prop · GG03193 · 1993-03-25 00:00:00 — När det gäller uppgifter om arbetsgivare har utredningen föreslagit att arbetsgivares namn, adress och telefonnummer skall få anges. och har föreslagit att lagtexten beträffande registrering av uppgifter om arbetsgivare kompletteras så, att det klart framgår att även arbetsgivares personnummer eller organisationsnummer får antecknas i registret. Som remissinstanserna påpekat har utredningen förutsatt att arbetsgivares personnummer eller organisationsnummer skall få anges i ett sjukförsäkringsregister. Jag delar uppfattningen att detta bör framgå av lagtexten. Uppgifterna behövs bl.a. för att förhindra förväxling vid utbetalning av ersättning till arbetsgivare enligt 16 § sjuklönelagen. Jag föreslår således att det i ett sjukförsäkringsregister skall få anges arbetsgivares namn, adress och telefonnummer samt organisations- eller personnummer. Utredningen har föreslagit att uppgift om arbetsställe hos arbetsgivaren, arbetsställenummer eller fartyg samt näringsgren skall få anges i registren och har som motiv härför anfört att uppgifterna behövs för handläggningen av rehabiliteringsärenden. För att kunna göra sammanställningar över den samlade ohälsan på en arbetsplats finns dock behov av dessa uppgifter även i ärenden som inte lett till någon rehabiliterings- åtgärd. och har beträffande registrering av arbetsställeuppgifter anfört att en sådan registrering i sig medför risker för företagsintegriteten. Samkörning med de register som redan finns , t.ex. det centrala företags- och arbets- ställeregistret, CFAR, är enligt dessa remissinstanser mycket olämpligt. De anser att registreringen gör det möjligt att kartlägga samtliga anställda på en arbetsplats, inte enbart vad avser sjukdomar utan även deras ekonomiska förhållanden. Dessutom hotar enligt organisationerna samkörningar rikets säkerhet på grund av detaljeringsgraden i uppgifterna. För egen del vill jag först betona att uppgifter om diagnos inte skall få registreras enligt mitt förslag. Sådan kartläggning av sjukdomar hos anställda som remissinstanserna åsyftar är redan av det skälet utesluten. Vidare innebär den snäva ändamålsbeskrivningen för registren i förening med de bestämmelser om utlämnande av uppgifter på ADB-medium som jag kommer att föreslå i det följande att risken för att ett sjukförsäkrings- register skall kunna komma att utnyttjas i otillbörligt syfte inte framstår som så beaktansvärd att den bör leda till att uppgifter om arbetsställe undantas från registrering. I detta sammanhang vill jag också erinra om att arbetsgivares rapporteringsskyldighet enligt sjuk- lönelagen av korta sjukfall enligt av godkända uttalanden i propositionen om sjuklön m.m. bör omfatta arbetsställenummer (prop. 1990/91:181 s. 49 och bet. 1990/91:SfU18 s. 23, rskr. Jag föreslår därför att utredningens förslag i dessa delar genomförs och att anteckning i ett register får göras även i sådana fall då någon rehabilitering inte är aktuell. har beträffande registrering av uppgifter om arbetsgivare föreslagit att dessa skall få omfatta uppgift om det totala antalet anställda, ålders- och könsfördelning bland de anställda samt deras arbetsuppgifter. Förbundet menar att dessa uppgifter har betydelse i arbete med att spåra, eliminera och förhindra ohälsa i arbetslivet. Jag delar i och för sig förbundets uppfattning om betydelsen av dessa uppgifter i arbetet för att få ner ohälsotalet. En sådan kollektiv registre- ring av uppgifter innebär dock att registren blir utförligare än vad som behövs för handläggningen av enskilda ärenden. På grund härav men framför allt av hänsyn till den enskildes integritet bör en sådan registrering inte tillåtas. Flera remissinstanser, däribland , har föreslagit att även uppgift om avslutningsanledning för sjukfall eller med andra ord, anledning till att ett ersättningsärende avslutats skall få antecknas i registren. Härmed avses uppgift om t.ex. återgång till arbetet, förtidspension eller