prop · GG03193 · 1993-03-25 00:00:00 — Begreppet försäkrad omfattar enligt den lagen dels svenska medborgare, dels personer som utan att vara svenska medborgare är bosatta i . En försäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt här, om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Fr.o.m. den månad som en försäkrad uppnår skall han, om han är bosatt i , vara inskriven hos en allmän försäkringskassa. Den försäkrade skall skrivas in hos den kassa inom vars verksamhetsområde han är folkbokförd. Om han inte är folkbokförd här, skall han vara inskriven hos den kassa, inom vars verksamhetsområde han är bosatt vid årets ingång. Om han bosätter sig här , skall han skrivas in hos den kassa inom vars verksamhetsområde bosättningen sker. har meddelat föreskrifter av motsvarande innebörd när det gäller de försäkrades tillhörighet till lokalkontoren. Enligt bestämmelserna i första stycket får det också finnas uppgifter i ett sjukförsäkringsregister om försäkrade som genom inskrivning hos försäkringskassa har hört till lokalkontoret. Härigenom blir det möjligt att ha kvar uppgifter om den som flyttar från kontorets verksamhetsområde eller som av andra skäl inte längre hör dit. Från integritetssynpunkt är det nämligen betydelsefullt att inte uppgifterna om den enskilde i avslutade ärenden förs över till det nya kontoret annat än vid behov. En lämplig ordning vid sådana flyttningar är därför att det nya kontoret registrerar grundläggande identitetsuppgifter och uppgifter som har som har att göra med pågående ärenden medan uppgifter om avslutade ärenden stannar kvar hos det gamla kontoret. Om det nya kontoret i något nytt ärende behöver uppgifter om avslutade ärenden från det gamla kontoret, får uppgifterna lämnas ut på ADB-medium enligt 17 §. Av kommentaren till 1 § andra stycket framgår att det finns vissa sjömän vars förmåner skall prövas av allmänna försäkringskassa och att ett sjukförsäkringsregister får föras över sådana sjömän. Andra stycket i förevarande paragraf innebär att det sjukförsäkringsregistret får innehålla uppgifter om dessa sjömän. 9 § I paragrafen ges bestämmelser om registrering av uppgifter i ett sjukför- säkringsregister vid uppdragsverksamhet mellan försäkringskassor. Bestämmelserna i första stycket tar sikte på de fall då ett lokalkontor har fått ett uppdrag att pröva frågor om ersättning eller rehabilitering be- träffande någon som inte hör till kontoret. Uppdraget kan lämnas av ett annat lokalkontor inom samma försäkringskassa eller inom någon annan kassa. Även den försäkringskassa som prövar förmåner till sjömän kan lämna uppdrag. Föreskrifter om överlämnande av sådana uppdrag finns i lagen om allmän försäkring, lagen om arbetsskadeförsäkring och sjuklönelagen. Sådana bestämmelser finns även i föreskrifter (RFFS 1985:16) om inskrivning och avregistrering enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det lokalkontor som har fått ett sådant uppdrag får med stöd av bestämmelserna i första stycket föra in uppgifter i sitt sjukförsäkringsregister om den som uppdraget gäller. I detta stycke finns också bestämmelser om vad som skall ske med uppgifterna när uppdraget är avslutat. Enligt dessa bestämmelser skall samtliga uppgifter överlämnas till det kontor som den försäkrade hör till genom inskrivning. I sjukförsäkringsregistret hos det kontor som har utfört uppdraget får därefter bara finnas kvar ett fåtal uppgifter, nämligen personnummer, namn och uppgifter som avses i 14 § 3 och 5. Vidare får de beslut som fattat vara kvar i registret. Det kan i detta sammanhang erinras om föreskriften i 14 § 4. Enligt den föreskriften får beslut anges i registret endast såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats. Den försäkringskassa som prövar frågor om förmåner till sjömän kan också få uppdrag. Bestämmelserna i andra stycket innebär att föreskrifterna i första stycket om lokalkontor i sådana fall även gäller den . 