prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter omytterligare undantag samt om ersättningens storlek. Hemkommunen skall betala ersättning till statenför vissa kostnader för den som är elev i specialskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelsen i förstastycket samt om ersättningens storlek. Hemkommunen skall betala ersättning till statenför vissa kostnader för den som är elev i sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om ersättningens storlek. Denna lag träder ikraft , ' Lagen omtryckt1991:1111. Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Prop.1993/94:100 Bil, 9 Härigenom föreskrivs i fråga om studiesfödslagen(1973:349)' dels att 3 kap. 11 och 13 §§, 5 kap. 5 § och 6 kap. 5 § skall haföljande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap.8 §, av följande lydelse. Utländska medborgare som på grundav anställning här i landet kan härleda rättigheter från avtalet om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) i fråga om sociala förmåner skall när detgäller rätt till studiestöd enligt denna lag Jämställas med svenska medborgareunder de förutsättningar som anges i föreskrifter av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Detsamma gäller make, sambo och barn tillsådana utländska medborgare. Exfra tiUägg utgår med 825, imånaden. Exfra tiUägg lämnas med 855, imånaden. Närmare bestämmelser om exfra tillägg meddelas avregeringen. Inackorderingstillägg utgår med lägst 1 150 och högst . Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelas avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Inackorderingstillägg lämnas med lägst 7 770 och högst . Närmare föreskrifter om inackorderingstillägg meddelasav regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. ' Lagen omtryckt 1987:303. 2 SenasteIvdelse 1993:220. 3 Senastelydelse 1993:220. 20 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 1993/94:100 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse pji g Korffidsstudiestöd utgör 70kro- Korffidsstudiestöd utgör 73 kro nor för varje timme. nor för varje timme. Internatbidrag utgör 575kronor Internatbidrag utgör för . Denna lag träder i kraft . " Senaste lydelse 1993:220. 5 Senaste lydelse1993:220. Lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa Prop.1993/94:100 Bil. Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1983:1030) om särskilt vuxensfudiestöd förarbetslösa skall ha följande lydelse. Särskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa lämnasenligt bestämmelserna i 7 kap. 7 a-7 c §§ studiesfödslagen (1973:349) varesig den studerande är medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. I övrigtskall bestämmelserna i 7 kap. 1, 2, 4-5 a, 8 b-9 och 16-20 §§ samt 9 kap. 1-3och 7 §§ studiesfödslagen tillämpas på särskilt vuxensfudiestöd förarbetslösa. Särskilt vuxensfudiestöd för arbetslösa lämnasenligt bestämmelserna i 7 kap. 7 a-7 c §§ studiesfödslagen (1973:349) varesig den studerande är medlem i en arbetslöshetskassa eller inte. 1 övrigtskall bestämmelserna i 1 kap. 8 §, 7 kap. 1, 2, 4-5 a, 8 b-9 och 16-20 §§ samt9 kap. 1-3 och 7 §§ studiesfödslagen fillämpas på särskilt vuxensfudiesföd förarbetslösa. Denna lag träder ikraft . 1 Senaste lydelse1993:871. Bilaga9.4 Prop,1993/94:100 Sammanfattningav och remissyttranden över ii. betänkandet (SOU 1993:64) Frågor för folkbildningen Efterremiss har yttranden över betänkandet kommit in från Statskontoret,(), . ,Högskolan för lärarutbildning i (HLS), ,. , ,, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), (), kommun, , kommunoch . Dessutom har yttranden inkommit från (), () samtHandikappförbundens samarbefsorgan. Deflesta remissinstanserna är i huvudsak positiva fill betänkandet. I en delfrågor har dock remissopinionen varit splittrad. Detta gäller framför alltutredarens prioriteringslista över utvärderingsförslagen och vad utvärderingenbör omfatta. Förutom aff flera remissinstanser har olikainvändningar och påpekanden av varierande slag, finns en allmän oro över attdubbelarbete och överlappande redovisning kommer att uppstå mellan Folkbildningsrådetsutvärdering och den utvärdering som staten skall ta initiativ till. 2 Förslagens räckvidd. 