prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En karensdag infördes från den 1 april1993 och sänktes ersättningsnivåerna vid längre sjukperioder. Inomarbetsskadeförsäkringen har villkoren för att en sjukdom ska klassas somarbetsskada skärpts . samordningav arbetsskadesjukpenningen med sjukförsäkringen och därmed harersättningsnivåema sänkts. Tabell7.3 Inkomstöverföringar firån offentlig sektor till hushåll 1993/94:100 Bilaga1.1 och delpension Allmän tilläggspension Tjänstepensioner -0,1 -1,4 0,8 0,9 -1,5 2,9 2,9 -18,3 -36,6 -0,9 -7,3 -13,5 -0,6 -7,1 -4,9 -29,9 -1,1 -0,2 -16,7 AMU-bidrag Arbetslöshetsförsäkring, KAS och lönegaranti -24,2 -0,1 -2,9 -1,1 -2,9 Bambidrag Studiebidrag m.m. Bostadsbidrag Socialbidrag m.m. 16,7 7,5 7,4 9,5 73,8 16,7 9,6 8,5 11,9 27,0 76,4 16,8 9,8 8,4 15,1 26,3 75,0 17,0 10,1 8,6 17,3 22,0 10,7 -0,5 -13,5 -4,2 23,0 10,0 20,3 -1,0 -2,3 -0,6 -4.0 24,0 -5,2 -4,5 -1,3 0,3 -0,3 11,1 -18,6 -0,6 :Deflatering är gjord med konsumentprisindex. infördes iarbetslöshetsförsäkringen och ersättningsnivåerna sänktes med 10procentenheter. Införandet av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring ochhöjningen av den lägsta nivån i KAS medför att utgiftema iförsäkringen inte minskar i takt med att arbetslösheten går ned. Det balanserassannolikt delvis av lägre utgifter för bostads- och socialbidrag. Det försämrade läget pä arbetsmarknaden imder 1992och 1993 och ett ökat antal flyktingar leder till att utgifterna försocialbidrag ökat kraftigt och fortsätter att stiga . Sammanfettningsvis bryts trenden med ökadeinkomstöverföringar . Det beror delvis på att de ändraderegelsystemen slår igenom, men också på att arbetslösheten minskar. HushåUensin-komstutveckling imder 1994 och 1995 baseras i ökad utsträckning på utvecklingenav sysselsättning och reallöner. 7.2 Privat konsumtion och sparande Hushållensefterfrågan har försvagats påtagligt. År 1993beräknas den privata konsumtionen ha minskat med . Det är nästandubbelt så mycket som 1983, då det tidigare största fellet registrerades. Från1991 till 1993 uppgår nedgången till . lingenav den privata konsumtionen har i mycket hög grad bidragit till de senaste tvåårens minskning av brattonationalprodukten. Liksom registrerades 1993stora nedgångar for olika typer av investeringsvaror, exempelvis möbler ochbilar. beräknas nybilsförsäljningen ha uppgått till knappt 130 000bilar, vilket är den lägsta försäljningssiffran . Försvagningen avden svenska kronan resulterade (Kkså i en avsevärd minskning avutlandsresandet. 1993/94:100 Bilaga1.1 Nettoförmögenhet irelation till disponibel inkomst W Finansiell neftoförmögenhet exkl. aktier □ Börsaktier och fondandelar 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Armu:Småhus värderade med hjälp av taxeringsvärden och köpeskillingskoefficienter.För 1992 och 1993 har använts prisutvecklingen för egna hem under loppet avåren enligt fastighetsprisindex. Bostadsrätter schablonberäknade 1970-1979. Källa: Statistiskacentralbyrån och . Den kraftiga nedgången i den privata konsumtionenunder kan förklaras av en påtaglig förändring av hushållensekonomiska föratsättningar. expanderade iSverige, liksom i en rad andra länder, långivningen till bl.a. hushållssektommycket hastigt. Detta var en följd av kreditmarknadsavregleringen i kombinationmed att räntan efter skattelättnad normalt tmdersteg den höga inflationstakten.Den därav följande uppgången i festighetspriser och aktiekurser medförde atthushållens nettoförmögenhet ökade betydligt trots kreditexpansionen, se diagram7.1. När skattelättnaden för utgiftsräntor sedan sänktes i samband medskattereformen iimebar det en oförutsedd ökning av hushållens ränteutgifterefter skatt. Till den ökade räntekostnaden bidrog också att marginalema mellanmarknadsräntor och utlåningsräntor vidgades. sjönk inflationstaktensnabbt, med resultat att realräntoma efter skatt steg mycket kraftigt. Denönskade skuldsättningsgraden sjönk därmed, vilket dämpade kreditefterfrägan.Därtill föll småhusprisema