prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Frånansfeget betafes kostnader, i amerikanska dollar (Kh österrikiska shilling, fördeltagande i intemationeUt samarbete på kämenergiom-rådet, såsom Sverigesreguljära medlemsavgift i Intemationelfe Atomenergiorganet (lAEA), bidragettiU lAEA:s Technical Assistance and samt kostnader isamband med övrigt intemationeUt kämsäkerhetssamarbete. Medelsbehovet för näsfa budgetår under detfa ansfeghar beräknats tiU oförändrat . tiU Visst intemationelU samarbete ifråga omkämsäkerhet m.m. för /95 anvisar ett försfegsansfeg på . Genomden pågående festighetsdatareformen byggs ett nytt, för land (Kh sfad enhetUgt,ADB-baserat festighetsdatasystem upp. Systemet ersätter de manuelfe festighets-(Kh inskrivningsregistren. Det togs först i bruk med rättsverkan i Uppsafe länden . Reformarbetet har sedan genomförts i femåriga etapper.Reformen beräknas kunna avslutas . HittUls har ca 3,9 mUjoner festigheter anslutitstiU festighetsdatasystemet, vilket motsvarar av landetsfestighetsbestånd. Systemet återstår att föra in i , (KhBlekinge län samt i defer av (Kh . Uppgifter omplaner (Kh bestämmelser, ktxirdinater samt taxeringsuppgifter finns d(Kk redani (feg tiUgängUga vfe terminal för hefe landet. Ett arbete med att kompletterafestighetscfetasystemet med identiteter för byggnader inleddes under budgetåret1992/93. Centralnämndenför festighetscfeta (CFD) har ansvaret för genomförandet avfestighetsdatareformen i samverkan med främst (Kh . CFD skaU, fömtom att genomföra reformen, också svaraför driften av festighetsdatasystemet. Vidare har CHD tiU uppgift att utveckfesystem (Kh metcxler som gör det möjUgt att utnyttja festighetsdatasystemetinom olika verksamhetsområden. CFD bedriver också en omfettandeuppdragsverksamhet. Uppdragsverksamheten utomlands bedrivs genom det statUgtägcfe bofeget . Verksamheten är i huvudsak förfegd tiU (Khsysselsätter där ca 200 personer. 1 Kimna (Kh finns enheter förutvecklingsverksamhet m.m. med tiUsammans ca 20 anstäUda. Vid CFD finns ett råd för behandUng avutvecklingsfiågor av betydelse för kommunerna. Det övergripande målet för CPD är att medverka tiUatt rationaUsera (Kh minska kostnadema för hanteringen och användningen avfestighetsdata inom olika verksamhetsområden. översyn av organisationen för lantmäteri-, fastighetsdata- Prop. och inskrivningsverksamhet m.m. BU. Regeringenhar tiUsatt en särskUd utrecfere (dir. 1993:11) med uppgift att lämna försfegom en ny organisation för festighetsbUdning, festig-hetsregistrering,festighetscfetaverksamhet samt prcxluktion av kartor (Kh annanlandskapsinformation m.m. Uttedaren skaU även överväga ominskrivningsverksamheten bör integreras med denna organisation (Kh undersökafömtsättningama för ett ökat samarbete mellan land- CKh sjökarteverksamhetema.Aibetet skaU slutredovisas före den . Uttedaren har lämnat ett principbetänkande. Kart-(Kh festighets-verksamhet i myndighet (Kh bofeg (SOU 1993:99). I betänkandetföresfes att berörda myndigheter förs samman tiU ett centralt kart- (CKh 24 regionafe myndigheter för kartor (Kh festigheter.Dessutom föresfes bUdande av ett statUgt bofeg för uppdragsverksamhet (Khkartpr(x}uktion. Den nya orfjanisationen föresfes trä(fe i kraft den 1 juU1995. Betänkandet remissbehandlas fram tiU . Regeringenavser att redovisa sitt ställningstagande tiU utredarens försfeg i enproposition tiU vårriksdagen. CFDhar kommit in med en förenkfed ansfegsframställning