prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I enlighet med riksdagensbeslut med anledning av förslag i propositionen Valfrihet i skolan (prop.1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406) skall värdet av sådanautbildningar ur samhällssynpunkf väga tungt vid bedömning om statligt stödskall medges. Regeringen har uppdragit åt affgöra en översyn av utbildningar vid nuvarande kompletterande skolor medstatligt stöd. Genomgången skall syfta till att ge underlag och kriterier förbedömning av vilka skolor som bör bli berättigade till StatUgtstöd i form av antingen statlig tillsyn eller både statlig tillsyn ochstatsbidrag. Regeringen anser att beredskapbehöver finnas för att vid prövningen av ansökningar om statligt stöd kunnamedge sådant stöd antingen i form av enbart statlig tillsyn eller i vissa fallockså statsbidrag till sådana utbildningar som bedöms särskilt värdefulla ursamhällssynpunkt. Hänsyn till detta har tagits vid medelsberäkningen underanslaget E 4. Studiemedel m.m. för stöd till eleverna i sådana utbildningarsom av regeringen bedöms värdefulla. fastställde efter förslagi budgetproposition ramen årselevplatser för statsbidrag /94 till frisfående skolor över grundskolenivån, tillinternationella skolor över grundskolenivån och fill riksinfernatskolor till 4754. Efter föreslagna förändringar vad gäller stöd fill friståendegymnasieskolor, i samt för utrymme för ökning avbidragsgrundande organisation vid vissa skolor med statligt stöd eller tillnytillkommande utbildningar bör ramen för /95 fastställas fill 3014 årselevplatser. Den nya gymnasieskolan får ienlighet med beslut införas fr.o.m. /93. Det innebäraff utbildningar i gymnasieskolan inom den tidigare s.k. lilla ramen avvecklasi motsvarande takt. I vissa fall kan det vara fördelaktigt att omvandla en vissutbildning till en fristående skola över grundskolenivån som kompletterar detoffentliga skolväsendet. Regeringen föreslår därför - i Ukhet med -att regeringen bemyndigas att få utöka den av fastställda ramen förstatsbidragsberättigade årselevplatser vid fristående kompletterande skolor försådana fall. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 17. godkänner förslaget till ram för /95för statsbidragsgrundande årselevplatser vid frisfående kompletterande skolor,riksinternatskolor och internationella skolor över grundskolenivån, 18. bemyndigar regeringen att, enligf vad som anförts,i vissa fall utöka den av fastställda ramen för /95, 19. fill Bidrag till driften av fristående skolor /95 anvisar eU förslagsanslag på . B Folkbildning Pop. Medlen under det för /94 uppfördareservationsanslaget Bidrag till kontakttolkutbildning används förkontakttolkutbildning vid studieförbund och folkhögskolor enligt förordningen(1991:976) om statsbidrag till kontakttolkutbildning. Av statsfinansieUa skälanser regeringen att anslaget bör upphöra med utgången av innevarande budgetår. 1992/93 Utgift 1942 344 000 1993/94 Anslag 2 456 463 000 1994/95 Förslag 1 865 328 000 Statsbidraget utbefalas fillFolkbildningsrådet som eft samlat finansieUt stöd tiU folkbildning. EnUgtförordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen lämnarFolkbildningsrådef statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund.Folkbildningsrådet beslutar vilka som skall tilldelas statsbidrag och fördelartillgängliga medel mellan dem. Från detta anslag utbetalas ävenbidrag till i . Syftet med statsbidrag tillfolkbildningen är aff stödja en verksamhet som syftar till att göra det möjligtför människor aff påverka sin livssituation och skapa engagemang aff delta isamhällsutvecklingen. Verksamheter som syftar till attutjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skallprioriteras liksom verksamheter som anordnas