ålder- spension. har i detta sammanhang anfört följande. Uppgift om avslutningsanledning är av vital be- tydelse för uppföljning och utvärdering av sjukfrånvaromönstret och förändringar i detta samt vid analys av rehabiliteringsarbetet. Uppgiften ger bl.a. möjlighet att studera vilket slags rehabiliteringsåtgärder som ger bäst effekt i olika situationer. En möjlighet att registrera avslutningsanledning kan på så sätt medverka till successivt förbättrade metoder, till gagn för såväl den enskilde som för de rehabiliteringsansvariga myndigheterna och arbetsgivarna m.fl. Denna uppföljning görs såväl på den lokala som den regio- nala och centrala nivån. Jag instämmer i vad anfört och föreslår således att uppgift om anledning till att ett ersättningsärende avslutats skall få anges i ett sjukförsäkringsregister. Jag övergår nu till att behandla frågan vilka uppgifter som behövs i registren särskilt för handläggning av rehabiliteringsärenden samt till frågan om registrering av vissa övriga uppgifter. Den nya rehabiliteringslagstiftningen innebär att försäkringskassorna skall arbeta på ett mer aktivt sätt än tidigare som ett led i syftet att motverka långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Enligt min mening är det en mycket angelägen uppgift att se till att intentionerna som ligger bakom den nya lagstiftningen realiseras. Intresset av att försäkringskassornas arbete blir så effektivt som möjligt får dock inte leda till allvarliga inskränkningar i enskildas personliga integritet. Denna intressekonflikt gör sig särskilt starkt gällande i fråga om diagnosregistrering. En avvägning måste göras mellan å ena sidan effek- tivitetsvinster vad gäller arbetsmiljöuppföljning och rehabilitering och å andra sidan de olägenheter för den personliga integriteten som en regi- strering på ADB-medium av så känsliga uppgifter skulle medföra. Som anfördes redan i kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:3) skall vid en sådan avvägning hänsynen till den personliga integriteten överväga. Utred- ningsförslaget bör därför inte realiseras på den punkten. Jag har alltså gått längre i hänsynstagandet till den enskil- des integritet än vad både Datainspektio- nen och gjort i sina remissyttranden. Förslaget om att diagnosregistrering inte skall få förekomma innebär att behovet av att ange uppgifter om läkare och annan intygsgivare i ett sjukförsäkringsregister väsentligt minskar. En registrering av läkares eller annan intygsgivares namn innebär också en viss risk för att en enskild försäkrads sjukdom eller i vart fall art av sjukdom indirekt skulle kunna identifieras. Av dessa skäl föreslår jag att utredningens förslag inte heller på den punkten genomförs. Utredningen har vidare när det gäller behovet av uppgifter i rehabilite- ringsärenden föreslagit registrering av uppgift om den företagshälsovård som den försäkrade tillhör, förekomsten av utredning om sociala förhållanden som utförts av , förekomsten av arbetsplatsutredning och annan utredning, förekomsten av rehabiliteringsutredning, ansökan om rehabiliteringsersättning och fastställd rehabiliteringsplan samt arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. Remissinstanserna har beträffande dessa uppgifter inte framfört några krav på inskränkningar utom i ett avseende. Datainspektionen har i sitt remissyttrande ansett att anteckning om förekomsten av utredning om sociala förhållanden av integritetsskäl inte bör framgå av registren. Närmare uppgifter om sådan utredning får enligt inspektionen hämtas i akterna. För egen del vill jag anföra följande. Uppgift om företagshälsovårdstillhörighet torde inte vara absolut nödvändig för en effektiv ärendehandläggning hos . Även om denna typ av uppgift inte hör till det mest integritetskänsliga slaget av uppgifter bör den därför kunna avvaras i sjukförsäkringsregistren. När det gäller uppgift om förekomsten av utredning om sociala förhållanden delar jag Datainspektionens ståndpunkt. Detta slag av