prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Sverigebör aktivt arbeta för att länder med stora skogstiUgångar, som ännu inte ärmedlemmar av FAO, ges möjUghet delta i dess arbete CKh att FAO nära samarbetarmed andra organisationer med verksamhet som har skogUg inriktning. Inomramen för bistånd tiU länder såväl i närområdet som tUI börSverige medverka tiU utveckling CKh utayttjande av skogsbmksmetcxler, som tarsUcte på skogens många användningsområden CKh som bidrar tUl ett håUbartutayttjande av skogens olika resurser och aktivt engagerar den lokafebefolkningen i linje med Skogsprincipema. Sverigeverkade i UNCED för en bibehåUen stark position för FN:s mUjöprogram () somcentralt FN-organ i intemationelfe mUjöfirågor. Regeringenavser verka för att behåUer sin roU som centralt fomm i FN förbeslut om mUjöhänsyn i samhäUsutvecklingen CKh diskussion om mUjötiUståndet.Genom utövande av den katalytiska roUen, stödd av mUjöprogrammet CKh FN:smUjöfond, kan bU ett centralt instrament som ger CSD:s beslutgenomsfegskraft i FN-systemet. Förhällandet mellan organen bör bygga påarbetsfördelning CKh klara roUer, varvid utvärdering av mUjötiUståndetgenom att ges en poUtisk karaktär kan utgöra en central del i CSD:sgranskningsprocess. Regeringen avser verka för en årUg mellanstatUg styrning avUNEP:s verksamhet, eventaeUt genom återinförande av årUga möten med . Regeringenfegger särskUd vikt vid roU i att övervaka och utvärdera mUjötiUståndetoch avser verka för en förstärkning och ökad operationaUsering avmUjöövervakningsverksamheten. SärskUd vikt skaU feggas vid att ökautvecklingsländemas utbyte av denna verksamhet. Larmfimktionen vid mUjöhot avsådan omfettning att de kan utgöra ett hot mot intemationeU säkerhet börförstärkas. UNEP:sroU för utvecklande av den intemationelfe mUjörätten bör utgöra ett annat prioriterat satsningsområde. insatser för att stärka utvecklingsländemas kapacitet att utarbeta nationeU mUjöfegstift- ning bör utvecklas i samarbete med UNDP. Regeringen avser verka för att samordningen av intemationelfe konventioner på nuljö- och utveck lingsområdet liksom samarbete med berönfe sekretariat och organisationer förstärks. aktiviteter på konventionsbundna ° områden bör syfta tiU attstödja konventionens intentioner, granska dess Prop. 1993/94:111effektivitet och utgöra gmndfeg för att utveckfe mUjöskyddandeåtaganden i konventionen ytterUgare. UNEP:smUjöstyrelse fettade pä svenskt/nordiskt initiativ vid sitt möte beslutom tiUämpUgheten av mUjönormer vid miUtär verksamhet. Det är regeringens avsiktatt även noga följa och aktivt delta i den intemationelfeutvecklingen när det gäUer dels efterlevnad av rekommendationen i Agencfe 21beträffande miUtårens hantering av mUjöferUgt avfeU, dels mUjöstyrelsensrekommendation om utaibetande av nationeU mUjöpoUcy för den miUtära sektom. UNEPhar en centtal roU i den globafe mUjöfonden GEF i kraft av teknisk cKhvetenskapUg kompetens. Denna roU bör stärkas cKh utveckfes. Regeringenvälkomnar den fiinktioneUa integrationen mellan och Habitat, FN:s organför boende- och bebyggelsefrågor. Genom en gemensam biträdandegeneralsekreterare för sekretariaten, förbättras fömtsättningaraa för attstärka samspelet mellan den byggda mUjön cKh natarmUjön i arbetet för håUbarutveckling. Arbetet bör dcKk även i fortsättningen bedrivas genom två distinktaprogram. FN:sUvsmedels- och jordbruksorganisation, FAO, har inom sitt sakområde ansvar