2.1 Folkbildningen i dess helhet Utredarenföreslår i sitt betänkande att den nationeUa utvärderingen i första hand böravse folkbildningen i dess helhet, inte de enskilda delarna. Utvärderingen börockså avse treårsperioden /95-1996/97 och ligga till grund för fortsattverksamhet. , och kommenterat och tillstyrkt förslaget. 2.2 Kvalitativ utvärdering av verksamheten Ibetänkandet föreslås aff utvärderingen bör vara kvalitativt inriktad och attden endast bör avse sådan verksamhet som får del av statsbidraget i enlighetmed förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildning- Prop.1993/94:100 en. En betydande del av deremissinsfanser som yttrat sig i frågan om kvalitativ utvärdering hartillstyrkt förslaget. , ,, , SFHL samt delar utredarensuppfattning aff utvärderingen bör vara av kvalitativ art. SFHL beklagar aff de flesfa av deföreslagna projekten är mer kvantitativt än kvalitativt inriktade. vikten av att utredarens synpunkter vad gäller kvalitativa studierförverkligas. påpekar även att nationella utvärderingar alltförofta givit prov på en glidning i inriktningen; ambitioner att fånga enverksamhet i kvalitativa termer tenderar mycket lätt att ersättas av det lättmätta och objektivt beskrivbara. Vad gäller förslaget om attutvärderingen bör avse verksamhet som får del av statsbidrag i enlighet medförordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen är remissopinionenmer splittrad. och samt instämmer i aff utvärderingen bör avse verksamhet som bedrivsmed statsbidrag. understryker att offentligt obundetstöd fill folkbildningen i hög grad är en fråga om förtroende förfolkbildningens fria ställning och inriktning på just fritt bildningsarbete.Förekomsten av annan verksamhet, dess karaktär och omfattning i förhållandet tillbildningsarbefef, bör därför vara en del av utvärderingen. Statskontoret, delar infe utredarens förslag. Enligt Statskontoret börden statliga utvärderingen av folkbildningen främst inriktas mot hurriksdagens och regeringens intentioner och målsättning fullgjorts undertreårsperioden. Utgångspunkten bör vara de mål som staten angett förverksamheten, SCB ställer sig tveksam fillavgränsningen i betänkandet fill att bara gälla effekter av det statligastödet, eftersom deltagarna i folkbildningen rimligen infe kan skilja på omstat, landsting eller någon annan finansiär bekostar den utbildning de ärintresserade av. menar att den statliga utvärderingen böromfatta även sådan verksamhet som kan komma aff bedrivas medstatsbidrag från andra departement. 3 Kvalitetsutvärdering och genomförande 3.1 Perspektivet Utredaren föreslår i sitt betänkande aff den sfatiigakvalitetsutvärderingen av folkbildningen bör utgå från deltagarens perspektiv. En övervägande del av deremissinsfanser som yttrat sig över detta förslag är positiva. Någraremissinstanser anser aff förslaget får ett mycket Utet genomslag i de konkretaförslag till och prioriteringar av studier som föreslås ingå i utvärderingen. kommun menar att man med utgångspunkt iverksamheten Prop. 1993/94:100 och deltagarnas uppfattning om denna kanarbeta fram ny kunskap om Bil. Kommunen anser också att rådandekvantitativa mätmetoder som främst redovisar antal studiecirkeldelfagare, anfalstudietimmar eller antal kulturprogram endast ger en ytlig bild avfolkbildningens funktion i samhället. Handikappförbundens samarbetsorgantycker aff det är positivt att deltagarnas uppfattning om verksamheten försfram i fokus. Samarbefsor-ganet anser aft de prioriterade gruppernasuppfattning bör ägnas särskild uppmärksamhet, dvs. personer med olika typer avfunktionsnedsättningar. SCB anser att det behövs en modellaft arbeta utifrån som anger vilka faktorer som man är intresserad av och hurde påverkar verksamheten på individnivå men också på organisationsnivå. SCBmenar att en sådan överblick saknas i