för /95. Avframställningen framgår att arbetet med att komplettera festighetsdatasystemetmed byggnadsidentiteter har inletts. CFD räknar med att finansieringen skaUkunna genom omprioriteringar (Kh besparingar inom den ordinarieverksamhetens ram. Det totafe medelsbehovet för uppfeggningen har CFD beräknattiU 57,5 nuljoner kronor. EnUgt gällande planering slutförs en första etappomfettande landets småhus för att kunna användas som underfegför taxeringen av småhus . CFD har upprättat ett årsbokslut enUgt förordningen(1979:1212) med föreskrifter om statUga myndigheters bokföring. Avredovisningen framgår bl.a. att från budgetåiet 1992/93 kvarstående medel underansfeget D 1. CFDhar begärt att medlen får disponeras för aibetet med byggnadsregistretinnevarande budgetår. Riksrevisionsverketbedömer att årsbokslutet är rättvisande. 1993/94:100 BU. Det har inte fimnits skäl att förändra de övergripande målsom gäUer för tteårsperioden /94-1995/96. Förvaltningskostnader för förfastighetsdata, ramansfeg, . Uppdragsverksamhet vid Centrahiämnden förfastighetscfeta, ansfeg, . CFD:s förenkfede ansfegsframställning visar attverksamheten bedrivs i överensstämmelse med beslutad inriktning för innevarandetreårs-pericxl. Fastighefsdatareformen följer planema. TiUgängUgheten tiUfestighetsdafasystemet är mycket hög. Arbetet med att kompletterafestighetsdatasystemet med identiteter för landets byggnader har snabbt kunnatinledas som planerats med målsättning att i fråga om småhus kunna användas för1996 års allmänna festighetstaxering. Regeringen föreslår ingen förändring av den feststäUdainriktningen av verksamheten. Förvaltningskostnader för for festighetsdata 1992/93Utgift' 85 336 081 1993/94Ansfeg 100 360 000 1994/95Försfeg 104 995 000 'AnslagetXIV Dl. AnsfegetskaU fiämst finansiera genomförandet av festighetscfetarefor-men (Kh driften avfestighets(fetisystemet. CFTDföreslår att anvisas för verksamheten /95. Avmedlen avser CFD att reservera 18 nuljoner kronor för arbetet med attkomplettera festighetscfetasystemet med byggnadsidentiteter. Fastighetscfetareformen kommer under budgetåret1994/95 att avslutas i , och . Efterbudgetårets slut återstår endast att föra in fe.stighetsdatasystemet i Gotlandslän. Regeringenberäknar, med hänvisning tiU vad som fiamförts i det inledande avsnittet,ansfeget för näste budgetår tiU , vUket innefettar vissa tekniskajusteringar (Kh en pris- och löneomräkning av medelstiUdelningen enUgt gällandeplaneringsram. För att bidra tiU att uppfylfe målen vad gäUer stetsmaktemasbeslut om dels nya budgetprinciper för myndighetemas förvaltningskostnader,dels saneringsprogrammet för den svenska ekonomin skaU ett prcxluktivitets-(Kh effektivitetskrav läggas ut på myndighetema. För nämndens del beräknarregeringen att dette motsvarar en nedskrivning av ansfeget med drygt 2 mUjonerkronor. tUl Förvaltningskostnader för förfastighetsdata för /95 anvisar ett ramansfeg på . Prop.1993/94:100 BU. 1993/94 Ansfeg' 1994/95Försfeg Uppdragsverksamhet vid f5r festighetsdate CFDbedriver en omfettande uppdragsverksamhet inom landet. Uppdragsverksamhetutomlands sker genom det nybUdade stetUgt ägda bofeget . Ennärmare beskrivning av bofeget återfinns under Utt. Uppdragsverksamheten beräknas innevarande budgetåromsatte ca 48 mUjoner kronor. Uppdragsverksamheten under budgetåren1992/93-1994/95 fiamgår av följande sammanställning. Resultet avuppdragsverksamheten (1000-taI kronor) 1992/93 UtfeU 'Som