fördelar av åtaganden inom ramen för den biologiska mångfeldskonventionen, bl.a.avseende den domesticerade biologiska mångfelden samt för flera områden iAgencfe 21 och Skogsprincipema. FAO förbereder inom ramen för sittväxtgenetiska progiam en intemationeU konferens om växtgenetiska resurser tiU1995. Arbetet inför konferensen syftar framför aUt tUl att stärka inhemskkapacitet, straktarer CKh program för rationeUt bevarande och håUbartutayttjande av växtgenetiska resurser för föcfe och ett håUbart jordbmk pånationeU och regional nivå. Inför konferensen kommer en statasrapport förvärldens växtgenetiska resurser att tas fram. Vid konferensen skaU vidare etthandlingsprogram för bevarande och håUbart nyttjande av genetiska resurserantas. Genomsvenskt initfetiv kommer också överfeggningar att inledas inom FAO:s ram omvillkoren för tiUträde tiU genetiska resurser i enUghet med överenskommelsema ikonventionen om biologisk mångfeld. verkar för att dessa överfeggningarskaU leda fram tiU ett protokoU om växtgenetiska resurser under konventionen ombiologisk mångfeld, men med organisatoriskt säte i , i syfte att tillämpaprincipen om sektoreraas mUjöansvar. Regeringenhar här spelat en aktiv och pådrivande roU, inte minst för att stärka koppUngentiU den biologiska mångfeldskonventionen. Regeringen önskar dock se en meraktiv uppföljning av UNCED i jordbmksprogrammet och avser här driva en poUtiksom främjar detta. InomFAO:s mandat Ugger också skogsfrågor. Inom detta område °* bedriverregeringen som ovan angivits en aktiv poUtik för att stärka Prop.1993/94:111 FAO:s globafe insatser. Regeringen ser FAO som det centrafe organetatt ansvara för att Skogsprinciper firån uppfyUs och genomsyrar denintemationelfe skogspoUtiken. Föratt bevara fiskbestånden och säkerstäUa ett ansvarsfiiUt utayttjande av demkrävs mtemationeUt samarbete. FAO:s arbete med en uppförandekod föransvarsfiiUt fiske bör även fortsätttiingsvis aktivt stödjas. FN-konferensensommaren om gränsöverskridande fiskbestånd kommer att följas av ytterUgareöverfeggningar . FAO/ICE:s uppförandekcxl för inttoduktion och omplanteringav nya arter i havet och i sötvatten är ett viktigt instrament för attkonttoUera oönskade ekologiska effekter av infrcxluktion av främmande arter.Av stor betydelse för möjUghetema att bevara fiskbestånden är också globafemUjövervaknings-progiam. Proteinintagetför nämiare två tredjedelar av jordens befolkning kommer från fisk. Betydelsenav ett småskaUgt och kustnära fiske är stor för många länder i tredje världen.Sverige bör fortsätta att fiämja utvecklingen av en integrerad förvalttiing avi förste hand ttopiska kustområden, såväl bUateralt vfe SIDA/sommultUateralt i FAO. ,, har mom sitt mancfet många av de ämnesområden som behandlades inomRioprocessen. Regeringen ser sambandet mellan mUjö och hälsa som mycketviktigt. KemikaUefrågor CKh riskhantering i samband härmed är ett av deprioriterade områdena. Väildshälsoförsamlingenhar beslutet att utarbeta en ny global WHO strategi för mUjö ckU hälsa, med utgångspunkt bl.a. iAgenda 21 och försfegen frän WHO:s globafe kommission om hälsa CKh mUjö.Sverige följer aktivt detta arbete. Frågorkring tiUgång på vatten och sanitet, vilket bl.a. Ugger inom WHO:s mandat,tillhör de områden som regeringen avser att prioritera inom ramen förutvecklingssamarbetet. deltar i en ministerkonferens i mars1994 samt i ett specieUt /kring dessa frågor. Vattenfrågorna utgörCKkså ett