prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Av övriga projekt rUctedes några tUl konstaärliga Prop.1993/94:1(X) utövare, ett till arbetslösa jordbrakare och ett mom kriminalvården. AMV:s bidrag tUl projekten avsåg oftast endelfinansiering. En av de få regleraa för de ottaditionella msatseraa är att deskall gå till projekt som inte får annat stetligt stöd. Totelkostaaden för deolika projekten uppgick till , dvs. AMV:s bidragutgjorde av de totela kostaaderaa. Detnuvarande arbetsmarknadsläget stora krav på nytänkande. Därför behövsmedel för ottaditionella msatser som skall göra det möjligt att finna nya vägaratt minska arbetslösheten. Inom ramen för anslaget bör för näste budgeter 250miljoner kronor få användas för ottaditionella insatser. 2.14Försöksverksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder Regermgendisponerade under budgeteret 1992/93 för försöksverksamhetmed sysselsättaingsskapande åtgärden Försöksverksamheten bedrevs inom ettflertel områden. avsattes för att utvecklaarbetsmarknadspolitiken i Öst- och , I övrigt användes medlentill projekt med EG-anknytning, stadier om ungdomspraktik, stipendier förungdomar på landet m,m. Regeringen disponerar samma belopp underinnevarande budgeter för dette ändamål och beräknar ert oförändrat belopp fördenna försöks-verksan\het under näste budgeter. 1. anter regeringensförslag till - lag om ändring i lagen (1993:719) om särskiltstadielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning, - lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691)om socialavgifter, - 1 kap, 1 § lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter, - lag om praktik för invandrare, 2. bemyndigar regeringenatt beslute om användningen av högst1 av medlen under anslaget för insatser som normalt intefinansieras från anslaget (avsmtt 2,1), 3. godkänner det somregeringen föreslår om - befrielse från skyldighet att betela finansieringsbidrag vid ungdomspraktik (avsnitt 2.3), - avskaffande av de avtelade inskolningsplatseraa(avsnitt 2,10), - praktUc för invandrare (avsnitt 2,11), 4. till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder förbudgeteret 1994/95 anvisar 68 ett reservationsanslag på 28 . Prop, 1993/94:100 A 3. Bidrag till Stiftelsen 11 1992/93 Utgift 5 500 000 Reservation O 1993/94 Anslag 4 500 000 1994/95 Förslag 4 000 000 StiftelsenUtbildning skall få bidrag för attdels finansiera personalutvecklings- och marknadsföringsinsatser samt socialainsatser för elevema, dels anpassa utbildningen till de olika länderaas behov(prop. 1993/94:64, bet. 1993/94:AU8, rskr. 1993/94:29). Bidraget skall uppgåtill . För budgeteret 1994/95 bör därför anvisas 4miljoner kronor. tillBidrag tiU Stiftelsen för /95 anvisarett reservationsanslag på . Vissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen sommyndighet, m.m. 1993/94 Anslag' 1 000 1994/95 Förslag I 000 ' Förslag i prop, 1993/94:105 AMU-gmppenombildades till aktiebolag (prop, 1992/93:152, bet.1992/93:AU6, rskr, 1992/93:175). Konceraen bester av ett moderbolag, , och ett antel dotterbolag. Överlåtelsen av verksamheten regleras i ettavtel mellan steten och . I proposition 1993/94:105 Förslag tilltUläggsbudget till stetsbudgeten för budgeteret 1993/94 föreslås att ertförslagsanslag om förs upp på sfetsbudgeten för att tecka stetenskostaader för övertalig personal och för vissa överteliga lokaler frånmyndigheten inom Ajnu-koncemen. Även för näste budgeter bör det finnas ettformellt anslag för dette ändamål. tillVissa kostnader för avveckling av AMU-gruppen som niyndighet, m.m. anvisar ettförslagsanslag på . B. Arbetslivsfrågor m.m. BliagaT''""''"" AnslagetInteraationella avgifter har t.o.m. innevarande budgeter förts upp underlitterat för m.m. Fr.o.m. budgeteret 1994/95 böranslaget föras upp under litterat för Arbetslivsfrågor m.m. Även anslagen tillArbetsdomstolen, Stetens förlUcnmgs-mannaexpedition och förarbetstegares uppfinningar förs upp under samma littera. 