intäkter redovisas fakturerade belopp ocbvärdet av utförda men ännu inte fekturerade tjänster. I kostnadema ingäravsättningar för osäkra fordringar och avskrivningar. tiU Uppdragsverksamhet vid förfastighetsdata för /95 anvisar ett ansfeg på . D, Lantmäteriet Prop. 1993/94: lOO DetStetUga lantmäteriets huvudsakUga myndighetsuppgifter är att svara förfestighetsbUdning, festighetsregistrering (Kh framställning av aUmänna kartoroch annan landskapsinformation. Lantmäteriet bedriver också uppdragsverksamheti form av festighetsvärdering, kartpnxluk-tion, flygfotografering, mätningarm.m. Verksamheten, som bedrivs enUgt beslutför treårspericxlen 1991/92-1993/94, omsatte /93 totalt ca 1 270mUjoner kronor. Härav svarade den avgiftsfinansierade verksamheten, främstuppdrag och &stighetsbUdning.såtgärder, för ca 865 mUjoner kronor, vilketmotsvarar av den totafe omsättningen. Aterstcxlen finansieras genomansfeg som huvudsakUgen används för bidrag tiU festighetsbUdningsverksamheten,festighetsregistrering, framställning av allmänna kartor och annan landskapsinformationsamt utvecklings- och rådgivningsverksamhet. Deövergripande målen för det stetUga lanbnäteriet är att verka för enändamålsenUg festighetsindelning (Kh tillhandahålfe gmndläggande landskapsinformation.Verksamhetsmålen under innevarande treårspericxl innebär bl.a. attfestighetsdatareformen skaU vara avslufed . FörfestighetsbUdningen (Kh festighetsregistreringen har regeringen angett måletatt handfeggningstiden skaU minska under den innevarande treårsperioden.Lantmäteriet skaU intensifiera aibetet med att finna rationaUseiingsmÖjUgheterinom festighetsregistreringen. Produktionen av allmänna kartor m.m. bedrivs /94 enUgt den tioåriga plan som rikscfegen beslufade om våren1984 och kompletterade . EnUgt planen skaU den digitafe teknikeninföras inom produktionen så snabbt som det är ekonomiskt (Kh praktiskt möjUgt.Uppmstningen av de konventionelfe registerkartorna skaU avvecklas ochresursema utnyttjas för produktion av digitafe registerkartor. Det sfatiiga lantmäterietomfettar Stetens fenönäteriverk, en överlant-mätarmyndighet i varje län, destadiga festighetsbUdningsmyndighetema (Kh en i varje län. Lantmäteriverketär cenöal förvaltningsmyndighet för frågor om festighetsbUdning,festighetsbestämning, festighetsvärdering, festighets-samverkan, festighetsregistrering, mätningsverksamhet och allmän kartfeggning.Lantmäteriverket har också samordnande uppgifter be- Prop. 1993/94:100träffande ortnamnsfrågor, geografiska databaser (inom totalförsvaret. För att ge råd i frågor om deallmänna kartorna finns ett kartråd. Vidare finns ett ortnamnsråd som har tiUuppgift att stödja verket i arbetet med att fiämja ett ändamålsenUgt (Kh vårdatortnamnsskick. Verksamheten vid är i huvudsakförfegd tiU . En del av verksamheten är dock lokaUserad tiU andra orter.Produktion av den ekonomiska kartan sker (Kkså i , (KhLycksele. 1 Ange finns en kartvårdscential. 