i nominella termer med en sjunkande nettoförmögen- hetsom följd, vilket i sin tur ökade sparandet och reducerade konsumtionen ochsmåhusinvesteringaraa. Till detta skall läggas de senaste årens växandearbetslöshet och samtidiga försvagning av de offentliga finansema. Risken föratt den disponibla inkomsten skall reduceras, antingen genom arbetslöshet ellerskattehöjningar resp. transfereringsminskningar, uppfettas sannolikt somavsevärt större . Somen följd av dessa nya föratsättningar har hushållen genomfört en markantanpassning av sitt sparande. höjdes sparkvoten från-4,9 till av disponibel inkomst. I jämförelse med andra länder somgenomgått en liknande utveckling, exenq>elvis och de övriganordiska ländema, är detta en snabb uppgång. Diagram7.2 Privat konsumtion. Säsongrensad nivå, 1985års priser, kvartalsdata 1993/94:100 Bilaga1.1 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Källor: Statistiska centralbyrånoch Finansdq>artementet. Statistik tyder på att denprivata konsumtionen passerat sin bottennivå. Efter att ha fellit med ca 3,5 %från andra halvåret 1992 ökade den privatakonsumtionen mellan andra och tredje kvartalet 1993 , se diagram 7.2.Denna uppgång inkluderar bl.a. ökad omsättning inom detaljhandeln och stigandebilförsäljning. september november ökade hushållensnybilsregistreringar med , jämfört med den närmast . Att bilförsäljningen förefeUer öka är mycketbetydelsefullt och tyder på att hushållen är något mindre osäkra och intelängre lika benägna att öka sitt sparande. Förklaringen till denna utveckling torde framförallt ligga i att hushållens finansiella situation är på väg att förbättras.Den kraftiga ökningen av sparandet har medfört att hushällssektoms skuldkvothar kommit ned till samma nivå som vid tiden för kreditmarknadens avreglering.Det- tagäller oavsett om jämförelsen görs mellan skuldstock och disponibel inkomsteller, som i diagram 7.3, mellan skuldstock och totala tillgångar. I jämförelsemed t.ex. har anpassningen i underlättats av en relativtgynnsam utveckling av disponibel inkomst för hushållssektom som helhet. 1993/94:100 Bilaga1.1 Skuld irelation till totala tillgångar 19701973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: och . Hushållens ränteutgifter efter skatt, som stegbl.a. i samband med skattereformen, ligger fortferande pä en hög nivå, men ärpå väg ned. Den betydande räntenedgången under loppet av 1993 har ocksåinneburit en påtaglig lättnad för hushåll som har rörliga lån eller står ibegrepp att ta nya, respektive lägga om gamla lån med bimden ränta. Dels har utgiftstrycketminskat på inånga fortsatt högt skuldsatta hushåll, dels har räntenedgångenmedfört att festighetsprisema har stabiliserats. Under de senaste två kvartalen(t.o.m. 3:e kvartalet 1993) har småhusprisema varit oförändrade, efter att hafellit . Omsättningen pä bostadsmarknaden visar dessutomtecken på att öka. Diagram7.4 Bostadsprisutvecklingen i , och Löpande priser 1993/94:100 Bilaga1.1 .......................................... /... .\................. ...... ,r:.. .y/........ \ ./■ .==i 1983 1985 1987 1989 1991 Armu: För avsesbostadsrättspriser, kvartalsdata. För avses en samman-vägdbostadsprisindex bestående ov samtliga bostadstyper, årsdaga. För avsesprisutvecklingen för egna hem, årsdata 19811986, därefter kvartalsdata.Källor: samt resp. lands fmansdqiartement. Bostadsprisema har sammantaget fellit ungefär likamycket som i . Prisfellets förlopp har dock varit hastigare i . IFinland har prisema sjunkit betydligt mer, vilket beror dels på att prisnivåndär steg kraftigare , dels på att den inhemska efterfrågan gåtttillbaka mer än i . Under de senaste kvartalen har emellertid prisemastigit något i . Det gäller även , vilket dock inte framgår avdiagram 7.4 som visar årsdata t.o.m 1992 för Noige. Till bilden av de svenskahushållens förmögenhetsutveckling skall också läggas börsens uppgång med nära50 % under loppet av 1993. Efter ett kraftigt fell steg därmedkvoten mellan nettoförmögenheten och den disponibla inkomsten 