsrörelsen hårt motståndhån regeringssidan, vilket ledde tiU att JVP slutUgen krossades under våren1990. SamhäUsUvet har gradvis normaliserats i landets södra ochcenttala delar. tiUbaka pågår en väpnad kamp meUanregeringen och en tamUsk rörelse, Liberation Tigers of TamU Ealam, som kämparför en självständig tanrulsk stat i landets norra och östta delar. fortsätter oavbrutet och utveckUngen är svår att förutse. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetainingar /93,micr SIDA total ......................... 71,2 Sedanomvärlden fått kännedom om grava övergrepp i södra i samband med uppgörelsen mellan JVP och regeringssidan har denlankesiska regeringen utsatts för mycket kritik utifrån. Flera UifemationeUaorganisationer för mänskUga rättigheter har bjudits in fiU landet och dessahar rapporterat om läget bettäffande de mänskUga rättighetema och fört endialog med den lankesiska regeringen med påföljd att antalet kränkningarminskat markant i Sri Länka. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Somen följd av inbördeskriget har mUitärutgiftema varit förhåUandevis höga ochuppgår tiU av BNP. Biståndet - givare och administration ,Asiatiska och svarar för av biståndet tUlSri Länka. är den största givaren, huvudsakUgen i form av mjuka lån. Detsvenska biståndet uppgår tUl av det totalabiståndsflödet och tiU av gåvobiståndet. Det inleddes med stöd avSri Länkas famUjeplaneringsprogram. blev Sri Länka programland. FramtUl utgången av 1992/93 har närmare 2 mUjarder kronor betalats ut somgåvobistånd. Bistånd genom SIDA, mkr Katastrof/humanitärtbistånd 0,1 Huvuddelenav det svenska biståndet har använts tUI finansiering av kraftverksbyggetKotmale, beläget i de centtala högländerna. Utvecklingssamarbetetmed Sri LarUca regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal om sammanlagt 70mUjoner kronor för perioden /93 -1993/94. Biståndet koncentteras tilllandsbygdsutveckUng och undervisrung på lågstadieruvå. Det är tUl sindoirunerande del riktat mot fattiga grupper i samhäUet. Detsvenska stödet tUI landsbygdsutveckling omfattar fem insatser, varav de viktigasteavser utvecklingsprogram i tte av landets 24 distrikt. Vidare ingår ettmobUi-eringsprogram för fattiga samt institutio-neUt stöd. En utvärdering avhela landsbygdsstödet som gjordes 1991 kom fram tiU att stödet är effektivtoch i överensstämmelse med uppstäUda mål. Utbyggnaden av social infrastrukturhar utförts som självhjälpsarbeten och bidragit tUl högre levnadsstandard iform av förbätttade bostäder, bättte sanitära förhåUanden och säkrarevattenförsörjning. Den sociala mobUiseringen i kombination med kreditprogramhar inte bara resulterat i ett stort antal inkomstbringande aktiviteter,särskUt bland kvinnorna (av målgruppen) utan har också bidragit tiU ökadmedvetenhet och självfUUt hos målgruppen. Detsvenska stödet tUl Sri Länkas under-visrUngssektor innefattar två primärskoleprogram,korrespondensutbUdning av lärare, uppbyggnad av specialundervisning, skoUedarutbUdrungsamt forskningsinsatser. Stödet har ökat tiUgången och förbätttat kvaUteten påprimärskoleutbUd- ■■■: ■■'. .'- ■*■ i-.. .-Jb. ■ ■»"■■'■.f .