uppgift bör alltså inte få tas in ett register. Detsamma bör gälla i fråga om uppgift om förekomst av arbetsplatsutredning. Däremot bör i ett register få föras in en uppgift om att det finns annan utredning än rehabiliteringsutredning, dock utan att det framgår vilket slag av utredning det gäller. I annat fall kan arbetet för den enskilde handläggaren hos försäkrings- kassan bli tungrott genom att han måste söka i akterna. Uppgifter om arten av föreslagna, planerade eller vidtagna rehabilite- ringsåtgärder är av stor betydelse för försäkringskassornas rehabilite- ringsverksamhet. Inte minst vid upphandling av rehabiliteringstjänster är uppgift om föreslagen rehabiliteringsåtgärd väsentlig. För att kunna göra en riktig upphandling måste handläggaren veta vilka åtgärder som föreslagits. De medel som anslås för köp av yrkesinriktade rehabiliteringsåtgärder riskerar annars att inte bli utnyttjade på ett tillfredsställande sätt. Uppgifterna är därför nödvändiga för en effektiv handläggning hos försäkringskassorna. Uppgifterna är emellertid känsliga. Liksom beträffande uppgift om läkares namn föreligger även här en viss risk för att en enskild försäkrads sjukdom eller art av sjukdom indirekt kan identifieras. Vad som behöver antecknas i ett register är dock endast kortfattade uppgifter. Olika slag av medicinska behandlingsåtgärder får inte antecknas. Det är tillräckligt att ange "medicinsk behandling". Utredningen har under två punkter föreslagit att vissa uppgifter som har betydelse för utbetalning av sjukpenning skall få registreras. Detta gäller bl.a. uppgift om tid under vilken den försäkrade är intagen för vård på sjukhus eller i särskilt hem, tid i kriminalvårdsanstalt eller i häkte. För sådan tid skall sjukpenningen enligt lag reduceras eller inte betalas ut. Datainspektionen har när det gäller dessa punkter motsatt sig en registrering av sådana uppgifter som innebär att det direkt eller indirekt framgår att någon är föremål för tvångsingripande. Inspektionen har, under hänvisning till 4 § första stycket datalagen, anfört att denna typ av uppgifter tillhör den allra känsligaste kategorin av uppgifter och att inspektionen t.ex. får meddela tillstånd till ett register som skall innehålla sådana uppgifter endast om det finns synnerliga skäl. Enligt in- spektionen torde det vara tillräckligt att i sjukförsäkringsregistren ange att ersättning inte skall betalas ut eller att den skall nedsättas med visst belopp . Därigenom skulle ur dataregistret inte kunna utläsas orsaken till att ersättning inte skall betalas ut eller till att den skall sättas ned. Jag delar Datainspektionens uppfattning att registren inte bör innehålla uppgift att någon är eller har varit föremål för tvångsingripande. Det bör i sådana fall på sätt inspektionen föreslagit vara tillräckligt med en anteckning om att utbetalning inte skall ske eller att sjukpenning skall betalas ut med reducerat belopp. I övrigt biträder jag utredningens förslag på dessa punkter. Jag kommer i specialmotiveringen att närmare redogöra för vilka uppgifter som här avses. Utredningen har också under en särskild punkt föreslagit att uppgifter om inkomster och andra förhållanden som har betydelse för att bestämma sjukpenninggrundande inkomst, sjukpenning etc. skall få registreras. Datainspektionen har i anslutning till detta förslag i sitt remissyttrande särskilt framhållit att inspektionen utgår från att sådana känsliga uppgifter som anges i 4 § första stycket och 6 § andra stycket datalagen därvid inte antecknas. Uppgifter som avses i de angivna lagrummen är bl.a. uppgifter om att någon misstänks för eller har dömts för brott eller har avtjänat straff eller undergått annan påföljd för brott eller har varit föremål för tvångsingripande för vård eller omsorg enligt vissa särskilda lagar samt personuppgift som utgör omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Jag delar Datainspektionens uppfattning att sådana känsliga uppgifter som jag nu