1993, se diagram7.1. Detta minskar incitamenten för hushållen att öka sitt finansiellasparande. En ytterligare förklaring till att den privataefterfrågan nu verkar ha passerat bottennivån är sannolikt att hushållen intelängre tror att arbetslösheten kommer att öka i samma takt som . I diagram 7.5 illustreras att pessimismen omarbetslöshetens utveckling under de närmaste 12 månadema sjunkit snabbt tmderloppet av 1993. Undersökningen indikerar faktiskt att hushållen är relativtoptimistiska i ett historiskt perspektiv. Detta gäller i viss mån även synen påden egna ekonomin. Andelen hushåll som tror på en förbättring av ekonomiunder de närmaste 12 månadema (visas ej i diagram 7.5) var högre änvid någon tidigare mätning. 1993/94:100Bilaga 1.1 19771979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 Armu:Nettotal mellan andel svarande som tror att arbetslösheten kommer att öka-andel som tror att arbetslösheten kommer att minska . För den egna ekonomin avser nettotalen förbättring - försämring.Brott i tidsserierna på grund av övergång från kvartals- till månadsmätningarfr.o.m. Att den negativa utvecklingen av den privatakonsumtionen nu förefeUer ha avslutats innebär dock inte att det är troligtatt konsumtionen ökar i en takt som medför ett snabbt fell i sparkvoten. Detfinns ett antal skäl till att konsumtionsökningen blir relativt måttlig underde närmaste åren. Arbetslösheten väntas i och för sig sluta att öka underprognos-pericxien, men den kommer fortferande att ligga på en hög nivå såväl urett nationellt som ett intemationellt perspektiv. Detta iimebär att arbetslöshetsriskenkommer att vara fortsatt hög, särskilt fÖr vissa grapper, vilket motiverar etthögt sparande. Då de offenfliga finansema beräknas visa stora underskott även1994 och 1995 torde dessutom risken för framtida inkomstbortfeU på grund avbudgetförstärkningar uppfettas som betydande. Enprisuppgång på bostäder av samma storleksordning som , vilkengenom ökade förmögenhetsvärden pressar upp konsumtionen snabbt, förefeUer inteheller sannolik. För det första är kreditinstituten nu mycket mer restriktiva isin kreditgivning. Man har bl.a. höjt kravet på egen insats vid bostadsköpbetydligt. För det andra kan inflationen förväntas bli fortsatt låg i ett historisktperspektiv, vilket förhindrar ett upprepande av den ohållbaratillgångsprisutvecklingen . För det tredje sänksskattelättnaden för utgiftsräntor från 1995. Utöver dessafaktorer, som samfliga bidrar till aft hålla tillbaka kreditexpansionen, är dettroligt att hushåUen nu eftersträvar en högre förmögenhetskvot än tidigare,vilket ytterligare bidrar till att viljan att skuldsättasig kommer att vara relativt låg. Tilldetta skall läggas att beräkningar av förmögenhetseffektema avbo-stadsprisfkllet indikerar att vissa grapper med mycket låga redovisade inkomsterhar drabbats hårt, sett i relation till den disponibla inkomsten. Det ärmöjligt att dessa grapper ännu inte förmått anpassa sitt sparande till en önskadnivå, varför deras sparande kan komma att öka fortsättningsvis. Efterett fell på 1993 väntas den privata konsumtionen öka 1994 och2,1995. Sparkvoten ökar härmed ytteriigare års nivå tiU 8,1 %1994 och sjunker först därefter tiU 1995. Diagram 7.6 HushåUens sparkvot Sparande irelation till disponibel inkomst 1993/94:100Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: Statistiska centralbyrånoch . 8 Investeringar Prop. 1993/94: lOO BUaga 1.1 Det föreligger goda föratsättningar fören uppgång i brattoinvesteringama . En kraftig produktionstillväxt,fellande realräntor och en starkt förbättrad lönsamhet lägger grunden förinvesteringsökningen i näringslivet 1994 och 1995. Slopandet avdubbelbeskattningen av aktier bör också stimulera investeringama dåkapitalförsörjningen genom nyemissioner underlättas. Fortsatt äterhäflande påde totala investeringama är läget på bostadsmarknaden. Tecken pä stabUiseringav tillgångsprisema samt en trolig efterfrågeuppgäng då arbetsmarknadslägetupphör att försämras gör dock att en viss återhämtning av bostadsinvesteringamakan skönjas mot slutet av perioden. lbell8.