viktigt mslag i det bUaterafe biståndet vfe t.ex. UNESCOhar också en vUctig roU att fyUa i UNCED-uppföljningen, såväl mom forskning somutbUdningssektom. Regeringen finner det angefeget att det svenska arbetet momorganet betonar vikten av en ökad satsning på områden som leder tiU enkapacitetsutveckling inom u-fendema när det gäUer håUbar utveckling. Underåterstoden av anordnas en rad tematiska FN-konferenser, som tUl delkan ses som uppföljning och fördjupmng av de mer aUmänna besluten firånUNCED inom vissa sakområden. Tdl dessa hör Prop. 1993/94:111 konferensen om befoUcning ckU utveckling i , världstoppmötet om sociafe frågor i 1995och världskvinno-kofiferensen i Beijuig . Vidare håUs FN:s andra konferensom boende och bebyggelse (Habitat II) i . Detär angefeget att dessa konferenser ges en inriktning, som utgår firånperspektivet håUbar utvecklmg och att sambandet mellan dessa olika temata ochhåUbar utveckling ges en grandUg belysning CKh operativ inriktning. Konferensernabehandlar områden av stor betydelse, inte minst för kvinnor. Vid session i inbjöd statsrådet övrigakvinnUga statsråd i de nordiska länderna tiU ett särskUt samarbete inför dekommande FN-konferensema. Ett möte med de kvuinUga ministrarna är planerat attäga mm i anslutning tiU session i StcKkholm . /erens om befoUcning och utveckling Iseptember 1994 häUs i FN:s intemationelfe konferens om befolkning CKhutveckling. Övergripande teman för konferensen är befolkning, bärkraftigekonomisk tiUväxt och håUbar utveckling. bUdades med uppgift att, som ett rådgivandeorgan tiU regeringen, förberecfe svenska ställningstaganden inför den kommandekonferensen och för att på sUct verka för att riktlinjer förbefoUcningsrelaterade frågor arbetas fram. Sverigehar under förberedelsearbetet verkat pådrivande för att inttoducera enhelhetssyn pä befolkningsfrågorna. Som en natarUg cKh logisk följd av beslutenvid UNCED har regeringen framhåUit att målet för de åtgärder som bör vidtas äratt uppnå en balans mellan befolkningen och dess resursanvändning. OhåUbaraUvsstUar måste förändras främst i i-ländema, men CKksä i u-ländema om dennabalans skaU uppnäs. För u-ländemas del gäUer att ta huvudansvaret för att uppnåen rimUg befoUdiingsutveckUng. Isyfte att uppnå denna balans betonar regeringen vissa nyckelfrågor av särskUdrelevans för balansen meUan befoUcning och resurser. Utgångspunkten ärrespekten för människans värdighet, integritet och frihet. Av detta följer attta avstånd från tvång. Attstärka kvinnans ställning ekonomiskt, rättsUgt och scKialt är ett mål i sig,men också en av de vUctigaste föratsättningama för en rimUgbefolkningsutveckling. En följd av sådana satsningar på kvinnor, inte minst ifråga om uti)Udning, är att de ofta väljer att föcfe färre bam. Det gäUer attsamtidigt förändra mäns attityder och roUer i förhållande tiU sina partners ochbam. Ensjälvklar följd av de prioriteringar som görs beträffande kvinnors CKh mänsrätt tiU fritt val i fråga om sin sexualitet och reproduktion är att se tiU attde har tiUgång tUl ett säkert, bUUgt, fettiUgängUgt och varierat ud)ud avpreventivmedel inkl. rådgivning. Detär regeringens mening att en ökande del av det svenska utvecklingssamarbetetbör gå tiU befoUcningsrelaterade insatser. precisering kommer attgöras under de förberedelser som görs inför den Prop. 1993/94:111 kommandekonferensen och inom ramen för den arbetsgrapp om UNCED CKhutvecklingssamarbetet som tidigare