■■">*" '■■■■ . ' -■ ■ _ il '-;;*■ ..;*' ' I _ s" T. ' Bi»'* ■-> ■ £ntamilsk teplockerska i Sri Länka. En viktig del av det svenska biståndet gällerlandsbygdsutveckling vilket innebär uppbyggnad av social infrastruktur, bättresanitära förhållanden, säkrare vattenförsörjning, kreditprogram. Foto: PerKlaesson/, . ningen för bam ieftersatta områden, särskUt i plantageområdena. En utvärdering under 1991visar att stödet fyller ett stort behov inom undervisningssektom. Övrigt stöd genom SIDA Humanitärtbistånd och stöd fiU insatser för mänskUga rättigheter och demokrati harlämnats tUl ett antal svenska och larU Sarechar stött forskning i Sri Länka. lämnas stöd till ett tiotalinsatser, bl.a. för forskning om vattenbufflar, risodling, kustekologi ochlivsmedelspolitik. Swedecorpbedriver utvecklingsprojekt huvudsakUgen genom stöd tUl utveckling avlankesiska företag och näringslivsorganisationer. ärengagerat i tre samriskföretag i landet. 1BITS intemationeUa kurser deltar eft ttettiotal lankeser. Denpolitiska omorienteringen och återtåget från har inneburit ettpolitiskt och ekonomiskt närmande till omvärlden. Det svenska biståndet syftartill att på olika sätt stödja den ekonomiska reformprocessen. Stödet till hälsovårds-och skogssektorn fortsätter med utökade insatser inom energisektom.En treårig landstrategi kommer att utarbetas under budgetåret. ''"":> -, Ho / biiLi SiUtiiinii, 'biDA Ekonomi, politik och VietnamsutveckUngspoUtik har visat upp goda resultat ochomvandlingsprocessen mot marknadsekonomi går vidare. Hämmande för dennaprocess har dock varit bortfaUet av tidigare bistånd från det före dettaComecon-området samt ett fortsatt handelsembargo och motstånd från amerikansksida mot kreditgivning tiU via de intemationeUa finansinstituten. USAhar nyUgen givit upp sitt motstånd mot en normalisering med dessa, menhandelsembargot fortsätter om än i uppluckrad form. ökade landets totala produktion medöver . Industrin var den del av ekonomin som växte snabbast. Vietnamkunde öka sina exportinkomster med ttots att landefs valuta apprecieradeskraftigt . 1992 var handelsbalansen positiv för försfa gången påöver . En markant nedväxUng av inflationstakten kunde också noteras. Denuppgick nu tiU i årsgenomsnitt. Utöver regeringens ekonomiska reformpoUtik imarknadsekonomisk riktning, torde en viktig roU för den positiva utvecklingenha spelats av den utrikespoU-tiska omorientering som irUeddes imder Yta........................................ (1991) Befolkning..................................... 71 milj. (1992) Befolkningstillväxt/år................... 2,(1992) män.................................................... (1990) kvinnor............................................... (1990) Förväntad medellivslängd vid födseln män................................................ 62,7år (1990) kvinnor........................................... 64,8år (1990) Dödlighet, barn .............. 6,(1990) BNI/invånare ............................ (1992) Totaltbistånd, andel av BNI.......... 1,(1991) Skuldtjänstkvot................. uppgift saknas Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,mkr SIDA total.......................... 313,0 Den har inneburit ett politiskt och ekonomiskt närmande tiUomvärlden med särskUd betoning på ländema i närområdet. Ett resultat härvidlagär observatörskap i den sydostasiatiska samarbetsorganisationenASEAN. Trots de ekonomiska framgångama återstår problemsom hög arbetslöshet, som i ökande utsttäckning drabbar kvinnor och andrasvaga grupper i samhäUet. TiUgången på social service, t.ex. hälsovård ochUtbUdning, försvåras i praktiken för de fattigaste. En viss förbättring har manimder sökt åstadkomma genom att höja lönema för berördastats-anstäUda personalkategorier. Ettviktigt hinder för en snabb ekonomisk utveckUng utgörs av den svagainfra-stnUcturen. Andra problem är en växande korruption i de flesta delar avekonomin samt en utbredd varusmuggling. Reformprocessenfortgår, men mycket återstår . De statUga institutionema är svaga ochförståelsen för