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder kr, 1992 Löpande priser -15,6 -6,4 -11,0 -15,6 -14,6 -22,6 -14,0 -13,3 -1,7 -0,7 -49,5 -6,5 -6,7 7,1 10,3 12,2 Nedgången i brattoinvesteringaraa, som fram till1992 var koncentrerad till näringslivet, förstärktes ytterligare dåbostadsproduktionen föll. Detta bidrog till mycket låg investeringsaktivitet isvensk ekonomi imder föregående år. Trots att konjunkturen förbättras beräknasnedgången i de totala investeringama fortsätta också imder 1994 genom attbostadsinvesteringama halveras. Frånräknat dessa ökar dock investeringarna irealkapital då framförallt industrins investeringar väntas ta fart. Inom näringslivet föratses en betydandeinvesteringuppgång då aktiviteten i ekonomin tilltar. De totalainvesteringama beräknas fella med 1994 för att 1995 stiga medungefär lika mycket. Maskininvesteringaraa ökar emellertid som de stafliga infrastrukturinvesteringama bidrartill att hålla uppe aktiviteten. Av diagram 8.1 framgår att de totalabrattoinvesteringama som andel av BNP - också frånräknat bostadsinvesteringama- har minskat kraftigt . Den uppgång som ändå sker underprognosperioden räcker inte till för aft investeringskvoten skall nå upp den långsiktiga trendnivån. Nedgången i investeringskvoten exklusivebostadsinvesteringama beror till stor del på att investeringama inom sektoremafinans- och fastighetsförvaltning samt inom varuhandel och hotell ochrestaurang fellit kraftigt. 13 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 Diagram 8.1Bruttoinvesteringar samt bruttoinvesteringar exkl. bostäder som Prop.1993/94:100 andelar av BNP. Andel av BNP, procent 24- 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor:Statistiska centralbyrån och Finansdartcmentet. Inomnäringslivet har investeringama minskat oavbratet . Inledningsvisvar det främst industrin som drog ned på investeringsaktiviteten medannedgången inom övrigt näringsliv, såsom finans- och festig-hetsförvaltning samtvaruhandel, restaurang och hotellverksamhet, skedde betydligt . Under1993 stabiliserades investeringama inom industrin medan nedgången inom övrigtnäringsliv fortsatte till följd av en bestående svag hemmamarknadsutveckling. Industrins investeringar har fellit med knappt 40 %mellan 1989 och 1992. Är 1993 sjönk volymema med . indikerar emellertid en avsevärd investeringsuppgång under 1994.För detta talar inte minst att företagen tenderar att underskattainvesteringsök-ningen i en konjunkturappgång. Enligt beräkningar överkapitalstocken minskade denna med under 19921993. Industrinsinvesteringar har således under lågkonjimkturen sjunkit ned till en så låg nivåaft kapitalstocken reducerats. Mätningen av kapitalstocken är dock baserad påhistoriska avskrivningstakter som kan variera över tiden. Kapitalutnyttjandetkan också sannolikt öka vid en snabb konjunkturförbättring. Företagen kaninföra flera skift, gamla maskiner kan behållas m.m. Det innebär attden totala kapaciteten mätt som kapitalstocken på kort sikt endast kan ses somen approximation. För att enbart täcka ersättningsinvesteringaraa, beräknade som deprecieringenav kapitalstocken, skulle investeringarna behöva öka med Prop. 1993/94:10014 % tmder 1994. Baserade pä investeringsenkäten, det stigande Bilaga 1.1 kapacitetsutnyttjandet och det stora behovet aversättningsinvesteringar, bedöms därför investeringarna öka i årvilket medför en ökning av kapitalstocken . Föratsättningama finns för en kraftiginvesteringsuppgäng. lönsamhet ligger nu pä en historiskt settmycket hög nivå vilket tUlsammans med en nedgång i realräntoma bör leda tillväsentligt större investeringar. bör möjligheten till finansieringav nödvändiga investeringar via kapitaltillskott från ägama också öka efterslopandet av dubbelbeskattningen av aktier. Den med denna fektorsammanhängande börsuppgången innebär högre implicita priser påkapitaltillgångar, vilket medför incitament till högre investeringar. Ett antal