aviserats. FN:sgeneralförsamling har beslutat att inkalfe ettvärldstoppmöte om social utveckling. Tre huvudfrågor står på toppmötets cfegordning,nänUigen fettigdomsbekämpning, främjande av prcxluktiv sysselsättning cKhscKial mtegration. för toppmötet har hittiUs hålUt endast ettorganisatoriskt möte. För det svenska föiberedelsearbetet svarar ennationalkommitté med bl.a. representanter för riksdagspartiema under ledning avchefen för . Införden förberedande kommitténs möte har överlämnat enrapport med synpunkter på ämnena på cfegord-ningen. I en allmän kommentar tiU dagordningenfiramhöUs dels kvinnoperspektivet, dels behovet att anknyta frågoma påcfegordningen tiU , vilken framhåUer fettigdomsbekämpning som ettgrandfeggande insfeg i en häUbar utveckling. i äger ram . LUcsom vidFN:s tidigare kvinnokonferenser (är 1975, och Nau-obiår 1985) har generalförsamlingen utsett FN:s kvinnokommission att vara detorgan som förbereder och beslutar i firågor som rör konferensen. Kommissioneninledde detta arbete . Huvudsyftetför konferensen är att skapa ett förayat poUtiskt åtagande om art de åtgärdersom tas upp i slutdokumentet (de s.k. framåtsyftande strategierna) frän i skaU kunna genomföras 2{XX). Konferensenkommer att ägnas två huvudfrågor: a) Enutvärdering av i vilken utsträckning de framåtsyftande strategier na har genomförts, på nationeU, regional och intemationeU nivå. Ut värderingen kommer att presenteras i en samfed huvudrapport, som utarbetas av kvinnokommissionens sekretarfet. Varjeland skaU lämna en nationeU rapport över jämstäUdhets-arbetets utveckling sedanår 1985. SärskUd uppmärksamhet skaU ägnas åt prioriterade frågor i dennationeUa jämstäUdhetspoUtiken och åt de områden som skaU tas upp ihandlingsplanen. b) Antagandeav en handlingsplan HandlingsplanenskaU innehåUa ett begränsat antal frågor av avgörande betydelse för en majoritetav världens kvinnor. skaU arbetas fram avkvinnokommissionen. Ambitionen är att hand- gg lingspfenen skaUidentifiera de vUctigaste hindren för kvmnor samt sätta upp konkreta, om möjUgttidsbestämcfe, mål för hur hindren skaU Prop. 1993/94:111 övervinnas. AUaregioner planerar regionafe förberedelseaktiviteter införvärld-skviiinokonferensen. FN:s ekonoiniska kommission för (ECE) harnyUgen beslutat att en europeisk regional förberedande konferens skaU avhållasi slutet av i . har tiUsatts för de svenska förberedelsema med chefen förSocialdepartementet som ordförande. I kommittén ingår ledamötema iJämstäUdhetsrådet. FN.-skorferens om boende och bebyggebefrågor (Habitat II) FN:sgeneralförsamling beslutade att tiU inkalfe enkonferens benämnd om boende- och bebyggelsefrågor (Habitat II). Konferensen skaU äga ram i , från den 3 tiU den 14juni 1996. Den första om dessa frågor ägde ram i ,, 1976. KonferensenskaU anvisa vägar för att nationeUt och lokalt genomföra de åtaganden i Agencfe21, som gjordes vid om mUjö och utveckling inom boende- cKhbebyggelseområdet. Försfeg skaU även lämnas om hur det nationelfe ochinteraationeUa samarbetet kan stärkas på boende- CKh bebyggelseområdet.Konferensen förväntas även anta ett aktionsprogram samt principer CKhriktlinjer inom boende- ckU bebyggelseområdet,som kan bidra tiU att lindra fettigdomen i byggda mUjö och utjämnalevnadsvUlkoren mellan fetorter och glesbygder. Enav FN beslutad förberedelsekommitté har bUdats som kommer att mötas två gånger,dels i i aprU 1994, dels i . Ett tiUfälUgt sekretariathar upprättats