10 § I paragrafen föreskrivs att ett sjukförsäkringsregister får innehålla uppgifter om försäkrade som i andra fall än som avses 8 och 9 §§ förekommer eller har förekommit i ärenden hos den som för registret. Bestämmelsen är tillämplig på vissa arbetsskadeärenden och på ärenden beträffande försäkrade som är . Den som är är inte inskriven i försäkringskassa men kan likväl förekomma i ärenden där, t.ex. i ärenden om fastställande av sjukpenninggrundande inkomst och om rätt till och utbetalning av sjukpenning. Föreskriften gör det möjligt att ha uppgifter om sådana försäkrade i sjukförsäkringsregistret även efter det att ärendena avslutats. 11 § Paragrafen utgör den första av fem paragrafer som reglerar vilka uppgifter som får finnas i ett sjukförsäkringsregister i fråga om personer som avses i 8 * 10 §§. I paragrafen anges under sex punkter vilka allmänna ärendeuppgifter som får anges i ett register. Enligt punkterna 1 * 4 får personnummer, namn, adress, telefonnummer, medborgarskap, folkbokföringsfastighet och folkbokföringsort anges. Uppgiften om namn avser förnamn med tilltalsnamn, mellannamn och efternamn eller motsvarande. Svenska namn anges enligt svenskt namnskick. Uppgift om adress avser både bostads- och postadress. I postadress ingår postnummer. I förekommande fall får även särskild vistelseadress anges. Med telefonnummer avses telefonnummer både till bostaden och till arbetet. För den som är svensk medborgare skall eventuellt utländskt medborgarskap inte antecknas. För den som är statslös får detta anges. Medborgarskapet har betydelse för tillämpningen av vissa bestämmelser som är knutna till internationella konventioner på socialförsäkringsområdet. Med folkbokföringsort avses församling. Folkbokföringsuppgifterna har betydelse för att avgöra till vilket lokalkontor en försäkrad skall höra. I de flesta fall räcker det med uppgiften om folkbokföringsort. Att ange folkbokföringsfastighet kan dock bli aktuellt om en församling kommer att omfattas av två eller flera lokalkontors verksamhetsområden. Som framgår av kommentaren till 1 § fordrar en sådan indelning särskilt medgivande från . Sjukpenninggrundande inkomst enligt punkt 5 är den årliga inkomst i pengar eller skattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas att tills vidare få för eget arbete. Den som är försäkrad och inskriven hos allmän försäkringskassa har rätt till sjukpenning, om hans sjukpenninggrundande inkomst uppgår till . I vissa fall gäller detta också personer som inte är inskrivna men där inskrivningsvillkoret ändå skall anses uppfyllt, se 3 kap. 1 § andra stycket lagen om allmän försäkring. Enligt punkt 5 får också uppgift om årsarbetstid anges i ett register. Årsarbetstiden har betydelse för beräkning av s.k. timsjukpenning. Punkt 6 avser uppgift om karenstid. Den som är försäkrad för en sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete än anställning kan * om han vill det * välja karenstid för sådan sjukpenning. Karenstiden kan efter den försäkrades önskemål bestämmas till 3 eller . Detta innebär att sjukpenning som grundas på annat arbete än anställning i dessa fall inte utges för de första 3 eller av en sjukperiod, insjuknandedagen inräknad. Om en ny sjukperiod börjar efter föregående sjukperiods slut skall de båda sjukperioderna från karenstidssynpunkt betraktas som en sjukperiod. Den som vill ha karenstid för sin sjukpenningförsäkring måste anmäla detta till . 12 § I denna paragraf anges under tio punkter de uppgifter utöver de allmänna ärendeuppgifterna som får anges i ett sjukförsäkringsregister. Punkterna 1 och 2 avser tidpunkt för sjukanmälan resp. sjukperiod. Dessa uppgifter har betydelse för rätten till sjukpenning. Punkt 3 avser uppgiven grad av nedsatt arbetsförmåga. Denna uppgift antecknas i registret på grundval av uppgift i läkarintyg m.m. eller från den försäkrade. Graden av nedsatt arbetsförmåga har betydelse för be- stämmande av sjukpenning. Punkt 4 avser den försäkrades yrke och arbetsuppgifter. Dessa uppgifter är centrala för bedömningen av rätt till sjukpenning. I