fektorer talar också för att industrinkan klara av produktions-uppgången utan risk för överhettningstendenser.Produktionsuppgängen beräknas bli stor i vissa kunskapsintensiva sektorer därkapitalintensiteten är relativt låg. Trång sektor inom dessa branscher skullekunna var bristen på arbetskraft, men bedöms inte den risken varaöverhängande. Vissa delar av verkstadsindustrin med en förväntad stor produktionsuppgång,som maskin-och transportmedelsbranschema, bedöms (Kkså kunna klara avproduktionsökningen utan överhettningstendenser beroende på ett iutgångsläget lågt kapacitetsutnyttjande. Som tidigare nämnte kan flexibiliteteninom industrin ha ökat, vilket i sä fell kan leda till ett bättre utnyttjandeav maskiner och anläggningar. Den tredje faktom, vilken är svår attkvantiflera, är att många av de industrilokaler som byggdes medspekulationsmotiv finns som reserv när konjunkturenvänder. Tabell8.2 Bruttoinvesteringar i näringslivet -15,3 -3,0 -21,7 -18,3 -9,2 -15,7 -18,6 -15,3 -23,8 -15,6 -14,6 -11,6 -14,4 -17,7 -14,6 Källor: , ochFinansdepartementet. Produktionstillväxten beräknas uppgå till 1995.Under loppet av 1994 bör det stå klart att tillväxten både i ochintemationellt definitivt vänt uppåt. Det stigande kapacitetsutnyttjandettillsammans med fortsatta stora behov av ersättningsinvesteringar bedöms därförge en investeringsökning på inom industrin . Detta föratsätterdcx;k att eventuella tvivel om industrins framtidsföratsättningar undanröjs. Exempelvis kan osäkerhetenom utfellet av omröstningen om EU-med- Prop. 1993/94:100 lemskap leda till att vissa investeringsbeslut skjute . är det främst inombasindustrin men också inom verkstadsindustrin som investeringarna ökar. Motslutet av perioden ökar också investeringama inom övrig industri närhemmamarknadsefterfrägan återhämtar sig. Liksom i industrisektom föll investeringamakraftigt inom det övriga näringslivet . Investeringama inomdenna sektor uppvisar normalt sett inte lika stora svängningar som investeringamainom industrin. Utvecklingen har inneburit en anpassningav kapitalstockarna till en mer långsiktig nivå efter en spekulations-ledduppgång andra hälft då investeringarna inom framför alltfinans- och fåstighetsförvalning men också inom sektorema restaurang och hotellvar mycket höga. Överkapacitet på kommersiella lokaler och en svagefterfrågeutveckling har medfört att investeringsaktiviteten minskadeytterligare inom dessa sektorer . Enligt investeringsenkäternafortsätter nedgången, om än i en avtagande takt, . skeremellertid en viss återhämtning. förväntas infrastruktursatsningamaoch den ökande konkurrensen inom kommunikationsområdet leda till en kraftiguppgång av investeringama inom samfärdsel. Sammantaget innebär detta attinvesteringama inom övrigt näringsliv ökar . Det är framför allt maskininvesteringama somberäknas öka medan produktionstillväxten bara medför ensvag uppgång i byggnadsinvesteringarna till följd av höga vakansgrader päframför allt kontorslokaler. Under1992 sjönk såväl de statliga som kommunala investeringama. De lägre kommunalainvesteringama är en följd av att kommuner och landsting börjat anpassautgifterna till det framtida minskade finansiella utrynunet. Kommimema hargenom rationaliseringar och ett effektivare utnyttjande av befintliga lokalerkuimat dra ned på sina lokalbehov och därmed också reducerat sina investeringar. De statliga infrastrukturinvesteringama ökadekraftigt tmder satsningar av främst och Vägverket.Under prognosperioden föratses de stafliga investeringaraa öka ytterligaremedan de kommunala investeringama genom fortsatta besparingar (Kh rationaliseringarförst minskar för aft sedan plana ut. Sammantaget ökar de offentligainvesteringama med både 1994 och 1995. ökade de statliga myndighetemainvesteringsvolymerna . planar volymerna ut påen mycket hög nivå. ökar-investeringama ytterligare medan en delbolag som fortferande enligt statistiken ingår i stafliga myndighetema (f.d.Byggnadsstyrelsen och universitetens fastighetsbolag) reducerar investeringamadå lokalbehovet minskar genom effektiviseringar. 