1 Kimna finns dels en enhet för uppmstningav StorskaUga registerkartor, dels en enhet för produktion av tematiska kartor.I finns en enhet för uppbyggnad av digitafe cfetabaser medgeografisk information. I Stockhohn finns en enhet för uppdragsfinansieradprcxluktion av kartor CKh en kartbutUc. har som uppgift att inom länetle Lantmäteridistriktet ärfestighetsbUdningsmyndighetens verksamhetsområde. Landet är indefet i 69fentmäteridistrikt. För särskUda festighetsbUdningsuppgifter finns ytterUgare12 sfetUga festighetsbUd-ningsmyndigheter, s.k. specialenheter, vilka arbetarfrämst med frågor med anknytning tiU jord- (Kh skogsbruk (Kh infrastruktur. Fastighetsregistemtyndigheten registrerarförändringar i festighets-förhållandena. Det finns en statUgfestighetsregistermyndighet i varje län. Det StatUga lantmäteriet sysselsatte den 1 juU 1993ca 3 100 personer, varav ca 900 vid . Utanför den nu beskrivna statUgafentmäteriorganisationen, men underordnad denna i tiUsynshänseende, finns 41kommunala fastighetsbildningsmyndigheter (Kh 29 kommunalafastighetsregistermyndigheter. Lantmäteriets verksamhet är indefedi fyra program, nämUgen (1) Uppdragsverksamhet, (2) Plangenomförande, (3) Landskapsinformation(Kh (4) Försvarsberedskap. Medel tas innevarande budgetår upp under ansfeg E I.Lantmäteriet, E 2. Förvaltningskostnader för lantmäteriet (Kh E 3. Dessutom tUlförs programmet Landskapsinformationinnevarande budgetår medel från nionde huvudtitelns ansfeg C 4. Uppdragsverksamheten bedrivs pä aflärsmässigagmnder. Verksamheten omsatte /93 ca 425 mUjoner kronor. 1 programmet Plangenornförande ingår bl.a.festighetsbUdningen, vilken så gott som helt finansieras med avgifter som fas ut enUgt lant mäteritaxan (1971:1101). Avgiftema skaU täcka lantmäteriets kostnader för verksamheten. Denna verksamhet omsatte /93 ca 400 mUjoner kronor. I programmet ingår vidare lantinäteriets medver kan i festighetsdatareformen, utveckling och rådgivning, festighetsregi- 49 strering (Kh fenttnäteritjänster inom länsstyrelsema. 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 ProgrammetLandskapsinformation omfettar fiamställning av gmnd- Prop. 1993/94:100 feggandelandskapsinformation i både analog (Kh digital form som skaU BU. 15 fecka behovinom olika samhällssektorer. Huvudpr(xluktema utgörs av de allmänna kartorna,gmndmaterial tiU dessa samt (fefabaser med geografisk CKh kartografiskinformation. Verksamheten inom programmet omspänner hefekartfeggningspr(Kessen. Här ingår bl.a. geodetiska, fotogrammetriska,kartografiska CKh dafatekniska aibeten samt utvecklings- ochrådgivningsverksamhet. I verksamheten ingår CKkså flygfotografering ochbUdframställning såväl för den allmänna kartfegg-ningens behov som för atttiUgodose efterfrågan på flygbUder, ortofoton m.m. inom olika samhäUssektorer.Vidare ingår s.k. geodetiska riksnätsarbeten (Kh särskUda gecxletiska projekt,bl.a. i form av intemationeUt forskningssamarbete. Programmet Försvarsberedskap omfettar främstsekretessåtgärder i form av granskning av kartor och flygbUder. Programmetomfettar dessutom sådana uppgifter som det åUgger lantmäteriet att utföra föratt tiUgcxiose totalförsvarets behov av landskaps- (Kh festighetsinformation.Uppgiftema gäUer fiämst beredskapsplaiUäggning (kU förberedelser för tryckning av kartor för totalförsxaretunder beredskap och i krig. Översyn av organisationen för lantmäteri-,fastighetsdata-och inskrivningsverksamhet m.m. Regeringenhar tiUsatt en särskUd utredare (dir. 1993:11) med uppgift att lämna försfeg omen ny organisation för festighetsbUdning, festighetsregistrering,festighetsdafaverksamhet samt prcxluktion av kartor och annanlandskapsinformation m.m. Uttedaren skaU även överväga om inskrivningsverksamhetenbör integreras med denna organisation (Kh undersöka fömtsättningama för ettökat samarbete mellan land- CKh sjökarteverksamhetema. Arbetet skaUslutredovisas före . Utredaren har lämnat ett principbetänkande. Kart-(Kh festighetsverk-samhet i myndighet bofeg (SOU 1993:99). 