utredningen. SFHL och HLS delarutredarens uppfattning aff utvärderingen bör utgå från den enskildesperspektiv men uttrycker sitt missnöje över att så få av de föreslagnaforskningsprojekten uppfyller detfa krav. I betänkandet föreslås aff den sfatUga utvärderingen avfolkbildningen bör genomföras av en statlig kommitté eller en enmansutredning. SCB, HLS, Folkbildningsförbundetoch anser aff utvärderingen bör genomföras av en staflig kommitté i ställetför en enmansutredning. Flera av de remissinsfanser som yttrat sig vill självadelta i den föreslagna kommittén. SCB anser det viktigt att verka fören nära samverkan mellan de olika aktörerna i en utvärdering och förordardärför en arbetande kommitté med tvärvetenskaplig kompetens i stället för enenmansutredning. ser det som nödvändigt men också mycketpositivt aff företrädare för bl.a. kommunerna föreslås delta i eller få insyn iarbetet med utvärderingen. föreslår aff detta bör göras iform av att kommunerna får bli företrädda i den föreslagnautvärderingskommittén. anser attdet är mycket viktigt aff företrädare för kommunerna får möjlighet aff följaoch delta i utvärderingen. SRF och Handikappförbundens samarbetsorgan anser affdet är nödvändigt aff de får vara med i en kommande kommitté som skallutvärdera folkbildningen eftersom människor med funktionshinder är en av deprioriterade grupperna för folkbildningen. 9 Utredaren föreslår attutvärderingen av folkbildningen bör fill sitt förfogande få en kostnadsram om5-6 miljoner kronor, motsvarande en promille av anslagen tiU statsbidragenunder en treårsperiod. De få remissinstanser som yttratsig i frågan är negativa fill förslaget. Statskontoret menar att först när manfastställt vilka områden som skall belysas i utvärderingen är det möjligt aftange en kostnadsram för arbetet. Statskontoret menar vidare att utredningeninte har angett hur utredningsarbetet skall finansieras. Statskontoret utgårifrån att medlen fas från anslaget för folkbildning. Folkbildningsförbundetanser att det infe klart framgår av betänkandet att medel för utvärderingenskall tas av folkbildningsanslaget. uppfattning är aftfolkbildningen inte skall betala statens utvärdering som Folkbildningsrådefårligen har avsatt till utvecklings- ochutvärderingsprojekt inom folkbildningen. hänvisar i sitt yttrande tillbetänkandet Organisationernas bidrag (SOU 1993:71) där det föreslås attstatsmakterna skall bekosta och bygga ut sin egen utvärderingskapacifet och attkostnaderna för utvärderingen infe skall räknas in i bidraget tillorganisationerna. 4 Prioritetslista över utvärderingsförslagen I betänkandet sammanfattas och angelägenhefsgraderas deolika förslagen i en prioritetslista. Dessutom lämnas förslag om vilkadelprojekt som lämpligen kan sammanföras. Angelägenhefsgraderingen görs i enfregradig skala, där "1" betecknar de mest angelägna projekten och"3" de projekt som bedömts att ha lägst prioritet. Remissopinionen är i denna frågasplittrad. En knapp majoritet av de instanser som yttrat sig tillstyrkerförslaget. Det är främst de instanser som företräder folkbildningen somtillstyrker prioriteringslistan. har inte någrainvändningar mot enskilda delar i utredarens förslag om vilka områden som skallomfattas av den nationella utvärderingen. Folkbildningsrådef vill däremotstarkt understryka utredarens förslag aft den statliga utvärderingen till storadelar bör begränsas till aff inhämta uppgifter från ett urval av lokalaanordnare. anser att de frågor utredaren föreslår attutvärderingen skall omfatta är bra. Förbundet tycker dock aff folkbildningensförhållande till folkrörelserna är en cenfral fråga som, enligt förbundetsuppfattning, inte kan avgränsas till ett visst ämnesområde som gjorts iutredarens förslag. tillstyrker förslagen angåendevilka områden inom studieförbundens verksamhet som skall ingå i den statligautvärderingen, men vill liksom och kommuner göra en omprioriteringmellan projekten. förordar aff enomprioritering görs så att man far större hänsyn fill kulturområdet vid valetav