1993/94:100 Bilaga1.1 Stadigamyndigheter 11,4 22,7 18,4 0,9 -1,6 15,6 -18,6 3,1 12,4 6,9 Staten 27,0 -5,2 9,5 7,2 3,3 Kommunala myndigheter 21,0 -8,5 -8,0 -3,7 0,0 4,9 -3,4 -5,0 -10,4 0,0 Kommunerna 25,9 -7,6 -7,5 -4,9 0,0 Totalt 52,9 -6,3 1,7 2,2 2,0 Källor: , ochFinansdepartementet. Tidigareläggningen av de omfettandeinfrastruktursatsningama har efter vissa initialsvårigheter inneburit att enmängd projekt nu kommit igång. pågår vägprojekt för drygt 15miljarder kronor. Sammantaget har investeringama i gator och vägar ökat jämfört med . Under1992 reducerades de statliga affärsverkens investeringar kraftigt bl. a. genomneddragningar av . Huvudförklaringen till minskningen är emellertid attVattenfellsverkete investeringar redovisas imder övrigt näringslivpä grund av att verksamheten ombildades till statligt bolag. ökadeaffärsverkens investeringar när infra-struktursatsiungarna på jämvägarsteg. För prognosperioden 19941995 beräknas investeringama i jämvägar öka medytterligare . Detta får till följd att de statliga affärverkensinvesteringar förväntas öka med . Expansionen för de stafliga investeringaraa mellan1992 och 1995 innebär att nivån på de totala brattoinvesteringaraa höjs med ca3 % . Bostadsinvesteringamaföll mycket kraftigt . Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion gickned till ca 10 000. Det kan jämföras med närmare 70 000 påbörjade lägenheter år1990. Ett flertal förklaringar finns till den lägre och sjunkande nivån förbostadsproduktionen. Det osäkra arbetsmarknadsläget för ungdomar har medförtatt många har skjutit upp inträdet på bostadsmarknaden viUcet har minskatefterfrågan på bostäder. De fortsatt höga realräntoma efter skatt bidrar ocksåtill låga festighetspriser vilket gör nybyggnation olönsamt i inånga fell.Vidare bidrar de successivt reducerade räntebidragen också till en lägre nyproduktion. Att efterfrågan pä bostäder sjunkit dramatisktframgår av SCB:s statistik över outhyrda lägenheter. Enligt den senastemätningen uppgick antalet outhyrda lägenheter iallmännyttiga bostadsföretag till över 34 000. Denna nivå är nästan lika högsom imder förra lågkonjunkftiren.Vakansgraden, dvs. andelen lediga lägenheter, är dock Prop. 1993/94:100fortferande låg (3,). I en del kommuner är den avsevärt lägre. I Bilaga1.1 uppgick den tUl . Diagram 8.2 Antal outhyrda lägenheter respektiveantal påbörjade lägenheter Tusental 70- 1976 1979 1982 1985 1988 1991 Armu: Antalet outhyrda lägenheter avser den 1 marsrespektive år , samt antalet outhyrda lägenheter i stember 1993.Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus. Källor: och . Statistiken över påbörjade lägenheter ochansökningar om stafligt stöd är ovanligt svårtolkad pä gnmd av förändringar iregelsystemet. De nya reglema för bostadsfinansiering gav starka incitamenttill att tidigarelägga åtminstone den formella byggstarten för att erhålla stödenligt bostadsfinansieringsregler. Räntebidrag utgår nämligen enligt1992 års regler om projekten påbörjades före den . Hela 57 000projekt registrerades som påbörjade . Enligt bedömning var12 000 av dessa endast påbörjade i formell mening och kan således komma attproduceras längre fram. Investeringsbidraget upphörde I april 1993.Tillsammans med en nedtrappning av räntesubventioneraa ledde detta till attantalet registrerade påbörjade lägenheter 1993 sjönk till 10 000. Ett flertaltecken finns nu på att nybyggnationen kan komina att öka igen. Småhusprisema påandra-handsmarknaden har stabiliserats som det finns vissa indikationerpä en potentiell brist av lägenheter i vissa expansiva kommuner.Sänkningen av skattesatsen på hyreshus den från till 1,5 %bedöms också fä en viss betydelse även om fastighetsskatten endast i begränsadutsträckning berör nyproduktionen. Ett problem på bostadsmarknaden är docklåneinstitutens restriktiva hållning till fmansiering av nyproduktion avbostäder. Nyproduktionskostnadema ökar inte längre ochrealräntoraa väntas gå Prop. 1993/94:100 ned.