1 betänkandetföresfes att berörda myndigheter förs samman tiU ett centralt kart- (och 24 regionafe myndigheter för kartor- (Kh festigheter. Dessutomföreslås bUdande av ett sfatiigt bofeg för uppdragsverksamhet (Khkartproduktion. Den nya organi.sationen föreslås träda i kraft den 1 juU 1995.Betänkandet remissbehandlas firam tiU den . Regeringen avseratt redovisa sitt ställningsfagande tiU utredarens försfeg i en proposition tiUvårriks(fegen. Lantmäteriverkethar kommit in med en fördjupad ansfegsframställning förbudgetåren 1994/95-1996/97. Inom området landskapsinformation 50 omfettar försfeget etttidsperspektiv , dvs. 1993/94:100 1994/95-2002/03.Den nuvarande tioåriga planen för produktionen av BU. 15 de allmänna kartornam.m. föresläs således följas av en motsvarande nioårig plan. LantmäteriverketerhöU inför arbetet med den fördjupade ansfegsfiamställningenmyndighetsspecifika direktiv. EnUgt direktiven skuUe , medhänsyn tiU att den tioåriga planen för försörjning av kartor (Kh annanlandskapsinformation (prop. 1983/84:100 bU. 13, bet. 1983/84:BoU18, rskr.1983/84:192) är i sitt slutskede, analysera denna verksamhet mera utförUgt (Khbelysa den samhäUsekononuska betydelse verksamheten haft under pericxlen. LantmäteriverketskuUe vidare överväga vilken typ av landskapsinformation som bör prcxlucerassom allmänna kartor eUer motsvarande produkter samt pröva i vilken omfetöiingdet är möjUgt att med avgifter finansiera denna vericsamhet. LantmäteriverketskuUe även lämna försfeg på hur ett sfatUgt uppdrag tiU inomfendskapsinformationsom-rådet kan formuleras samt redovisa ett budgetförsfegsom omfettar den pericxi beställningen bör avse. lämnade sin rapport tiU regeringeni . Rapporten har av regeringen remitterats tiU ett 60-tal närmastberörda myndigheter cKh organisationer. Rapporten med remissvar har därefterlegat tiU gmnd för verkets fördjupade ansfegsframställning. När det i detföljande hänvisas tiU försfeg avses rapporten (Kh denfördjupade ansfegsframställningen sammanfagna. Verkets försfeg redovisas i etthuvudaltemativ innebärande en ansfegsförstärkning med ca 140 nuljoner kronorjämfört med /94. Som jämförelse redovisar verket även ettnoUaltemativ, vUket innebär en oförändrad ansfegsnivå jämfört med budgetåret1993/94, CKh ett besparingsaltema-tiv. Utöver vad som föranleds avLantinäteriverkets rapport (Kh fördjupade ansfegsframställning lämnas i detföljande också redovisningar för bofegiseringen av utlandsverksamheten (Kh förutvecklingen inom GIS-området. Lanttnäteriverketser som lantinäteriets övergripande mål för verksamheten att utveckfe ochvidmakthålfe lantmäteriets del av sfetens ansvar för en väl fiingerandeinfrastmktur i samhäUet genom att garanteradet svenska festighetssystemets effektivitet och uthålUghet, bidra tiU attfestighetsindelningen (Kh informationen om festigheter gagnar ett ändamålsenUgtnyttjande av mark (Kh festigheter samt omsättning, belåning (Kh taxering avfestigheter, se tiU att gmndfeggande geografisk information tiUhandahåUs i denform (Kh med den standard (Kh aktuaUtet som tiUgodoser angefegna Verket föreslår en indelning av verksamheten i tvåområden -fastig- Prop. 1993/94:100 hetsområdet cKh Icmdskapsinformationsområdet. Fastighetsområdetföreslås omfetfa de ansfegs- (Kh avgiftsfinansierade verksamheterna inom detnuvarande programmet Plangenomförande. Vidare ingår konkurrensutsattuppdragsverksamhet inom