marknadsekonomins mekanismer har inte slagit igenom på aUanivåer. Privatiseringen av statUga företag går mycket ttögt, men den privatasektom markerar ändå förtroende för det ekonomiska kUmatet genom nybUdning avföretag. Antagandetav konstitution med åtföljande val tUl ett reformerat parlamentmedförde ett viktigt steg i demokratisk riktning, eftersom parlamentet - ochinfe som tidigare det statsbärande - blev landets högstapoUtiska organ. De sista fångarna som hålUts i "omskolningsläger"släpptes . Ett mindre antal poUtiskafångar finns dock kvar och några rättegångar mot personer som anklagats föromstörtande verksamhet hai- resiUterat i långa fängelsesttaff. IMilitärutgifter, hotbild och väpnade konflikter DenpoUtiska omorientering, som bl.a. kan ses manifesterad i återtåget fifånKambodja samt den starka prioriteringen av den ekonomiska reformprocesseii ärfaktorer som bidragit tUl en kraftig minskning av anslagen tUl krigsmakten. Armén uppges exempelvis ha halverats och någraväsentUga nyanskaffningar av materiel har veterUgen inte företagits. Biståndet - givare och administration Sedandet tidigare omfattande ösfbiståndet i stort sett upphört var ochFirUand de huvudsakUga bUaterala givama. ,1992och halva 1993 har dock de flesta västländer återupptagit biståndsgivningen iolika former. SärskUt och återkomst på arenan tordeuppfattas som vUc- Redanirman det blev aktueUt med ett hävande av det amerikanska embargot och dess följdföreteelserräknade den vietnamesiska regeringen med ett årUgt sam-marUagt - bUateralt ochmultUateralt -bistånd om ca 500 mUjoner US doUar. Sicatteprojelct - ett intressant nytt biståndsprojeitt NärVietnam nu omstruktureras i marknadsekonomisk rUctrung är det av yttersta viktatt staten kan generera uakomster (skatter) för att garantera väUärd och fördelningav resursema. SIDA stödjer genomRikskattesverket (RSV) ett skatteprojekt om totalt 11 mUjoner kronor, som löperpå och vars mål på kort sikt är att stärka skatteadministtationen på centtal, regionaloch lokal nivå utveckla ett intemt utbUdningssystem, utarbetaoperativa handböcker genomföra pUotprojekt på disttiktnivå för attimdersöka om det går att införa datorisering. Delvissom ett resultat av projektet kan konstateras att skatteintäktema imder 1992ökade med jämfört med föregående år och uppgår tUl ca14 % av BNP. SIDAoch i viss mån Sarec har länge dominerat utvecklingssamarbetet med Vietnam.Swedecorp utökar sin verksamhet och planerar att /94 etablera enegen representation i landet. Även vad bettäffar BITS-samarbetet, som förnärvarande begränsar sig fiU finansiering av vietnamesers deltagande iintemationeUa kurser, föreUgger goda förutsättningar för en expansion inomsåväl tekruskt samarbete som kreditgivrung. fortsätter att ta emotvisst katasttofbistånd från . Under innevarande budgetår kommer för Denhär lilla flickan får vård vid avdelningen för undernärda barn i ett barnsjukhusi Ho-Chi-Minh-staden. Det svenska stödet till hälsovården gäller bl.a.administrering av sjukhus. Foto: , Bazaar. att utarbetas entteårig landsttate-gi för vårt totala bistånd tiU landet. arbetsavtal med Vietnamavser perioden /93 -1993/94. Detövergripande syftet med SlDA:s pågående bistånd tUl är att på oUkasätt stödja den pågående ekonomiska reformprocessen samt att genom dialog ochinsatser främja demokrati och mänskUga rättigheter i landet. Det traditioneUastödet inom hälsovårds- och skogssektorerna fortsätter med utökadeinsatser inom energisektom. Insatser inriktade på institutioneUt stöd tiU denekonomiska reformprocessen får aUf större betydelse. MUjöaspektema bevakas