utvärderingprojekf. HLS konstaterar aff man i betänkandet i förvånansvärtliten utsträckning uppmärksammar den viktigafrågan huruvida folkbildningen åstadkom- Prop. 1993/94:100 mer förändringarav de slag som ställts upp som mål för verksamheten Bil. 9 enligf ovan. SFHL anser att det saknas ett forskningsprojekt iutvärderingen kring folkhögskolans inre demokrati, speglat i bl.a. olikadokument, samrådsorgan och beslutsorgan på skolorna. SFHL vill också starktpoängtera vikten av att bitarna "Erfarenheter från tidigarefolkhögskoleelever" och "deltagare i studiecirklar" prioriterasom från prioritefsgrupp 3 till grupp 1 om man vill åstadkomma detdeltagarperspektiv man förordar i betänkandet. SRF menar aff det klart börframgå vilka som avses när man talar om "prioriterade grupper", dvs.handikappade och invandrare. Handikappförbundens samarbetsorgan föreslår effanfal omprioriteringar och anser att en viktig uppgift är att redovisa ivilken utsträckning studieförbunden engagerar sig i cirkelverksamheten förmänniskor med funktionsnedsättningar och vad de gör för aft göra sitt ordinarieutbud tillgängligt för denna grupp. 1993/94:100 Bil. Bestämmelsersom inför, ändrar, upphäver eller upprepar ett normgivnings-bemyndigande 7 kap. 7 §, 8 kap. 7 § 1 kap. 8 §, 3 kap. 11och 13 §§ Pyop- i993/94:ioo 3 Anmälan fill budgetpropositionen1994 6 2 Skolområdet och folkbildningen 10 3 Den högre utbildningen 14 5 Nya utbildningsinitiafiv 16 6 , utbildning och forskning Inledning 19 1 Utvecklingsplan för skolväsendet 203 Kontinuerligöversyn av kursplaner 24 5 Kompletteringskurser inom gymnasieskolan26 6 Viss utbildning i landstingsregi 26 7 Förutsättningar attanordna gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsufbildning 28 8 Kunskaper i och infresse för naturvetenskapligoch teknisk 29 9 Riksrekryterande idrottsgymnasier Sfatens skolverk, ramanj/ag 242 922 000 37 2, i skolan, ramanslag 106 966 000 Utveckling av skolväsendet m.m.42 3. Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp, reservationsanslag 17 712 000 Stöd för utveckling av skolväsendet, reservationsanslag 76 728 000 Forskning inom skolväsendet, reservations- anslag 26 134 000 Fortbildning m.m., reservationsanslag 98 416 000 Genomförande av skolreformer, reservationsanslag 128 975 000 Särskilda insatser på skolområdet, förslagsanslag 230 170 000 Verksamhetsbidrag 56 9. Bidrag fill viss verksamhet inom det kommunala skoWåsendel, förslagsanslag 48 187 000 Sameskolor, ramanslag 31058 000 Prop, 1993/94:100 Specialskolor m.m., ramanslag 376 839 000 Bil. Statens skola för vuxna i , ramanslag *19 025 000 Statens skola för vuxna i , ramanslag* 18 667 000 Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m., förslagsanslag 78 080 000 Bidrag fill driften av frisfående skolor, förslagsanslag 181 965 000 Summa littera A 1 681 844 000 Bidrag till folkbildningen, a/w/ag 1865 328 000 81 2, Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen, anslag 63 959 000 Summa littera B 1 929 287 000 84 CUniversitet och högskolor m.m. 84 1 Organisationsfrågor m.m. 86 2 Anslagen till vissa utbildningsområden 88 3 Examensrätt m.m. 904 Professurer vid forskningsråd 926 Fullföljande av nya resurstilldelningssysfem förgrundutbild- ning samt forskning ochforskarutbUdning 100 7 Kapitalförsörjning 102 8 Kostnadsansvar och ansvar för gemensammasystem 104 9 Sammanfattning av förslaget till budget för universitet och högskolor m.m. (lift. Universitet och högskolor m.m.108 1. reservationsanslag 705 191 000 forskarutbildning, reservationsanslag 868 152 000 reservationsanslag 1 165 472 000 forskarutbildning, reservationsanslag 895 383 000 reservationsanslag 864 062 000 forskarutbildning, reservationsanslag 671 353 000 reservationsanslag 582 914 000 forskarutbildning,reservationsanslag 131 9. reservationsanslag 133 10. forskarutbildning,reservationsanslag 136 11. reservationsanslag 138 12. forskarutbildning,reservationsanslag 140 13. reservationsanslag 143 14. forskarutbildning,reservationsanslag 145 