under ledning av UNCHS (Habitats) tillföroidnadeexekutivdfrektör i . Vidförste mötet med förberedelsekommittén utpekades följande inriktning av detfortsatta förberedelsearbetet: - FörverkUgandetav gjorcfe åtaganden inom bcKndeområdet inom ramen för bl.a. Världsstrategin för boende fram tiU ckU de bosättningsrelaterade delaraa av , mkl. -Utplånande av fettigdom isfeder och på landsbygden på gmndval av människors egna föratsättningar ochinitiativ; -BostadspoUtik och finansiering,regleringar inom boende, byggsektom CKh markanvändning och den privata sektomsroU. Investeringar som ett bidrag tiU ekonomisk tiUväxt, sysselsättiung och enförbätttad UvskvaUtet; -Ekonomisk poUtik och fysiskplanering samt utvecklingsstrategier somfrämjar bosättningar i fetorter och på landsbygden samt dessas ömsesidigaberoenden på ett långsiktig håUbart sätt; -Staders bidrag tiU en håUbar utveckling och de mstitationelfe ramar Prop.1993/94:111 inom vilka dessa skaU kunna utveckfe håUbara strategier i fetorter. för boende och bebyggelsefrågor har senare föresfegit attkonferensens dagordning primärt bör omfetta bostadsförsörjning åt alfe samtbebyggelse CKh håUbar utveckling i en urbaniserande värld. Regeringenbeslutade (dir. 1993:96) tiUsätta en särskUd förberedelsegmpp förförberedelsema inför Habitat IImed Mark- och pfenministem somordförande. I gmppen ingår företrädare för , berörda department samtför myndigheter och organisationer däribland . Idet interna svenska förberedelsearbetet har pekats på möjUgheteraa att fetaHabitot II bU en "Kommunernas UNCED", där särskUtmänniskors boende och UvsvUlkor bör lyftas firam. Ett annat vUctigt område rörrättigheter CKh skyldigheter för markupplåtare resp. markanvändare inklusivefestighetsbUdningsfrågor och fysisk planering. Inför1993 års möte med Kommissionen för boende- och bebyggelse-firågor anordnades ifebruari 1993 ett svensk-nederländskt seminarium i . I rapporten frånseminariet understryks vUcten av att planera utifrån ett hushåUsperspektiv idemokratiska former. Kvinnors kunskap CKh erferenheter är särskUt vUctiga föratt uppnå en håUbar utveckling. Inomramen för Europarådssamarbetet har även inbjudit tiU ett särskUtseminarium om kvinnor CKh planering i Ömsköldsvik. Avsikten är attföra vidare erfarenhetema frän detta seminarium bl.a. tiU förberedelsearbetetinför Habitat II. Iförberedelsearbetet mför Habitat U har från olika håU understmkits vikten avregionafe förberedelser. Genom det svenska ordförandeskapet i /94, som omfettar 51 Europeiska stater samt USAoch , har initiativ tagits tiU ett gemensamt förberedelsearbete påaUeuropeisk nivå, som kommer att diskuteras vid ett särskUt inkaUat möte iGeneve . SärskUdauppfö\jningsaktiviteter m.m. Somen direkt följd av UNCED har beslutat att förhandUngarskaU mledas om en mtemationeU konvention för att förhindra ökenspridning medsärskUd tonvUct på situationen i AfrUca. Åtagandena inom ramen för konventionenkommer för de drabbade regionerna att inkludera åtgärder mom såväl mark- somvattenområdet samt inom det sociafe och ekonomiska området. harordförandeskapet i den specieUa förhandlingskommitté, som inrättats förändamålet. Konventionsförhandlingama skaU vara avslutade . Sverigestcxl som värd för ett interaationeUt expertseminarium rant"MänskUga levnadsförhåUanden i tortområden, svårigheter ochmöjUgheter". I seminariet deltog 50 experter varav 22 u-landsexperter och representanter för interaationeUa