1992/93Utgift 361 859 000 1993/94 Anslag 381411000 1994/95 Förslag 385 710 000 Anslagetavser () verksamhet. Verket består avArbeterskyddsstyrelsen (ASS) och (Yl). ASS och Yl har enligt förordningen (1988:730,ändrad senast 1993:709) med instmktion för till uppgift artse till att arbetsmiljö- cx:h arbetstidslagstiftningen samt, inom arbetsmiljöområdet,lagstiftningen om kemikaliekonttoll och om tobak efterlevs. Vidare skall verketbl.a. uterbete och sprida information i syfte att förbättta arbetsmiljön. ASS är central förvalmingsmyndighet förarbetsmiljö- och arbetstidsfrågor, utom i fråga om fartygsarbete, samtchefsmyndighet för Yl. Ylär regional tillsynsmyndighet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet. I regleringsbreven för budgetåren 1992/93 och1993/94 lades ett antel övergripande mål och verksamhetsmål fest för AV:sverksamhet. Deövergripande målen är sammanfettningsvis: - riskema för ohälsa och olycksfell i arbetslivetskall minska och - arbetsmiljön skall förbätaas sedd ur etthelhetsperspektiv. Verksamhetsmålen innebär i stort: - genomslag för det försferkte arbetsmiljöansvaret, - ökad inriktning mot frågor om arbetsorganisationoch arbetets innehåll, - sterkt konttollerande roll, - prioriterad tillsyn mot de mest belastedearbetsstellena och - deltegande i det europeiskastendardiseringsarbetet. AV:s totela omslutaing för budgeteret 1994/95beräknas uppgå till ca . AV:s inkomster i den avgiftsfinansieradeverksamheten beräknas för budgeteret 1994/95 uppgå till 48 400 000 kr.Inkomstema bester i huvudsak av intekter av informationsverksamhet ochförsäljning av publikationstryck. Vissa mindre intekter kommer från ersättaingför utteg ur Informationssystemet om arbetsskador () samt ersättiiing förprovnings- och granskningsverksamhet. ASShar givit m sm förste årsredovisning. Den avser budgeteret 1992/93. Iårsredovisnmgen ingår en resultettedovisning för AV. Resultettedovisningenavser verksamhetsgrenama centtal tillsyn, regional tillsyn och särskildinformationsverksamhet. Straktaren överensstänuner med den som redovisades iden fördjupade anslagsframstellningen . ASS påpekar att de iregleringsbreven för budgeteren 1992/93 och 1993/94 faststellda övergripandemålen och verksamhetsmålen gäller för vardera av de tte verksamhetsgrenama meni olika grad för respektive gren. Resultettedovisningen indikerar att en hög grad avmåluppfyllelse föreligger bettäffande de fleste av verksamhetsmålen. ASSbedömer att det finns ett samband mellan AV:s verksamhet, bätae arbetsmiljö ochfärte arbetsskador. ASS framhåller emellertid att det är viktigt att orsakematill de senaste årens minskning av antelet anmälda arbetsolyckor ocharbetssjukdomar noga analyseras. Tyngdpunkten i resultettedovisningen ligger i enredogörelse för ett antel väsentiiga prestetioner av AV. Prestetioneraa utgördet gmndläggande resultetmåttet för verksamheten. ASS påpekar att verketssamtliga utettiktede insatser syftar till att på både kort och lång sikt bidratill art minska eller förebygga riskeraa för ohälsa och olycksfell iarbetslivet. ASS framhåller art utvärdering av orsakssamband mellan AV:s prestetioneroch dess effekter är komplicerad och dessutom synnerligen resurskrävande.Utvecklingen av ohälsan måste följas under långa tidspericxier eftersomeffekteraa av insatseraa i många fall visar sig först . Det finnsdessutom svårigheter art direkt hänföra effekteraa till insatser från verket.För stymingen av verksamheten har ASS Uterbetet ert antel intema dokument. Iårsredovisningen omnämns AV:s tillsynsprogram för , vilket ärdet andra i ordningen som verket har lagt fest. I programmet har ASS, inomramen för de övergripande målen och verksamhetsmålen som gäller för AV, bl.a.angivit vissa områden där behovet av insatser från verket är stort och/ellerinsatte resurser ger god effekt. Som exempel på intema dokument omnämns vidareplaneringsdirektiv för Yl, planer för författningsarbetet samt verketsinformationspolicy. ASS menar att de prioriteringar som görs i tillsynsprogramoch andra interaa dokument är viktiga styrmedel i verksamheten