för utbildningsmässigt, socialteller kulturellt eftersatta grupper. I den fördjupade' anslagsframställningen redovisarFolkbildningsrådef den verksamhet som har bedrivits av studieförbund ochfolkhögskolor under verksamhetsåren 1991/92 och 1992/93. Som ett första steg idet utvärderingsuppdrag som har fått av riksdag och regeringhar alla studieförbund och folkhögskolor uppmanats aft utarbeta lokalamåldokument och ufvärderingsplaner samt att utveckla och pröva metoder som ärtillämpliga vid utvärdering av folkbildningen. Folkbildningsrådef menar dockaff det krävs ytterligare tid för att de nya förutsättningarna enligtriksdagens beslut ska få fullt genomslag i den lokala verksamheten.Därför är det först möjligt att belysa effekterna avde nya villkoren för statsbidrag. De lokala måldokument som Folkbildningsrådeftagit del av visar, enligt rådet, aft såväl studieförbund som folkhögskolor,utan att göra avkall på den egna profilen, är beredda att leva upp till deförväntningar som anges i 1991 årsriksdagsbeslut med anledning av propositionen om folkbild- Prop.1993/94:100 ning (prop, 1990/91:82, bef. 1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358).Folk- Bil. 9 bildningsrådet betonar angelägenheten av en fortgåendediskussion om folkbildningens etik och avgränsningsfrågor, och avser aff vidtaolika åtgärder för att initiera en fortsatt och intensifierad debatt i dessafrågor. Folkbildningsrådef har valt attspegla utvecklingen inom folkhögskolor och studieförbund genom att görastatistiska jämförelser mellan verksamhetsåren 1988/89 och 1991/92. konstaterar aff studieförbundensverksamhetsutveckling /89 - 1991/92 överlag visar på enökning av vo-lymanfalen. Enligt bedömning är verksamhetenför personer med funktionshinder och invandrare inom studieförbunden av sammaomfattning vid slutet av perioden som vid dess början. Folkbildningsrådetsuppfattning är att studieförbunden, med tillgängliga ekonomiska resurser,genomfört en verksamhet som väl svarar mot de mål som anges i propositionen omfolkbildning. Efter redovisasstudieförbundens verksamhet i form av studiecirklar, kulturprogram och övrigfolkbildningsverksamhet. Den verksamhet som har redovisats somkulturgrupper har fördelats på dels studiecirklar och dels övrigfolkbildningsverksamhet. Antalet studiecirklar har, /92, ökat med . Alla studieförbund utom två uppvisarett ökat anfal studiecirklar. Studiecirkelverksamhetens fördelning påhuvudämnesgrupper visar på en stor stabilitet. Av en undersökning, somFolkbildningsrådet har genomfört, framgår att alla åldersgrupper ärmycket jämnt representerade bland studiecirkeldeltagarna. Det framgår även attnärmare av deltagarna saknar grundskolekompefens och saknartreårig gymnasiekompetens. Antalet deltagare i kulturprogramhar, jämfört med /89 minskat med . Folkbildningsrådef konstaterar attstudieförbunden har lyckats hålla verksamhetens omfattning tämUgen oförändrad.Folkbildningsrådets bedömning är aff studieförbundens verksamhet 1992/93 väluppfyllt de mål som angivits för statsbidragets användning. De preUminäraresultaten från deltagarundersökning visar bl.a. attstudieförbunden har haft sina flesfa deltagare ur gruppen människor med kortoch bristfällig utbildning. Folkbildningsrådef konstaterar att den utveckling som ägtrum under /92 står i god samklang med de mål som anges ipropositionen om folkbildning för den samlade folkhögskoleverksamheten. Det totala antalet genomförda deltagarveckor, exklusivefolkhögskol- Prop, 1993/94:100 lärarledda studiecirklar, ökade jämfört /92 med ca Bil, 9 , Sex nya självständiga folkhögskolorhar tillkommit, vilka har tiUgodosett nya utbildningsbehov inom folkrörelsernaoch vidgade insatser för de prioriterade grupperna. Antalet deltagare har ökat på såvälde