organisationer. Resultatetfrån mötet bedömdes vara ett värdefiiUt bidrag i den pågående Prop.1993/94:111 förhandlingsprcKessen. Sverigeär i förhandlingama angefeget om att konventionen baseras på en helhetssyn, därnatarvetenskapUga aspekter mtegreras med sociafe ckU ekonomiska. söker verka för en samordning avgivarinsatser inom drabbade områden så att befintUga resurser kan utayttjas mereffektivt. Vidare är vår strävan att konventionen skaU ge utrymme för ett ökatdeltagande av lokalbefoUcningen, fiamför aUt kvinnorna. Konferensom hållbar utveckling i små östater YtterUgareen direkt följd av UNCED-besluten är den om häUbar utveckling ismå östater som är under utveckling. Konferensens bakgmnd står att finna i derisker för höjning av havsytan som kan följa av klimatförändringen, cKh somhotar att försämra levnadsbetingelserna i inånga östater. Konferensenäger mm i . Regeringenser det som viktigt att det handlingsprogram, som konferensen föratsätts ledafiam tiU och som kan förväntas att i stor utsträckning bU biståndsorienterat,bidrar tiU att underfetta en håUbar utveckling i dessa stater CKh innebärmedverkan från lokalbefoUcningens sicfe. verkar också här för enstarkare givarsamordning i avsikt att mera verksamt utayttja de insatser somgörs. Korferensom gränsöverskridande fiskbestårul år 1994-1995 Ibesluten vid UNCED ingick vidare att i FN:s regi arrangera en konferens omgränsöverskridande fiskbestånd. Denna konferens har håUit sina första mötenunder . YtterUgare två möten berälcnas äga ram innan konferensensslutresultat kan presenteras för . Detär regeringens förhoppning att denna konferens kan leda fram tiU beslut ombevarande och håUbart resursutayttjande av de fiskarter och fiskbestånd det ärfiråga om. agerar därför för att överbrygga den motsättning som finnsmellan stater som representerar olika exploateringsintressen, för att i StäUetbetona samarbetsmöjUghetema. VidUNCED beslutades att kraftfiilfe intemationeUa satsningar skaU göras inomkemikaUeområdet för att en global ckU aktivkemikaUekonttoU skaU kunna skapas. I detta sammanhang fiamlades förslaget attinom FN bUcfe Intergovemmental Fomm for Chemical Safety (IGF). En handlingsplanför nuljö- och utvecklingsarbetet på kemikaUeområdet finns sammanfettad för sexolika programområden i kapitel 19, . Efterförfrågan från , , har åtegit sigvärdskapet för ett förste möte i ett meUanstatiigt foram för kemikaUesäkerhet.Regeringen har vidare lämnat ett särskUt bidrag för att stödja deltagande avu-länder i konferensen. Iseptember 1993 fick regeringama i samtiiga n:s medlemsländer, 91 oUka FN-organ samtintemationelfe organisationer och NGO:s en Prop. inbjudan från chefema förWHO, DLO och att inom ramen för IPCS (IntemationalProgramme on Chemical Safety) delta i kemUcaUe- konferensen on Chemical Safety (ICCS). konferensen så beslutarövergår den direkt i det första Intergovemmental Foram for Chemical Safety.En rapport från konferensen kommer att lämnas tiU FN:s kommissionför håUbar utveckling som vid sitt möte i kommer att ta uppbl.a. Konferensenäger ram i . KemikaUeinspektionen har fått iuppdrag att arrangera konferensen. Tväförmöten har ägt ram ett med företrädare från ett antalutvecklingsländer och ett i ncjvember 1993 med företrädare för vissa öst-CKhcentraleuropeiska länder. Regeringen verkar genom förmötena CKh konferensen särskUtför att dessa ländergrapper skaU utveckfe sin kompetens på kemikaUekontroUensområden CKh