vilken utsträckning en försäkrads arbetsförmåga är nedsatt skall i de flesta fall bedömas i förhållande till hans yrke och arbetsuppgifter. Dessa uppgifter har också betydelse för eventuell rehabilitering. Uppgifterna antecknas på grundval av upplysningar från den försäkrade eller intyg eller utlåtanden från läkare eller motsvarande. Förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare får anges enligt punkt 5. Några uppgifter ur intygen eller utlåtandena kan inte anges i registret med stöd av denna punkt. Tidpunkter för intyg och utlåtanden får registreras med stöd av 14 § 3. Med sjukskrivningsperiod enligt punkt 6 avses den av läkare eller annan intygsgivare angivna tiden för nedsättning av arbetsförmåga på grund av sjukdom. Punkt 7 upptar arbetsgivares namn, adress, telefonnummer, organisations- eller personnummer, arbetsställe, arbetsställenummer eller fartyg samt näringsgren. Uppgiften om fartyg gäller för sjömän som avses i 1 § andra stycket. När det gäller arbetsställenummer har utredningen utgått från att anteckning skall ske av sådana arbetsställenummer som () tilldelar arbetsgivare enligt lagen (1984:553) om arbetsställe- nummer m.m., s.k. AST-nummer. har i sitt re- missyttrande anfört att verket i samband med förberedelserna för en arbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen funnit att AST-numren inte är användbara inom socialförsäkringen för registrering av arbetsställen. I stället bör enligt verket arbetsställenummer från SCB:s centrala företags-och arbetsställeregister, det s.k. CFAR-numret användas. Jag instämmer i uppfattning och förordar att det s.k. CFAR-numret används för att i ett sjukförsäkringsregister ange arbetsställenummer. Enligt punkt 8 får anges förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada, skada som omfattas av statligt personskadeskydd och sådan skada som avses i lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän samt tidpunkt då sådan skada inträffat. Inga andra uppgifter ur anmäl- ningar om arbetsskada etc. kan anges i registret med stöd av denna punkt. Tidpunkt för anmälan får anges med stöd av 14 § 3. Uppgift om tidpunkt för inträffad arbetsskada etc. har betydelse för den tid under vilken den försäkrade är berättigad till sjukpenning och uttrycket avser såväl dag för olycksfall som dag då en skada till följd av annat än olycksfall visade sig. Uppgiften kan avse både en av den försäkrade eller arbetsgivaren uppgiven tidpunkt och en tidpunkt som har fastställt. Den fastställda tidpunkten har betydelse för den försäkrade har rätt till sjukpenning. Enligt punkt 9 får uppgift om sjuklön och sjuklöneperiod antecknas i ett register. Uppgifterna behövs för handläggningen av ärenden enligt 16 och 20 §§ lagen (1991:1047) om sjuklön men även i förberedande syfte för handläggning av sjukpenningärenden enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1977:265) om arbetsskadeförsäkring. Enligt punkt 10 får anledning till att ersättningsärendet avslutats antecknas i registret. Denna punkt har behandlats i avsnitt 4.4. 13 § I paragrafen anges under tre punkter de uppgifter som får registreras i ärenden om rehabilitering. Enligt punkt 1 får i ett register anges förekomsten av rehabliteringsutredning, ansökan om rehabiliteringsersättning och fastställd rehabiliteringsplan. I den mån annan utredning än rehabiliteringsutredning förekommer får detta enligt punkt 2 anges endast genom uttrycket "annan utredning". Inga uppgifter ur de nämnda utredningarna får anges i registret med stöd av denna punkt. Tidpunkter för utredningarna får anges med stöd av 14 § 3. Enligt punkt 3 får uppgifter om arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade och vidtagna rehabiliteringsåtgärder anges. Med föreslagen åtgärd avses läkares eller annan intygsgivares förslag. Uppgifterna är till för att underlätta samordning och tillsyn över rehabiliteringsverksamheten. Bestämmelsen medger endast att kortfattade uppgifter om rehabiliteringsåtgärderna förs in i registret. Bl.a. får antecknas vem som har ansvaret för en åtgärd, t.ex. länsarbetsnämnden. Den närmare informationen om åtgärderna får hämtas ur handlingarna i ärendet. Denna punkt har också berörts närmare i avsnitt 4.4. 