ochfömtsättningar för dess effektivitet. I regleringsbrevet för budgeteret 1992/93 fick ASSi uppdrag dels att utveckla metoder och system för uppföljning av mål och resultet i verksamheten, dels att belysa sambandet mellan avgifts- och anslags finansierad informationsverksamhet och hur kostaaderaa i informations verksamheten fördelar sig mellan den anslagsfinansierade respektive den avgiftsbelagda delen. ASS har redovisat uppdragen i två rapporter benämnda Uppföljning av mål och resultet inom och Sambandet mellan avgifts- och anslagsfinansierad informationsverksamhet yi 1.2 Revisionsberättelse Prop. () har vid sin gransknmg av AV:s årsredovisning bedömt att informationen iårsredovisningens resultettedovisning mte strider mot av RRV kändaförhållanden. RRV har vidare bedömt att övriga delar av årsredovisnmgen ärrättvisande. ASShar lämnat en förenklad anslagsframstellning för budgeteret 1994/95. ASS:suppfattning från föregående år bettäffande behovet av resursförsterkningkvarster. ASS lyfter fram bl.a. följande områden som påverkar resursbehovetunder perioden nämligen omfettningen av det pågående och fortsatte deltegandeti det europeiska stendardiseringsarbetet och följderaa av en avveckling avriksprovplatseraa. Vidare har osäkerheten kring företegshälsovårdensdimensionermg lett till att arbetsbelastaingen på Yl har ökat. Frågor somtidigare stelldes till företegshälsovården hamnar nu hos inspektionen. ASS framhållervidare att de insatser inom europaharmoniseringen som redan görs har skettgenom att resurser omdisponerats inom styrelsen. har lett till att vissaområden, t.ex. utvärdering av tillsynens effekter inte kanbevakas i tillräcklig omfattning. ASS framsteller dock inte något annat yrkandeän att nuvarande resurser får behållas. ASS föreslår inte några förändringar av denbeslutede inriktningen för verksamheten. Ett besparingsmål på 5 mUjoner kronor förtreårsperioden /93 -1994/95 gäller för AV med anledning av riksdagensbeslut rörande omstellning och minslcning av den stetligaadministrationen (prop. 1990/91:150 bU. 11:9. bet. 1990/91 :FiU30, rskr.1990/91:386). På förslag av ASS lades besparingen ut med 3,42 miljoner kronorpå budgeteret 1993/94. Vidare skulle den återsteende delen av besparingen, 1,58miljoner kronor, läggas ut för budgeteret 1994/95. Förbudgeteret 1994/95 föreslår ASS ett ramanslag på . 1993/94:100 Bilaga11 Deövergripande mål som gäller för tteårspericxlen 1992/93 -1994/95 bör liggafast. Regeringen har beslutet, dels att de övergripandemål och verksamhetsmål som gällt för perioden /93 - 1994/95 utsttäcks tillatt omfetta även /96, dels att beräkna planeringsramen för AV:sverksamhet /94 - 1995/96 tiU 1 . Uppgifteraai årsredovisningen ger uttryck för att verksamheten bedrivs med en sådaninrikming som anges i verksamhetsmålen. Deti regleringsbreven för budgeteren 1992/93 och 1993/94 fastlagdaverksamhetsmålet avseende deltegande i det europeiska stendardiseringsarbetethar uppfyllts planenligt. ASS medverkar i ett stort antel sådanastendardiseringskommittéer/grapper. Nämnda område, tillsammans medgenomförandet av harmoniseringen av svenska arbetsmiljöregler till EG-direktivinför ikraftträdandet av EES-avtelet utgör av verksamheten vid dencenttala tillsynen. Motbakgmnd av det i arbetsmiljölagen försferkte ansvaret för arbetsmiljön ocharbetsmiljöarbetet har utbildningen av handläggande personal intensifierats ochutökats. har rådgivningen till Yl ökat. Vidare har handläggningstidenför ärenden kortets, ASS pekar i övrigt bl,a, på att kontinuerliga insatser hargjorts för att utveckla och effektivisera verksamheten inom dencentrala tillsynen. För att kunna göra en mer samlad bedömning avverksamhetsgrenen centtal tillsyn behövs redovisningsmässigt ytterligareuppgifter. 