därigenom stärka den globafe kemikaUesäkerheten. Möteom skydd av den miljön från landbaserad verksamhet IAgencfe 21 uppmanas att sammankalfe ett mellanstatUgt möte om skydd av denmarina mUjön frän landbaserad verksamhet. Vid i maj 1993beslutades att ett sådant möte skuUe äga ram i är 1995. Inför dettamöte kommer ett antal förberedande möten att äga ram. Under den föiberedandeprocessen kommer bl.a. ett försfeg tiU handlingsprogram att utarbetas. Övemtayttjandeav kustområdena där merparten av världens befoUcning bor kan förframtiden skapa ytterst aUvarUga mUjö- och utvecklingsproblem med långtgåendekonsekvenser. Regeringen anser därför att ett aktivt svenskt deltagande iprocessen är angefeget. Inför utarbetandet av handlingsprogrammet har SverigemöjUghet att bidra med den samfede erferenheten från Östersjösamarbetet och detkommunafe arbetet på området, liksom svenska erferenheter av samarbete medu-länderna i dessa frågor, i första hand i men cKkså i CKhÖstafirUca. 5.2.5Organisations- och resursfrågor för det globala samarbetet Regeringenfäster stor vUct vid den interaationeUa dunensionen av UNCED-uppföljningen. Föratt fuUfölja regeringens ambitioner och riktlinjer vad gäUer den vidareuppföljningen av UNCED i det interaationeUa samarbetet fordras effektivtutayttjande ckU smidig samordningav de administrativa resursema. Ett nära nordiskt samarbete ger möjUghet tiUett mer kraftfuUt mtemationeUt agerande. Enviktig ledstjäma är att även den intemationelfe uppföljningen av Riobesluten skaU integreras i regeringskansUets och den övriga för valtningens verksamhet. HåUbar utveckling, såsom det definierades vid UNCED, skaU vara vägledande i verksamheten. Det innebär att de olika 92 departementeninom regeringskansUet är ansvariga för uppföljningen även av den intemationelfedelen av i enUghet med gällande Prop. 1993/94:111ärendefördelning. Fömtomde ärUga mötena med FN:s kommission för håUbar utveckling, CSD, CKh möten medparterna tiU de två konventionerna, kommer sannolikt flera arbetsmöten pätjänstemannanivå att hållas. Detta fordrar förberedelser och aktivt deltagandefrån svensk sicfe. CKh MUjö- CKh natarresursdepartementetkommer att beröras i första hand av denna vUctiga cKh resurskrävande uppgift. Avgörandeför om FN-systemet skaU lyckas med att omsätta Riobesluten i konkret handlingär hur de olika PT-organen agerar. Det gäUer inte minst . Desvenska delegaterna tiU möten inom dessa organ kommer att instraeras att aktivtfölja upp Riobesluten på sina resp. områden. Engeneralinstraktion kommer att utfärdas tiU samtUga svenska ambassader ochdelegationer vid de intemationeUa organisationerna. Utiandsmyndighetema kommeratt informeras om de svenska prioriteringarna och ges i uppdrag att aktivtsöka påverka andra länder cKh intemationelfe organisationer i riktning motsvenska CKh nordiska uppfettningar. MIUÖ-OCH NATURRESURS- Prop. 1993-08-26M93/785/3 Sammanställnuigav yttranden över Riodeklarationen om mUjö och utveckling och Efterremiss tiU 246 instanser har 164 yttranden lämnats. En förteckning över deremissinstanser som har svarat återfinns i slutet av sammanställningen. Allmännasynpunkten Det allmänna omdömet i remiss- yttrandena är stor tiUfredsstäUelsemed att om nuljö och utveckling (UNCED) mynnade ut i Agenda 21och Riodeklarationen. Några instenser anser dock att dokumenten är för aUmänthållna. Många ser emeUertid en potential i Rioöverenskommelseraa om de tas rätttiUvara.