14 § I denna paragraf anges under fem punkter vad som får antecknas i ett register utöver de uppgifter som har räknats upp i 11 * 13 §§. Punkt 1 avser uppgifter om inkomster och andra förhållanden som har betydelse för att bestämma sjukpenninggrundande inkomst, sjukpenning och de övriga förmåner och ersättningar som avses i 2 §. Med "andra förhållanden" åsyftas bl.a. sådana omständigheter som enligt 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring medför att sjukpenningförsäkringen skall omprövas. Detta är fallet t.ex. när vissa pensionsförmåner beviljats den försäkrade. I 3 kap. 4 § samma lag finns ytterligare förhållanden angivna som har betydelse för att fastställa sjukpenning m.m., t.ex. att den försäkrade erhåller lön från arbetsgivaren som sjukpenningen avser. Punkt 1 medger också att ännu kvarvarande s.k. hem- mamakeförsäkringsfall får anges i ett sjukförsäkringsregister. Enligt punkt 2 får ett sjukförsäkringsregister innehålla uppgifter om förhållanden som har betydelse för utbetalning av förmåner och ersättningar som avses i 2 §. Sådana förhållanden är skatteavdrag, såväl för preliminär som kvarstående skatt. Vid utbetalning beaktas också beslut om utmätning och införsel. I sådana fall får i registret anges uppgifter om utmätningsbelopp och utmätningsfria belopp respektive införselbelopp och förbehållsbelopp. Också förhållanden som innebär att sjuk- 46 penning eller annan förmån som avses i 2 § skall reduceras eller inte betalas ut får antecknas enligt denna punkt, dock endast i den mån en sådan anteckning inte kommer i konflikt med förbudet i 15 § mot registrering av vissa känsliga förhållanden. Här hänvisas vidare till kommentaren till 15 §. I punkt 3 föreskrivs att ett sjukförsäkringsregister även får innehålla andra uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden än de som anges i 12 § 1, 2, 6, 8 och 9 samt 13 § 3. En förutsättning för att uppgifterna skall få registreras är att de behövs för att tillgodose ändamålen med registret. Som anförts i avsnitt 4.4 behövs t.ex. inte tidpunkt för utlännings förvärv av svenskt medborgarskap antecknas. Enligt punkt 4 får beslut såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats anges i ett sjukförsäkringsregister. Detsamma gäller i fråga om domstolsavgöranden. Enligt punkt 4 får registret även innehålla uppgift om att ett avgörande av eller domstol har överklagats. Uppgifterna är nödvändiga för frågan om verkställighet av ett avgörande, t.ex. utbetalning av en be- slutad ersättning. Beslut som får antecknas med stöd av denna punkt kan avse förelägganden av olika slag, t.ex. ett föreläggande att ge in läkarintyg enligt 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring eller 10 § sjuklönelagen. Hur denna punkt förhåller sig till förbudet i 15 § framgår av kommentaren till sistnämnda paragraf. Enligt punkt 5 får tekniska och administrativa uppgifter anges i ett register. Bestämmelsen gör det möjligt att ange till vilken försäkringskassa och till vilket lokalkontor som den försäkrade hör och har hört. Dessa uppgifter har betydelse bl.a. i de uppdragsfall som berörts i kommentaren till 9 §. Även uppgift om särskild sekretessprövning kan registreras med stöd av andra stycket. En sådan uppgift anger att det finns särskild anledning att närmare pröva frågan om utlämnande av uppgifter ur registret eller ur handlingar. Till tekniska och administrativa uppgifter hör också uppgifter i ett s.k. back-up-register, olika kodnummer för registerföring och markeringar av förekomsten av tekniska fel samt namn på försäkringskassa, lokalkontor och hand- läggare. Vidare bör anteckningar kunna göras om att handlingar har expedierats eller infordrats och att vissa kontrollåtgärder har vidtagits. Också när det gäller uppgifter enligt denna punkt är en förutsättning för registrering att uppgifterna behövs för att tillgodose ändamålen med registren. I detta sammanhang kan erinras om att en uppgift i en allmän handling aldrig får raderas bort. Om man rättar en uppgift måste den felaktiga uppgiften fortfarande vara klart avläsbar. Detta gäller även allmänna handlingar i form av ADB-upptagningar (se prop. 1990/91:60 s. 36 med där gjord hänvisning till bet. KU 1982/83:12 s. 22). Med den felaktiga uppgiften bör förfaras så att den inte ger upphov till missuppfattningar och misstag. 