i ökandeutsttäckning. EnUgt regeringens instruktioner är ett tidigare omfattandeimportstöd på väg att a-wecklas och inget nytt avtal har heUer ingåtts sedandet senast gäUande gick ut . Sedanmitten av 80-talet har SID A-stödet tUl skogssektorn huvudsakligen inriktats påinsatser för skogsskötsel, forskning och markvård. En principiell förändringfrån tidigare stöd kan konstateras genom att detta nu fokuseras på den eriskUdebonden/skogsbrukaren, som har givits nyttjanderätt tiU marken och frittkan förvalta den. Viktiga komponenter i biståndet är rådgivning imarkrättsliga frågor, nya metoder för enskUt bondeskogsbruk, åter-plantering avskog, rådgivning för skogs-utvecklUig samt stöd tUl ett skogsforskningsinstitut.Det svenska skogsprogrammet, i vUket jämsfälldhet meUan män och kvinnor ägnassärskUd uppmärksamhet, är geografiskt koncentrerat tiU de fem PappersbrrUcet Bai i Vinh har sedan 1990drivits i vietnamesisk regi med tUl-fredsstäUande resultat. Den ökande närvaronav intemationeUa biståndsgivare har motiverat en större samordning och endialog har bl.a. irUetts med AusttaUen, IntemationeUa jordbruksutvecklingsfonden() och () i detta syfte. StödettUl hälsovården har länge varit ett centtalt inslag i SIDA-samarbetet och harfrämst varit inriktat mot prunärhälsovår-dens behov. Efter en utvärdering avhälso- Bistånd genom SIDA, mkr sektorbiståndet1992 har partema enats om följande koncentterade framtida inriktrung isamarbetet, som kommer att gäUa fr.o.m. /95: rådgivningsinsatser rörande centtal planering avlandets primärhälsovård, hälso- och sjukvårdsförsäkring m.m. mödra- och barnhälsovård inklusive famUjeplaneringoch aids/hiv-bekämpning stöd tiU administtering av sjrUdius Deskriande bristema på infrastrukturområdet och dessas hämmande inverkan på denpågående ekonomiska reformprocessen, har motiverat SIDA tiU ett kraftigtökande engagemang . Tyngdpunkten i samarbetet Ugger på ettflertal insatser på eldistributionsområ-det med landets tte kraftbolag somhuvudsakUga mottagare. Viktiga komponenter är förutom upprustning aveldisttibutionsnä-tet, reparation och iståndsättande avttans-formatorstationer, leveranser aveUnätarut-rustrUng/telekommimikationsutrustning samt managementutbUdning förledningspersonal inom elkraftssektom. Innevarande tteåriga sektoravtal på 102 mUjonerkronor kommer att övergå i ett nytt tteårsavtal ftån 1994 för vilket en fördubbladmedelstiUdelning planeras om 200 mUjoner kronor. Institutionellt stöci/demokratistöd Insatserför att bygga upp den institutioneUa kompetensen i landet utgör en synnerUgenvUctig del av stödet tiU reformprocessen. Samarbetet omfattar insatser påskatte- och rättsområdena, materieUt stöd och utbUdningsinsatser inom bankväsendet,stöd tUl UtbUdning i makroekonomi, ekonomisk poUcyanalys, företagsledning,massmedie- och kultursamarbete m.m. Sverigehar utfäst sig att under förutsättning av ett brett intemationeUtstöd delta i en stödgrupp med syfte att reglera utestående skulder tUlIntemationeUa valutafonden (IMF) och därigenom möjUggöra ny utlårung frånfonden. Genom att gav upp motståndet mot ett sådantinitiativ kunde detta realiseras. Inom ramen för detsamma bidrog med10 mUjoner US doUar/80 mUjoner kronor. Bistånd genom enskilda organisationer EnskUdaorganisationer får allt lättare att arbeta i . Rädda Bamen är representeradei , då blev nytt programland. För övrigt är RäddaBamen i samarbete med DiakorUa engagerade i ett samnordiskt projekt ägnathemvändande vietnameser. Svenska Röda korset finansierar en representant förInternationella Röda korsfederationen i samt ett