2.2.2Verksamhetsgrenen regional tillsyn Prop. Bilaga 11 För verksamhetsgrenen regional tillsynhar ASS redovisat bl,a. att YI:s verksamhet har ändrats till en merkonttollerande roll. Andelen tid för mspektionsverksamhet har ökat. Samtidigthar precisionen när det gäller att finna och inspektera de arbetsmiljöer somfrån hälso- och olycks-fellssynpunkt är de mest belasfede ökat väsentligt.Vidare har antelet inspektioner och även s,k. systeminspektioner ökat underperioden som inspektionsbesöken blivit alltmer präglade av ett helhetsperspektivpå arbetsmiljön. ASS framhåller att systeminspektionema, som i sig är resurs-och tidskrävande, sterker det enskilda arbetsstellets föratsättaingar attutveckla och vidmaktaålla en bätae arbetsmiljö. I redovisningen påpekas vidareatt utvecklingen vid Yl även har mneburit att ärendehanteringen har förbättrats,att ratinema för uppföljning av mål och resultet i verksamheten harvidareutvecklats samt att väl fiingerande samverkansformer har eteblerats medandra berörda lokala/regionala myndigheter. Såvitt gäller arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamheten på arbetsstellena framgår av det redovisadematerialet att utvecklingen på dette område har påverkats negativt av detrådande arbetsmarknadsläget. Vidare visar redovisad stetistUc över behandladeämnesområden vid inspektionsbesök att frågor om bl,a, intemkonttoll ocharbetsorganisation bör ges fortsatt uppmärksamhet i inspektionsverksamheten. Redovisningen bettäffande verksamhetsgrenenregional tillsyn pekar enligt regeringens uppfattning på en ökad effektivitetoch en förbätaad kvalitet i YI:s verksamhet. 2,2.3Verksamhetsgrenen särskild informationsverksamhet Avårsredovismngen och den av ASS avlämnade särskilda rapporten -Sambandet mellanavgifts- och anslagsfinansierad informationsverksamhet m.m. inomArbeterskyddsverket - framgår, såvitt gäller den del avinformationsverksamheten som finansieras med avgifter - att skillnaderaa iresultet mellan i verksamheten ingående prcxJuktområden har varit betydandeunder den aktaella perioden. Några av prcxluktområdena visar underskott, menför den samlade verksamheten kan ett mindre överskott noteras. Information omintekter och kostaader per produktområde bör redovisas fortlöpande. Sammantegetinnebär bedömningen att de riktiinjer som lades fast vid den fördjupadeprövningen och som redovisades budgetproposition bör gälla även förbudgeteret 1994/95, Resultettedovisningeni årsredovisningen för budgeteret 1993/94 bör emellertid enligt regeringens mening innehålla sådan information som gör '■* detmöjligt att kunna göra en mer samlad bedömning av verksamheten Prop.1993/94:100 inom verksamhetsgrenen centtal tillsyn. För att kunna göra en så allsidig bedömning sommöjligt av den särskilda informationsverksamheten bör ASS fortlöpande iårsredovisningaraa lämna information om intekter och kostaader för deproduktområden som finansieras med avgifter. I sin rapport av mål och resultet momArbeterskyddsverket redovisar ASS de metoder och system som används . ASSmåste emellertid utveckla metodema och systemen för att utvärdera effektema avAV.s msatser. InrUcttiingen bör vara att kunna visa på mer utförligabedömningar av effekteraa av både den centtala och regionala tillsynsverksamheten.ASS skall i årsredovisningaraa redovisa den fortsatte utvecklingen av metoderoch system för uppföljnmg av mål och resultet i verksamheten. ASShar inte framfört något annat yrkande än att få behålla nuvarande resurser. Detfinns goda fömtsättningar för att verksamheten skall kunna bedrivas i nuvarandeomfettning med de resurser som beräknas för budgeteret 1994/95. Förslaget till ramanslag för AV har, jämte pris-och löneomräkning, beräknats med hänsyn dels till ett rationaliseringskrav på1,, dels till den återsteende besparingen i den administtativa verksamhetenpå till följd av beslut rörande omstellmng ochmmskning av den stetiiga administrationen (prop. 1990/91:150 bil. 11:9, bet.1990/91 :FiU30, rskr. 1990/91:386), Förslaget har vidare justerats ned med 4,57miljoner kronor till följd av det slopade arbetsgivarinttädet bettäffandesjukpenning enligt lagen om allmän försäkring fr,o.m. , Medanledning av de tekniska justeringar av anslaget som gjordes inför detinnevarande budgeteret till följd av bl,a, övergången till lån iRiksgäldskontoret har vid beräknuigen av förslaget återförts 1,28 miljonerkronor. I enlighet med det principbeslut fettetom ansvar för den Stetiiga stetistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. 