15 § Enligt denna paragraf gäller viktiga inskränkningar vid anteckning i ett register av uppgifter som får anges enligt 11 * 14 §§. En anteckning enligt dessa bestämmelser får, med visst undantag som strax skall beröras, sålunda inte innehålla uppgifter om vissa känsliga förhållanden. Syftet med inskränkningarna är att hindra att sådana förhållanden framgår av ett register. Sådana känsliga förhållanden som avses är att den som uppgiften avser misstänks eller har dömts för brott, avtjänar eller har avtjänat straff, undergår eller har undergått annan påföljd för brott eller som är eller har varit föremål för annat tvångsingripande för vård eller omsorg. Andra känsliga förhållanden som anges i paragrafen är diagnos och sjukdomsorsak, omdöme eller annan värderande upplysning i fråga om den registrerade. De registeranteckningar som här åsyftas är i första hand sådana som sker med stöd av 14 § 1 och 2. Båda dessa bestämmelser innehåller allmänt hållna beskrivningar av vad som får antecknas, nämligen "för- hållanden som har betydelse" för bestämmande respektive utbetalning av förmåner och ersättningar. Regleringen i förevarande paragraf hindrar således att sådana känsliga förhållanden som sagts antecknas med stöd av dessa allmänt hållna beskrivningar. Om t.ex. sjukpenning inte skall betalas ut på grund av att den försäkrade sitter häktad eller är intagen i kriminalvårdsanstalt eller är omhändertagen enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, får orsaken till att utbetalning inte skall ske inte anges i registret med stöd av 14 § 1 eller 2. Inskränkningarna enligt denna paragraf kan också göra sig gällande vid andra registeranteckningar enligt 11 * 14 §§. Som exempel kan anges anteckning om "arten av föreslagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder" enligt 13 § 3. En anteckning om en sådan åtgärd får alltså inte innefatta uppgift om t.ex. ett omdöme eller annan värderande upplysning som kan ha gjorts i fråga om den försäkrade. Inte heller får en sådan anteckning innehålla uppgift om diagnos eller sjukdomsorsak. Begränsningarna enligt denna paragraf gäller inte uppgift som antecknas med stöd av 14 § 4. Det är således tillåtet att t.ex. ange de bestämmelser i lagen om allmän försäkring som tillämpats vid ett beslut att inte betala ut eller reducera sjukpenning, även om grunden för beslutet är ett sådant känsligt förhållande som här avses. Denna reglering överensstämmer med vad som t.ex. gäller för register inom , se 59 § socialtjänstlagen (1980:620). 16 § Terminalåtkomst till ett sjukförsäkringsregister får endast finnas hos det lokalkontor som enligt 1 § första stycket får föra registet eller, såvitt gäller register enligt 1 § andra stycket, den försäkringskassa för vars verksamhet registret förs. Frågan om terminalåtkomst har kommenterats i avsnitt 4.5. 17 § Paragrafen utgör den första av två som reglerar utlämnande av uppgifter i ett sjukförsäkringsregister på ADB-medium. Vad som regleras i dessa paragrafer avser endast sådant utlämnande som kan ske utan hinder av sekretess. I den mån socialförsäkringssekretessen eller sekretessen enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen lägger hinder i vägen för ett utlämnande kan detta således inte ske. Sekretessreglerna har beskrivits i avsnitt 4.6 samt avsnitt 6. Enligt paragrafen är det, med den gjorda reservationen, tillåtet att lämna ut uppgifter i ett sjukförsäkringsregister på ADB-medium till ett annat lokalkontor när den försäkrades kontorstillhörighet ändras. Utlämnande på ADB-medium får enligt paragrafen också ske i och för sådan uppdragsverksamhet som berörts i kommentaren till 9 §. 