15. Grundutbildning, reservationsanslag148 16. Forskning och forskarutbildning, reservationsanslag 150 17. reservationsanslag 153 18, : Forskning och forskarutbildning m.m., reservationsanslag 155 19. reservationsanslag 157 20. resen'ationsanslag 159 21, : Grundutbildning, reservationsanslag 161 22. Grundutbildning, reservationsanslag163 23. Grundutbildning, reservationsanslag165 24. reservationsanslag 167 25. reservationsanslag 169 26. Grundutbildning, reservationsanslag 171 27. Högskolani : Grundutbildning, reservationsanslag 173 28. reservationsanslag 175 29. reservationsanslag 111 30. Prop, 1993/94:100 692 595 000 Bil. 97 472 000 130 529 000 123 318 000 68 306 000 134 962 000 56 157 000 212 235 000 f 69 169 000 1 240 936 000 1 487 495 000 reservationsanslag 181 32. reservationsanslag 183 33. Grundutbildning, reservationsanslag185 34. Grundutbildning, reservationsanslag187 35. : Grundutbildning,/-ejervationiawi/ag 189 36. Kungl.Konsthögskolan: Grundutbildning, reservationsanslag 191 37. Grundutbildning, reservationsanslag193 38. reservationsanslag 195 39. Grundutbildning, reservationsanslag197 40, : Grundutbildning, reservationsanslag 199 41, i : Grundutbildning, reservationsanslag201 42. Grundutbildning, reservationsanslag 203 43. Enskildaoch kommunala högskoleutbildningar m.m,, reservationsanslag 210 44. Europeisk utbildningssamverkan, ramanslag 212 45. Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m.,reservationsanslag 214 46. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor, reservationsanslag216 47. Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och medelstora högskolor, reservationsanslag Vissa ersättningar för klinisk utbildning och forskning, ramanslag Kanslersämbetef, reservationsanslag 221 50. Verket för högskoleservice, ramanslag ramanslag 3 233 000 Rådet för grundläggande högskoleutbildning, reservationsanslag 41 871 000 231 53.Kostnader för tekniska 232 54.Kostnader för Högskolans i awecklingsorganisation,/Ör5/ag5anj/ag 1 000 Summa littera C 16 451 858 000 233 D Nationella och internationellaforskningsresurser Prop. forskningsinformation, reservationsanslag 88 003 000 238 2, : Förvaltning, ramanslag 9 135 000 238 3, Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning, reservationsanslag 212 816000 forskningsrådet: Förvaltning, ramanslag 7 283 000 reservationsanslag 378 691 000 ramanslag 12 770 000 Forskning, reservationsanslag 584 169 000 Förvaltning, ramanslag 17 341 000 Forskning, reservationsanslag 267 936 000 Förvaltning, ramanslag 1 303 000 Rymdforskning, reservationsanslag 42 815 000 Rådet för forskning om universitet och högskolor, reservationsanslag 1 846 000 KungUga , ramanslag 147 132 000 bibliotek, ramanslag 1 598 000 Arkivet för ljud och bild, ramanslag 21 478 000 , ramanslag 38 405 000 , ramanslag 21 100 000 Europeisk forskningssamverkan, ramanslag All 355 000 Vissa särskilda utgifter för forsknings ändamål, reservationsanslag 110 517 000 Vissa bidrag till forskningsverksamhet, reservationsanslag 36 595 000 Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning, reservationsanslag 112 827 000 Summa littera D 2 609 115 000 261 EStudiestöd m.m. Prop. Inledning 261 1 Anpassning av svensksfudiestödslagstiftning till Studiestöd m.m. 266 1. ramanslag 159 058 000 åferbefalningsverksamhet,anslag 1 000 269 3.Sludiehyålp m.m., förslagsanslag 2 209 357 000 271 A. Studiemedel m.m., förslagsanslag 6 631000 000 273 5, Vuxensfudiestöd m.m., reservationsanslag 1 084 500000 276 6.