festighetsområdet. föreslår att forskning (Khutveckling inom festighetsområdet utökas. Det gäUer bl.a. i syfte att förbättraförrättningsför-ferandet CKh genomförandefegstiftningen. Omprioritering avresurser bör ske för att rationaUsera fe.stighetsbUdningen CKhfestighetsregistreringen. Vidare föreslår verket att ytterUgare medel satsaspå omfeggning tiU digital registerkarta. Verket föreslår även attnedsättningsbeloppen enUgt lantmäteritaxan skaU höjas från tiU 1 100kronor. Sammanfegt föreslår verket att 722 mUjoner kronor tiUförs festighetsområdetunder treårsperioden, dvs. 154 mUjoner kronor mer än nuvarande ansfegsnivå. Resultatanalysenomfettande den senaste femårspericxlen visar enUgt verket att de uppsatte måleni sina väsentUga delar har uppfyUts. Handfeggningstiden inomförrättningsverksamheten har varit oförändrad . Efterfrågan avförrättningar har successivt ökat fiam tiU /92 då en vikandetendens inleddes. Som en följd härav har en förhåUandevis hög ärendebalanskunnat minskas. Landskapsinformationsområdetomfettar de ansfegsfinansierade verksamheterna inom det nuvarande programmetLandskapsinformation såsom framstäUning av de allmänna kartorna, geografiskadatebaser m.m. Även den konkurrensutsatte uppdragsverksamheten inom kart- (Khmätningsområdet m.m. ingår. Pr(xluktionen av kartor (Kh annanlandskapsinformation inom lant mäteriet bedrivs t.o.m. innevarande budgetår enUgt den nämnda 10- åriga planen. I planen är festfegt vilka kartor som skaU vara allmänna kartor. Huvudseriema i den svenska allmänna kartverksamheten är den ekononuska kartan i skafe 1:10 000, den topografiska kartan i skafe 1:50 000 (Gröna kartan), vägtopografiska kartan i skafe 1:100 000 (Bfe kartan), översUctskartan i skafe 1:250 000 (Röda kartan) (Kh översUcts- kartan i skafe 1:500 000. Den ekonomiska kartan ges ut som en tryckt förfegskarta i skafe 1:20 000 (Gufe kartan). Kartoriginalen finns dock att fä i skafe 1:10 000 för att utnyttjas som arbetsmaterial och som 52 underfeg för specialkartorm.m. Vidare bedrivs flygfotografering från flyghöjderna3 000 m, 4 600 m Prop. 1993/94:100 (Kh 9 200 m. Dessutom innefettar planenen rikstäckande flygfotografe- BU. 15 ring i infraröd färg cKh framställningav ortofoto som underfeg för bl.a. ekononuska CKh topografiska kartor.Ansfegsmedel delfinansierar även vegetetionskartering. Vegetetionskartan utgördcKk inte en allmän karta. Inom gecxlesiområdet innebär planen bl.a.framtegande av ett mcxlemt riksnät i plan (Kh höjd samt ett tyngdkraftnät.Planen innefettar även en rikstäckande höjddatebank med normalt 50 mpunktevstånd. En svensk ADB-baserad nationafetlas ges ut underpericxlen 1987-1996. Atlasen omfettar totalt 17 tematiska bokband samt engeografisk (fetebas för översUctUg beskrivning av landet. Huvudmän förprojektet är , Stetistiska centralbyrån (Kh Svenska SäUskapetför Antropologi och Geografi. Under senare delen av perioden har betydanderesurser fegts ned på att bygga upp datebaser med kartinformation som underfegför (fetortiU-lämpningar CKh kartproduktion. Den närmare inriktningen avlandskapsinformationsverksamheten avgörs av i samråd med iförste hand de myndigheter (Kh organisationer som är företrädda i verketskartråd. redovisar enUgt demyndighetsspecifika direktiven en utvärdering av kartplanen (Kh ett förslaginkluderande budgetförsfeg tiU en ny sfetUg beställning inom området,omfettande . Försfeget har i huvudsak ett brett stöd bland intressentema.Det gäUer särskUt uppbyggnad