18 § Hos förs med tillstånd av Datainspektionen ett ADB-baserat sjukförsäkringsregister. Registret får användas för administration av sjukförsäkring, föräldraförsäkring, utbildningsbidrag, studiestöd, dagpenning till värnpliktiga m.fl., när- ståendepenning och frivillig sjukpenningförsäkring. Vidare förs, också med tillstånd av Datainspektionen, ett personregister när det gäller yrkesskador. Detta register används för att administrera utbetalning av yrkesskadelivräntor. I första stycket av förevarande paragraf föreskrivs att vissa uppgifter i ett sjukförsäkringsregister får lämnas ut på ADB-medium till . Skälen för denna bestämmelse har behandlats i avsnitt 4.6. Enligt första stycket får sålunda för verkställighet av beslut i ärenden som avses i 2 § och för utförande av andra administrativa åtgärder i sådana ärenden lämnas uppgift om den försäkrades namn, personnummer, adress, telefonnummer, tidpunkt för sjuk- anmälan, arbetsgivares namn och adress, andra förhållanden som har betydelse för utbetalning av förmåner och ersättningar som avses i 2 §, beslut, såvitt avser utgången och tillämpade bestämmelser samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med ett register. Med uttrycket "andra administrativa åtgärder" avses främst maskinell framställning av olika blanketter, t.ex. "Försäkran för sjukpenning" och utsändande av förfrågningar och förelägganden till de försäkrade. Bestämmelserna i första stycket innebär även att sjukförsäkringsregistret hos kan förses med aktuella uppgifter för en för- säkringskassas handläggning av ärenden om andra ersättningar och förmåner än dem som avses i 2 §. I paragrafens andra stycke föreskrivs att uppgift om en registrerad persons namn och personnummer samt förekomsten av anmälan om arbetsskada, yrkesskada och annan skada som som avses i 2 § 2 samt tidpunkt då sådan skada inträffat får lämnas ut på ADB-medium till Riksförsäk- ringsverket för dess handläggning av ärenden enligt lagen (1957:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser. Som anförts i avsnitt 4.6 behövs uppgifterna för samordning av handläggningen med ärenden enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Om försäk- ringskassan för över en uppgift om att en arbetsskadeanmälan inkommit, kan man undvika att samma skada godkänns både som arbetsskada och yrkesskada. Frågan om ersättning för en sjukperiod som inträffat efter skall nämligen prövas enligt lagen om yrkesskadeförsäkring om skadan ursprungligen visat sig före nämnda datum, medan prövningen skall göras enligt lagen om arbetsskadeförsäkring om skadan visat sig först därefter. Enligt 5 § får ett sjukförsäkringsregister användas för egen och för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamhet enligt 2 och 3 §§ och för att framställa statistik över den verksamheten. I allmänhet torde tillsynsabetet etc. kunna med avidentifierade uppgifter men i vissa fall kan det dock bli aktuellt att göra studier på material som kan knytas till individer. Ändamålsbestämmelsen i 5 § innebär i sig inte att ett utlämnande av uppgifter får ske på ADB-medium. I tredje stycket i förevarande paragraf har därför tagits in en bestämmelse som gör det möj- ligt att lämna ut uppgifter på ADB-medium till det centralkontor inom som det registerförande lokalkontoret hör till och till . Regleringen i paragrafens första * tredje stycken innebär att uppgifter i vissa fall får lämnas ut på ADB-medium till och till ett registerförande kontors centralkontor. Avsikten med bestämmelserna är att ange de gränser som skall gälla för lokalkontorens möjligheter att lämna ut uppgifter på ADB-medium utöver vad som följer av 17 §. Några regler för registreringen av uppgifterna hos och centralkontoren ges inte denna lag. I dessa fall blir datalagen (1973:289) tillämplig på registerföringen.