allmänna som särskilda kurserna. På de allmänna kurserna har antaletdeltagare som saknade grundskolekompefens och gymnasiekompetens ökat. Antaletdeltagare i åldem 30 - har likaså ökat. Fler deltagare medinvandrarbakgrund har antagits och antalet deltagare med funktionshinder ochspråkliga eller sociala handikapp har ökat på de långa kurserna. Den s.k. korfkuisverksamhefen harminskat uttryckt i antalet deltagarveckor. En stor del av denna minskning kandock förklaras med att de kriterier som Udigare gällde för dessa kurser harändrats från tidigare . Särskilda kurser för arbetslösa m.m. /93 anslogs sammanlagt 206 miljoner kronorsom engångsbidrag för arbetsmarknadsanpassad utbildning respektive för kompletterandeutbildningar för arbetslösa (prop. 1991/92:100, bil. 9, bet. 1991/92:KrU12,rskr. 1991/92:189 samt prop. 1992/93:50 bil. 7, bet. 1992/93.FiUl,1992/93:AU2y, 1992/93:KrU5y, rskr. 1992/93:134). Av dessa medel anvisades 156miljoner kronor till folkhögskoleverksamhet och fillstudieförbundsverksamhet. För folkhögskolornas del har de särskilda kursernaför arbetslösa sammantaget omfattat ca 7 700 deltagare. I de ca 8 500studiecirklar som studieförbunden har genomfört för arbetslösa under budgetåret1992/93 har preliminärt ca 72 000 deltagare registrerats. Utöver studiecirkelverksamhefenhar studieförbunden t.ex. genomfört föreläsningar, kurser och informationsinsatser.För aff finansiera nämnda aktiviteter har studieförbunden använt såväl detsärskilda anslaget på som ordinarie anslagsmedel. Innevarande budgetår har effstatsbidrag om anslagits för 10 000 extra platser inomfolkhögskolan och för särskilda kurser för arbetslösaförlagda till folkhögskolor eller studieförbund (prop. 1992/93:150 bfl. 7,bef. 1992/1993:FiU30, rskr. 1992/93:447). I sin anslagsframställning för budgetperioden /95 -1996/97 föreslår : - att statsbidragen fillstudieförbund och folkhögskolor utgår i form av eft samlat folkbildningsanslagsom i sin helhet fördelas av Folkbildningsrådef, - att vid fastställandet av anslagetsstorlek bör beaktas det behov som finns av arbefsmarknadsanpassadeutbildningar, - att vid fastställandet av anslagets storlek bör beakfasde behov som Prop, 1993/94:100 finns av utökade insatser för människor med funktionshinder, sociala Bil, 9 -att för denhändelse regeringen överväger att, i likhet med föregående år och med hänsyntill arbetsmarknadsläget ge särskilda anslag vid sidan av själva folkbildningsanslaget,i stället utgå från de medel som sammanlagt anvisats för /94,dvs. för /95 beräkna ett samlat folkbildningsanslag på (exkl. pris- och löneomräkning), -att medutgångspunkt från rådets beräkning av ett anslagsbehov om 2 /95 (exkl. pris- och löneomräkning) tillämpa pris- ochlöneomräkning även för budgetåren 1995/96 och 1996/97. Föreningen folkhögskola iGeneve (Genéveskolan) har i särskild skrivelse redovisat sin verksamhet. Avskrivelsen framgår bl.a. att skolan under /95 kommer attgenomföra sin 59:e kurs sedan starten . För /95 föreslårföreningen folkhögskola att det svenska statsbidraget skall uppgå till288 vilket innebär en pris- och löneomräkning . bemyndigade regeringen statsrådet tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå principer förutvärdering av folkbildningen m.m. Utredaren lämnade betänkandet(SOU 1993:64) Frågor för folkbildningen. I betänkandet föreslås att denstatliga utvärderingen av folkbildningen bör genomföras av en staflig kommittéeller enmansutredare. Utvärderingen föreslås få en kostnadsram om 5-6 miljonerkronor, motsvarande en promille av anslagen till statsbidragen under entreårsperiod. Utredaren lämnar också i siftbetänkande en prioriteringslista över förslag på områden som utvärderingen böromfatta. De olika förslagen sammanfaftas och graderas efter