122) har iförslaget till ramanslag för AV beräknats för stetistUc omarbetsskador och arbetsmiljö i stellet för under sjunde huvudtitelns anslag D8. Stetistiska centtalbyrån: StetistUc, register och prognoser. Regeringensöverväganden avseende ansvarsfördelningen mellan Stetistiska centtalbyrån ochandra myndigheter återfinns i bilaga 8, anslaget D 8. Stetistiska centtalbyrån:StatistUc, register och prognoser. Regeringen avser att senare uppdra åt ASS att inära samarbete med Arbetsmiljöinstitatet närmare redovisa en planering förstetistikansvaret. Slutiigenhar vid beräkningen av anslaget vissa tekniska justeringar Härvid har föravsättaing till ttygghetsåtgärder för stetsanstellda beräknats ochför avgifter till Stetens arbetsgivarverk , Derta finnsnärmare beskrivet i regeringens finansplan under 3Förslag till riksdagsbeslut Prop. tillArbetarskyddsverket för budgeteret 1994/95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93Utgift 174 582 000 1993/94 Anslag 170 612 000 1994/95 Förslag 172 744 000 Arbetsmiljöinstitatetsuppgift är att bedriva cx;h främja forskning, utbildning och dokumentetion inomarbetsmiljöområdet i syfte att förbättta arbetsmiljön. Det övergripande målet för Arbetsmiljöinstitatetär att institatets verksamhet skall bidra till ökad kunskap om arbetsmiljön. Arbetsmiljöinstitatet,vars anslag i sin helhet behandlas i forsknings-propositionema, ingår ibudgefcykel 2, dvs. perioden /93 - 1995/96. Att budgetcykeln omfatter fyrai stellet motiveras av att denna skall komma i fes medforskningspropositionerna. har beslutet om inrikmingen avArbetsmiljöinstitatets verksamhet för perioden /93 - 1995/96 (prop.1991/92:100 bU.ll, bet.ll92/93:AUl2, rskr. 1992/93:251, prop. 1992/93:170, bet.1992/93:AU14, rskr. 1992/93:400). Arbetsmiljöinstitatet skall, enligt vad som angavsi budgetproposition och i den senaste forskningspolitiskapropositionen, i störte utsträckning än tidigare skapaföratsättaingar för att forskningsresulteten sprids och kan användas för attåtgärda problemen i arbetsmiljön, öka forskningens relevans med hänsyn tillproblemen i arbetsmiljön samt sttäva efter att antelet doktorander ochdisputetioner ökar . Arbetsmiljöinstitatethar lämnat en fullstendig årsredovisning för /93. Straktareni redovisningen överensstemmer med den som redovisades i den fördjupadeanslagsframstellningen inför budgetperioden /93 - 1995/96. Arbetsmiljöinstitatethar i årsredovisningen redovisat hur tilldelade 76 resurser använts underverksamhetsåret samt utvecklingen under de Institatet har redovisat verksamheten i följande Prop.1993/94:100 verksamhetsgrenar: forskning, bibliotek, utbildning, information, BUaga 11 administtation samt Hybrid-DNA-delegationen. Verksamheten har beskrivits bl.a. med avseende påresurstilldelmng, finansiering och volym, t.ex. anfel forskningsrapporter,konferenser, utbildningstimmar. Dessutom framgår hur resursema fördelas påsärskilt prioriterade forskningsområden och andra områden samt satsningen på programområden. Av redovisningen framgår att av resursema gårtill forskning. En ökad andel av resurseraa tilldelas breda programområden.UtbUdning av bl.a. företegshälsovårdens personal tar i anspråk avresursema. används till administtation. /93 - 1995/96 prioriterasforskning om följande tvärvetenskapliga områden: belastaingsskador,lungsjukdomar, cancer och genetiska skador, hudsjukdomar, olycksfell, datorasom hjälpmedel samt elekttomagnetiska fält. Vidare arbetar institatet inom fyras.k. programområden: god arbetsmiljö för ungdomar, gcxl arbetsmiljö för äldre,god arbetsmiljö i vården samt yrkesföraraas arbetsmiljö. Det senare harpåbörjats i enlighet med målet att utöka forskningen inom breda programområden. har uttelat att Arbetsmiljöinstitatet isin forskning bör te upp faktorer och förhållanden som