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, förslagsanslag 71 000 000 Bidrag fill vissa studiesociala ändamål, förslagsanslag * 104 435 000 277 8. Särskilt vuxensfudiesföd fill studerande vid vissaVårarutbildningaT, förslagsanslag 57 000 000 Summalittera E 10 316 351 000 280 F Övriga ändamål Kostnader för medlemskap i UNESCOm.m., förslagsanslag 23 982 000 , ramanslag 9 677 000 tementetsområde, reservationsanslag 16 538 000 Summalittera F 50 197 000 284 9.1 Förslag till Lagom ändring i skollagen (1985:1100) 285 9.2 Förslag till Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) 287 9.3 Förslag tiU Lagom ändring i lagen (1983:1030) om särskilt vuxensfudiesföd för arbetslösa 288 9.4Sammanfattning av och remissyttranden över betänkan- det(SOU 1993:64) Frågor för folkbildningen gotab 45518, 1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 10 1 Riksdagen1993/94. Nr 100 Bilaga 10 Bilaga 10till budgetpropositionen 1994 (nionde huvudtiteln) 1993/94:100Bilaga 10 Jordbruketskall producera livsmedel av hög kvalitet och av rena råvaror. De areellanäringarna spelar en viktig roll som en resurs i miljöarbetet. Det öppna ochvarierade kultiu-landskapet det mångskiftande skogslandskapet är beroendeav det personliga engagemang som visas av de som verkar inom dessa näringar. siktar på en fullständig integrering medEG:s gemensamma jordbrukspolitik frän den dag blir medlem i EU.Ambitionen är att inga övergångsåtgärder skall behöva tillämpas, Sverigesavsikt är också att delta i den gemensamma fiskepolitiken från medlemskapetsförsta dag. I de pågående medlemskapsförhandlingama med EUutgör jordbruks- och fiskefrågoma en betydande del. Viktiga mål iförhandlingama är bl.a. att slå vakt om det goda svenska miljö-, djurhälso- ochdjurskyddsläget och att skapa ett tilhäckligt produkrionsutrymme för detsvenska jordbruket genom de kvoter m.m. som finns inom den gemensammajordbrukspohtiken. Pä det regionalpolitiska området är det väsentUgtatt kunna behålla möjlighetema att ge norrlandsjordbruket stöd pä nuvarandenivå och att kunna ge stöd till skogs- och mellanbygder samt tiUÖland och . Dessa stöd bör i största möjUga omfatming finansieras genomEG:s fonder. På fiskets omräde är det av särskilt intresse förSverige att fullt ut bevara de traditionella fiskemönstren, införa från medlemskapets första dag samt upprätthålla ochutveckla de regionalpolitiska åtgärdema. ansökan om medlemskap i förändradeförutsätmingama som låg till grund för det jordbrukspoliuska beslutet iriksdagen . Den svenska politiken måste därför stämmas av mot EG:sgemensamma jord-bmkspolitik. Regeringen har således lämnat förslag rilljusteringar av livsmedelspoliriska beslut. har nyligenbeslutat i dessa frågor. I huvudsak går politiken ut på att sänka kostnademainom produktionen, sänka priser och minska det ekonomiska stödet. Sänkningar avproduktions-kosmadema skall kunna leda till lägre livsmedelspriser förkonsumentema. Deprecieringenav den svenska kronan har gjort att en del av de skillnader Prop. 1993/94:100 som tidigare fanns meUan och närUggande länder har utjämnats. Ett kommande svenskt medlemskap i stimulerar enökad handel mellan och EU-ländema. För att förbereda livsmedelsindustrinpå den nya situationen som det innebär att agera på en mera konkurrensutsattmarknad, har anslagit medel till stöd av exportav förädlade livsmedel. finns ocksä ett stöd tillmarknadsföringsåtgärder inom Uvsmedelsområdet Konsumentprisema inom livsmedelssektorn steg frändecember 1992 riU , medan KPI totalt steg . Förjordbruks-prisreglerade varor sjönk prisema . Den momshöjning pälivsmedel som skedde motsvarar en prisökning på . Ommomshöjningen räknas bort har alltså livsmedelspriserna totalt sett sjunkit med0,och prisema för jordbniksprisreglerade varor sjunkit . Detinnebär att det trendbrott i prisutvecklingen för jordbruksreglerade och övrigaUvsmedel som skedde under är 1992 består. En viktig orsak till detta är att denUvsmedelspoUtiska reformen har brutit automatiken i prisökningarna.PrisutveckUngen i olika led följer inte samma mönster som tidigare.Mark-nadskraftema har fått större betydelse i konsumentiedet. Konkurrensen harökat och nya försäljningskanaler i form av lågprisbutiker har tilUcommit. Förkonsumentema har reformen medfört relativt sett lägre livsmedelspriser. Regeringen har även vidtagit oUka åtgärder för attsänka kostnadema i produktionen. Sä t.ex. har proteinfoderregleringen tagitsbort. Som en följd av dessa kosmadssänkande åtgärder har ocksä gränsskyddetsänkts för flera jordbruksprodukter.