av (fetebaser med kartinfomiation anpassade förgeografiska informationssystem, sateUitbaserad teknik för fegesbestämning (, GPS) samt satsningar på en ny omgång flygbUder i infrarödfärg (Kh på vegatetionskartering. Huvudaltemativet omsluter mUjoner kronor, noUaltemativet I 968 mUjoner kronor (Khbesparingsaltemativet 1 764 mUjoner kronor i det pris- (Kh lönefege som gäUerför /94. Huvudförsfeget innebär följande. föreslår en oförändrad planmässigflygfotografering av en femtedel av yte . innebär attåldem på flygbUder tagna från normalhöjd eUer höghöjd blir högst , medundantag för fläUområdet där flygfotograferingen styrs av QäUsäkerhetens krav. För att bl.a. tiUgodose behcjvet av en bättre mUjö-(Kh naturresursövervakning föresfes en ny tidsserie flygbUder i infraröd färg.Behovet av ansfegsförstärkning uppgår tiU 60 mUjoner kronor under nioårsperioden.Ett digitalt ortofoto föreslås tillföras ekonomiska kartans datebaser. Digitaladatabaser med grundUiggande geogrcsk information Den pågående uppbyggnaden av datebaser i enförenkfed version för skalområdet 1:10 000 - 1:20 000 föreslås slutföras enUgt gällande plan tiU . Vidare föreslås att de förenkfede datebasema kompletteras med sådan information som gör det möjUgt att åtemppte den temporärt 53 avbmtnautgivningen av en fiiUständig tryckt ekonomisk karta i skafe 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 1:20000 (Gufe kartan). Behovet av ansfegsförstärkmng för komplette- Prop.1993/94:100 ringen uppgår tiU 107 mUjoner kronor . En fortsatt uppbyggnad av datebaser föreslås vidareför skalområdet 1:50 000 för bl.a. den topografiska kartan (Kh för skalområdet1:100 000 för bl.a. den vägtopografiska kartan. Databaserna inom skalområdet1:100 000 beräknas kunna vara färdiga . Huvudförsfeget möjUggör även en(fetebas inom skalområdet 1:250 000 som underfeg för bl.a. översUctskartan(Röda kartan). Vidare föresfes att (fetebaser med vegetetionsinformation förhalva yte skaU byggas upp under nioårsperi(xlen. Behovet avansfegsförstärkning uppgår totalt tiU 127 mUjoner kronor . För den tryckta kartan i skafe 1:20 000 föreslåsatt fömyelsen successivt feggs över tiU en 12-årscykel efter det att denförenkfede versionen av dafabasema är klar. För topografiska kartan föreslåsatt högst gamfe kartor skaU godtas i sortimentet. För Qällkartan föresfesatt tidsgränsen, med hänsyn faget tiU bl.a. QäUsäkerheten, skaU vara två . Vägtopografiska kartan (Kh kartor i inindre skalor skaU vara högst åtfaår gamfe. Verket föreslår vidare att översiktskartan i skalområdet 1:500 000awecklas. Huvudaltemativet innebär ett behov av ansfegsökningmed totalt 110 mUjoner kronor under peri(xlen. Verket föreslår en ökad satsning på sateUitbaseradteknik för feges-bestämning (, GPS). Det innebär attuppbyggnaden av ett nationeUt nät av festa referensstationer för navigering,positionsbestämning (Kh vetenskapUga tillämpningar fiillföljs. Försfegetinnefettar också etablering av en driftlednings- (Kh tnformationcentral i Gävlem.m. föreslår vidare att arbetet medförsta ordningens tyngdkraftnät CKh detaljnät fiiUbordas under peri(xlen, attriksawäg-ningen sker enUgt plan, att förberedelser för slututjämningen avriksavvägningens mätningar påbörjas samt att ett nytt nationeUt höjdsystemetableras. Huvudaltemativet innebär ett ökat ansfegsbehov medtotalt 39 mUjoner kronor. föreslår en ansfegsförstärkningmed under peri(xlen för att finansiera del av underhåUetav riks-gränsen mot .