har angett inte skall få antecknas i ett sjukförsäkringsregister. Någon erinran i övrigt mot utredningsförslaget på denna punkt har inte framförts av remissinstanserna och jag är för egen del beredd att godta förslaget. Vilka uppgifter som här närmare avses kommer jag att beröra i specialmotiveringen. Utredningsförslaget innebär att de beslut som fattar i sådana ärenden som får handläggas med stöd av sjukförsäkringsregistret också skall få antecknas i registret, såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats. Försäkringsöverdomstolen har föreslagit att utredningsförslaget kompletteras med uppgift om avgöranden från högre instans. Jag delar den uppfattningen och föreslår för egen del att även uppgift om förekomst av överklagande får antecknas. Utöver de uppgifter jag nu har behandlat måste, som utredningen har föreslagit, ett register få innehålla uppgifter om tidpunkter för de för- hållanden som får registreras. Slutligen måste ett register få innehålla olika slag av tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att uppfylla ändamålen med registret. Härmed avses uppgifter som främst har att göra med egen verksamhet och inte med den enskilde. En förutsättning är dock att uppgifterna framstår som väsentligen utan betydelse från integritetssynpunkt när det gäller försäkrade eller andra personer om vilka ett sjukförsäkringsregister innehåller uppgifter. Den närmare regleringen av sådana tekniska och administrativa uppgifter bör kunna ske genom verkställighetsföreskrifter. Jag återkom- mer till frågan i specialmotiveringen. Som framgått av den tidigare framställningen i detta avsnitt hänför sig uppgifterna om de enskilda försäkrade i ett register till olika stadier i ärendehandläggning. För den som inte varit sjukanmäld eller fått sjuklön kommer ett register i regel bara att innehålla de allmänna ärendeuppgifterna. I sjukersättningsärenden får ytterligare anteckningar ske beträffande den försäkrade. Flest uppgifter av olika slag kommer att finnas i rehabiliteringsärendena. Dessa olika stadier bör återspeglas i lagtexten. Jag föreslår därför en något annorlunda utformning av lagtexten än vad utredningen gjort. Jag har vid behandlingen av vad ett sjukförsäkringsregister bör få innehålla på ett par punkter anfört att en anteckning i ett register inte får innehålla uppgift om att en försäkrad är eller har varit föremål för tvångsingripande enligt särskilda lagar eller misstänks eller har dömts för brott. Inte heller skall anteckningar som innefattar omdöme eller annan värderande upplysning om en försäkrad få göras i ett register. Ställningstagandet att uppgift om diagnos inte skall få anges i ett sjukförsäkringsregister fordrar också särskild uppmärksamhet, särskilt när det gäller anteckningar i ett register av uppgifter i rehabiliteringsärenden. En anteckning t.ex. om arten av föreslagen, planerad eller vidtagen rehabiliteringsåtgärd får inte innehålla uppgift om diagnos eller sjukdomsorsak beträffande en försäkrad. En särskild erinran om att en anteckning av en uppgift i ett register inte får innehålla uppgift om sådana ömtåliga förhållanden som jag nu har berört bör tas in i registerlagen. Jag återkommer till denna fråga i specialmotiveringen. Mitt förslag: Terminalåtkomst till ett sjukförsäkringsregister får endast finnas hos det lokalkontor som får föra registret. När det gäller sjukförsäkringsregistret över sjömän får terminalåtkomst till registret finnas endast hos den försäkringskassa som för detta regis- ter. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har berört frågan om ter- minalåtkomst. Försäkringsöverdomstolen, som har tillgång till det centrala sjukförsäkringsregistret via terminal, har uttryckt förståelse för att det kan finnas vissa svårigheter att ge domstolen terminaltillgång till alla lokala sjukförsäkringsregister även om svårigheterna enligt domstolen inte behöver överdrivas. anser inte att det finns något behov för försäkringsdomstolarna att ha terminaltillgång till registren. Försäkringsrätten för anser däremot att domstolarna bör ha sådan åtkomst till registren. och har framfört förslag om att behörigheten för lokalkontorens tjänstemän att få åtkomst till registret genom terminal närmare regleras i registerlagen. Skälen för mitt förslag: Den som har terminalåtkomst till ett ADB-register kan ta del av registerinnehållet med hjälp av bildskärm. Från integritetssynpunkt är det, som utredningen anfört, angeläget att man inte låter åtkomsten till ett lokalt sjukförsäkringsregister omfatta fler användare än som behövs med hänsyn till den verksamhet för vilken registret förs. Eftersom registren i första hand inrättas för att lokalkontoren skall få ett förbättrat handläggningsstöd i sin individinriktade verksamhet, ligger det nära till hands att begränsa terminalåtkomsten till behöriga tjänstemän hos det registerförande lokalkontoret. Utredningen har övervägt att av effektivitetsskäl och av administrativa skäl låta kretsen av dem som skall ha terminaltillgång till registren få omfatta andra lokalkontor och respektive centralkontor. Utredningen har emellertid funnit att detta inte är möjligt med hänsyn till risken för otillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet. Utredningen har därför ansett att terminalåtkomsten bör begränsas till det lokalkontor som för registret. Trots att ett sjukförsäkringsregister enligt mitt förslag får ett mera be- gränsat innehåll än vad utredningen har förslagit gör jag samma bedömning som utredningen har gjort i fråga om terminalåtkomst för andra lokalkontor och centralkontor. Av integritetsskäl bör inte heller domstolarna inom socialförsäkringsområdet ha terminalåtkomst till de lokala sjukförsäkringsregistren. I detta sammanhang vill jag erinra om att den nya instansordningen för rättskipningen i socialförsäkringsmål, som gällt , innebär att det numera finns betydligt fler domstolar än tidigare som handlägger socialförsäkringsmål. När det gäller de frågor som tagits upp av och anser jag inte att det är nödvändigt att i registerlagen ta in mer detaljerade bestämmelser om terminalåtkomsten till ett register än vad utredningen föreslagit. Jag påminner om att data- lagens bestämmelser om den registeransvariges skyldigheter, om tillsyn och om straff och skadestånd blir tillämpliga i fråga om de lokala sjuk- försäkringsregistren. Datainspektionen har vidare utfärdat allmänna råd om ADB-säkerhet för personregister. I dessa anges bl.a. vad som bör iakttas i fråga om användarnas tillgång till uppgifter i registren. Råden innefattar sådana behörighetsfrågor som och anser bör regleras i registerlagen. 4.6 Utlämnande av uppgifter Mitt förslag: I registerlagen anges uttömmande i vilka fall uppgifter i ett lokalt sjukförsäkringsregister skall få lämnas ut på ADB-medium, nämligen 1. till ett annat lokalkontor när den försäkrade genom inskrivning hos försäkringskassa skall tillhöra det kontoret eller om uppgifterna annars behövs där i ett ärende som gäller den försäkrade, 2. till när det gäller uppgifter som behövs där för * verkställighet av beslut i ärenden som handläggs med stöd av de lokala sjukförsäkringsregistren, * andra administrativa åtgärder i sådana ärenden, * uppdatering av sjukförsäkringsregister som underlag för beslut i ärenden om ersättningar och förmåner som handläggs utan stöd av lokalt sjukförsäk- ringsregister, * verkets handläggning av yrkesskadeärenden. 3. i övrigt endast till centralkontor och för tillsyn, uppföljning och utvärdering av den ärendehandläggning hos för vilken ett sjukförsäkringsregister får användas samt för framställning av statistik över den verksamheten. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt när det gäller punkterna 1 och 2. Utlämnande enligt punkten 3 skall enligt ut- redningsförslaget endast få ske efter en behovsprövning av regeringen för särskilda fall. Utredningsförslaget innehåller också en bestämmelse om utlämnande på ADB-medium som ansluter till utredningens förslag om att regeringen eller, om regeringen föreskriver det, Datainspektionen skall få besluta om att ett sjukförsäkringsregister för enskilda fall skall få användas för forskning och framställning av statistik. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte särskilt uttalat sig om utlämnande av uppgifter från sjukförsäkringsregistren på ADB-medium. Vissa har dock tagit upp frågan. Försäkringsöverdomstolen anser sålunda att det bör övervägas att ge domstolen och eventuellt också de allmänna förvaltningsdomstolarna tillgång till vissa uppgifter på ADB-medium. Enligt Datainspektionen bör bestämmelserna om att regeringen i vissa fall skall besluta om utlämnande av uppgifter på ADB-medium kunna utgå ur förslaget. Arbetarskyddsstyrelsen föreslår att vissa uppgifter skall få föras över till på ADB-medium. framhåller att verket har behov av uppgifter på ADB-medium för revision av försäkringskassorna och . Enligt skall identifierbara uppgifter inte utan den enskildes medgivande kunna få lämnas ut på ADB-medium till instans utanför . anser också att i de fall uppgifter om den enskilde lämnas ut, även inom socialförsäkringsadministrationen, bör den enskilde få skriftligt besked om detta. Skälen för mitt förslag: Flertalet av de uppgifter som enligt mitt förslag i det föregående skall få anges i ett sjukförsäkringsregister omfattas av sekretess. Gällande sekretessbestämmelser inom socialförsäkringsområdet innebär att en uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden inte får lämnas ut eller på annat sätt röjas om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs (7 kap. 7 § sekretesslagen). Sekretessen hindrar emellertid inte att en uppgift lämnas ut till en myndighet om det följer av en uppgiftsskyldighet som är bestämd i lag eller förordning (14 kap. 1 § sekretesslagen). Ett exempel på en sådan skyldighet är förordningen (1980:995) om skyldighet för de allmänna försäkringskassorna att lämna uppgifter till andra myndigheter. I denna förordning föreskrivs bl.a. att en försäkringskassa på begäran skall lämna uppgifter om enskilda till domstol, , Statens löne- och pensionsverk, en annan allmän försäkringskassa eller en arbetsmarknadsmyndighet om uppgifterna behövs där i ärenden enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller annan jämförbar lagstiftning om ekonomisk förmån för enskilda eller enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. En uppgift får vidare lämnas ut till en myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda (14 kap. 3 § första stycket sekretesslagen). Denna generalklausul gäller dock endast under förutsättning att uppgiftsutlämnandet inte strider mot sådan specialreglering av utlämnandet som finns i lag eller förordning. När det gäller uppgift i personregister enligt datalagen kan Datainspektionen vidare genom föreskrifter begränsa eller utesluta tillämpning av generalklausulen (14 kap. 3 § andra stycket sekretesslagen). Utan hinder av sekretess får också uppgifter om utbetalda ersättningar lämnas ut även till vissa enskilda (20 kap. 9 a § lagen om allmän försäkring jämförd med 7 kap. 7 § fjärde stycket sekretesslagen). För ytterligare beskrivning av sekretessen inom socialförsäkringen hänvisar jag till avsnitt 6. Utöver de bestämmelser som nämnts finns för uppgifter i personregister en särskild sekretessbestämmelse i 7 kap. 16 § sekretesslagen till skydd för enskildas personliga integritet. I denna bestämmelse föreskrivs att sekretess gäller för personuppgift i personregister som avses i datalagen, om det kan antas att utlämnande skulle medföra att uppgiften används för ADB-behandling i strid med datalagen. Om den registeran- svarige finner att så är fallet när en fråga om utlämnande av en uppgift aktualiseras, får uppgiften inte lämnas ut. Ett exempel på användning som är oförenlig med datalagen är att uppgiften kan komma att föras in i ett personregister för vilket behövligt tillstånd enligt datalagen saknas.