ligger bakom långasjukskrivningar och förtidspensioneringar. Institatet framhåller attbelasttiingsskadoraa, ett prioriterat forskningsområdet inom institatet, sterför en mycket stor del av arbetsskade- och sjukförsäkringskostnaderaa. Den samlade forskningsverksamheten har underbudgeteret bl.a. resulterat i 690 vetenskapliga rapporter och artiklar,Institatet har också ett omfattende interaationellt samarbete. Under budgeterethar bedrivits 54 forskningsprojekt i samarbete med andra länder, varav 22 inomNorden. Fyra projekt har ingått i EG:s ramprogram för forskning. I samverkan med universitet cx;h högskolor ansvararinstitatet för att nya forskare kommer fram inom arbetsmiljöområdet. Avårsredovisningen framgår bl.a. att antelet doktorander, i linje med riksdagensintentioner, har ökat kraftigt . Forskare vid institatethandleder 78 doktorander. Av de forskarstade-rande vid institatetavlägger 5-8 doktorsexamen vid olUca universitet. Ett av institatets verksamhetsmål är attinstitatets vidare- och eftemtbildning av arbetsmiljöexperter skall breddastill områden utöver företegshälsovården och anpassas till varierande behov. Motbakgmnd härav har en ny utbildningspolicy uterbetets. har en genomgripandeomorganisation gjorts av utbildningsverksamheten, framför allt i syfte attuppnå en bättte koppling till forskningsverksamheten. Arbetsmiljöinstitatet tillämpar ett system förbedömning av forsknings enhetemas prestetioner och resultet i syfte att höja forskningens kvalitet och produktivitet. OlUca prestetioner, såsom antelet publikationer, tidskrifter, antel handledda doktorander, antel disputetioner m.fl. prestetioner, tillmäts olika vikter i ert poängsystem. Systemet innebär att 77 forskningsenhetemastilldelning av omkostaadsmedel ster i direkt relation tiUderas prestetioner/resultet. Någon form av nyckeltel för beskrivnmg av effektemaav verksam- Bilaga 11 heten, för produktivitet och kvalitet saknas dock iårsredovisningen. Den vetenskapliga kvaliteten och relevansen i forskningenbedöms främst vid de återkommande utvärderingama. RUcsrevisionsverkethar vid sin granskning av Arbetsmiljöinstitatets årsredovisning bedömt attinformationen i årsredovisningens resultettedovisning inte sttider mot avRUcsrevisionsverket kända förhållanden. Verket har vidare bedömt att övrigadelar av årsredovisningen är rättvisande. Isin förenklade anslagsframstellning hemsteller Arbetsmiljöinstitatet attbudgettamen /94 - 1995/96 kvarster. Institatet anför, att de underbudgeteret 1992/93 påbörjade neddragningarna i verksamheten, bl.a. genomuppsägningar och genom att vissa vakanser inte återbesätts, gör det möjligt attklara institatets budget inom planeringsramen. Enomfattende utvärdering har ägt ram av den forskning som bedrivits vid mstitatetunder . Utvärderingen, som slutförts , harutförts av från institatet fristeende sakkunniga, huvudsakligen vetenskapligexpertis från och övriga . Utvärdermgen omfettede forskningensvetenskapliga kvalitet och relevans. I huvudsak är de sakkunniga mycket positiva tillinstitatets forskningsverksamhet. Viss kritUc framfördes dock ochutvärderingen har utmynnat i ett antel rekommendationer. Regeringen uppdrog iapril 1993 åt Arbetsmiljöinstitatet att i samband med anslagsframstellningenför budgeteret 1994/95 komma in med en redovisning av hur institatet avser attfölja upp rekommendationerna från utvärderingen. Institatet redovisar med anledning av dette vilkaåtgärder som har vidtegits respektive planeras för att ytterligare förbätaaverksamheten i enlighet med rekommendationena, innebär bl.a, att: - Organisatioriska förändringar har vidtegits sombl,a, innebär att antelet forskningsenheter minskar, - Neddragningar av verksamheten har i huvudsakdrabbat de enheter som fått låga betyg i utvärderingen, - Principer och riktiinjer har uterbetets förframtida prioriteringar i forskningenoch utformning av forsknmgsprogram, - En omorganisation av utbildningsverksamheten har genomförts, framförallt i syfte art få en bätae koppling mellan utbildning och