katasttofberedskapsprogram. Katasttofirisatserför ovan nämnda "båtflyktingar" har kanaUserats bl.a. via SIDA tUlDiakorUa. /93 uppgick derma hjälp tiU ca 2,9 mUjoner kronor. för enexportfrämjandeinsats och ett par mUjöinsatser. Studier har vidare bekostats påstandardiseringsområdet och för ett kompeter\suppbyggande inom den vietnamesiskahandelskammarorganisationen. En kraftigt utvidgad verksamhet förbereds -budgeten /94 är 8,9 mUjoner kronor. Nya projektidéer rör t.ex. ett centerför företagsledarutbUdrUng, som skaU vara ett fönster mot den svenskamarknaden. En annan projektidé är främjande av handel och investeringar - TIPS(Trade and Investment Promotion Specialist) - vilket innebärplatsrepresentation i Ho-Chi-Minh-staden (). /93 utbetalades totalt 1 mUjon kronor. Sedan1976 stöder Sarec ett omfattande forskningssamarbete, som koncentterats tUljordbruk och medicin. Forskarutbyte inom ramen för detsamma omfattar förnärvarande ett 20-tal forskare, varav merparten är vietnameser på utbUdrung iSverige. har verksamheten berört ett 20-tal projekt. Nya områden ärmakroe-konomis stabUiseringspoUtik, primärhälsovård samt marin miljö. Under budgetåret1992/93 utbetalades 8,1 mUjoner kronor. Förnärvarande finns endast vietnamesiskt deltagande i BITS intemationeUa kiurser,i vUka sammanlagt ett 120-tal vietnameser deltagit. För budgetåret1992/93 utbetalades 3,4 mUjoner kronor (43 personer). Sedan1991 har i ett finskt samarbete lett utbUdning av företagsledare ivietnamesiska exportföretag samt arisvarat Ekonomi, politik, samhälle ParaUeUtmed den statUga organisationen utövar det kinesiska kommimistpartiet detavgörande poUtiska inflytandet i . NyUgen skrevs begreppet"socialistisk marknadsekonomi" in i författningen. Den ekonomiskareformpoUtiken som inleddes i slutet av 1970-talef fick ett aUvarUgt avbräckpå grund av den dåvarande ledningens oförmåga att hantera inflation ochöverhettning. Tienanmen-händelsema 1989 stärkte de mer konservativa krafterna.Sedan dess har reformpoUtiken åter ■vrmnit terräng. Inga krafter av betydelse opponerarsig mot reformpoUtiken och det finns en ökad öpperU\et mot omvärlden. Qmde nuvarande ekonomiska problemen med överhettning och stark inflation inte kankontroUeras kan man dock infe utesluta att mer konservativa sttömningar återkan göra sig gäUande. Reformpolitikenspositiva effekter på landsbygden medförde under den första delen av 80-taletatt antalet kineser i s.k. absolut fattigdom minskade från omkring 250 mUjonertiU omkring 100 mUjoner. En medveten prioritering av kustområdena ledde däreftertUl en stagnation i antalet fattiga och ökade inkomstklyftor meUan stad ochlandsbygd. Regeringen har , bl.a. i samband med ökade oro-Ugheterpå landsbygden, uppmärksammat problemet och betonat jordbmkets roU somekonomins grundpelare. Kinasövergång från plan- till marknadsekonomi befirmer sig i ett viktigt ske- de.Utvecklingen präglas av en mycket kraftig tiUväxt och ökadetecken på överhettning. Betydande flaskhalsar i infrasttukturen har bidragittiU accelererande inflation. Svaga statsfinanser och en outvecklad finanssektorminskar regeringens handlingsutrymme. NyUgen infördes åtgärder för attåtervinna kontrollen över ekonomin. Mänskliga rättigheter, demokrati Regeringensattityd tiU mänskUga rättigheter är fortsatt hård, även om flera kändapoUtiska fångar frigivits. Genomgående hävdas principen om ickeinblandningi inre angelägenheter. Detsvenska biståndet har hittUls framför aUt omfattat tekniskt bistånd ochu-kre-ditsfinansiering ftån BITS. Därutöver finns ett visst Sarec-samarbetesamt ett växande engagemang från sida.