angelägenhet.Dessutom lämnas förslag om vilka delprojekt som lämpligen kan sammanföras. Betänkandet har remitterats tillett antal instanser för yttrande. Remissammanställningen bifogas somunderbilaga 9.4. Remissinstanserna är i huvudsakpositiva fill betänkandet. I en del frågor har dock remissopinionen varitsplittrad. Detfa gäller framför allt utredarens prioriteringslista överutvärderingsförslag och vad utvärderingen bör omfatta. Det nya statsbidragssystemet för folkbildningen infördesden (prop. 1990/91:82, bet. I990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358). ten förriksdagsbeslutet var verksamheten för /92 redan Prop,1993/94:100 fasflagd av studieförbund och folkhögskolor. Det faktum, attFolkbild- Bil, 9 ningsrådet endast har haft möjlighet att följaförändringar i verksamheten under ett budgetår, 1992/93, medför att det saknasförutsättningar aft dra slutsatser om effekter av det nya statsbidragssystemet, I den fördjupadeanslagsframställningen redovisar uppgifter som beskriver denverksamhet som har bedrivits samt uppgifter om deltagare vid dessa. Dennaredovisning visar aff såväl studieförbund som folkhögskolor har bedrivitverksamheter som stämmer väl överens med de syften som statsmakterna har ställtupp för sfatsbidraget. Resultaten påvisar en stor andel korttidsutbildadedeltagare i studieförbundens och folkhögskolornas verksamheter. Andelendeltagare med invandrarbakgrund liksom den med funktionshinder har ökat vidfolkhögskolekurserna, och förefaller vara vad gällersfudieför-bundsverksamheten. Av de preUminära resultat som finnstillgängliga från de verksamheter som, med särskilda medel, har anordnats avarbetsmarknadspoUtiska skäl, framgår att folkbildningen har gjort betydandeinsatser. Såväl folkhögskolor som studieförbund har visat att de genomflexibla organisationer och arbetssätt snabbt har kunnat erbjudautbildningsaktiviter som har samlat ett stort antal deltagare. De resultat som redovisas i den fördjupadeanslagsframställningen tyder på att såväl studieförbund som folkhögskolor istor utsträckning har använt de resurser, som statsmakterna har ställt tillförfogande, för sådana aktiviteter som åsyftas i stafsbidragsbestämmelserna.Nuvarande syften med statsbidraget folkbildningen skall vara oförändradeunder den kommande treårsperioden, dvs. budgetåren 1994/95-1996/97. skall fördeladet statsbidrag som anslås för folkbildningen. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget ser regeringen det nödvändigt att föreslå en minskningav statsbidraget till folkbildningen med . Från anslaget haräven förts bort som, av arbetsmarknadspolitiska skäl, anvisatsför /94. Efter det aft anslaget således harminskats med har anslaget till folkbildningen beräknats till (inkl. pris- och löneomräkning). Under innevarande budgetår harstudieförbund och folkhögskolor disponerat betydande arbetsmarknadspoUtiskaresurser för insatser med särskild inriktning på arbetslösa. Eftersom detfa ären värdefull verksamhet, är det naturUgt att så sker även under nästabudgetår. Som framgått tidigare kommer den exaktafördelningen av de arbetsmarknadspoUtiska medlen för utbildningsinsatser attredovisas i kompletteringspropositionen. Underhandsbesked kommer dock attkunna lämnas till berörda ufbildningssamordnare för aff underlätta deras planering.Regeringens avsikt är således att både studieförbund och folk- högskolorskall få disponera sådana medel nästa budgetår. Regeringen /94:100 avser att, i kompletferingspropositionen, återkomma fill dessa frågor. Till föreningen folkhögskolai föreslås ett anslag om . Utbetalningen av statsbidrag sker kvartalsvis i förskott. Regeringen avser att ändra utbetalningsreglernatill att ske i efterskott. Utifrån de förslag som överlämnatstill regeringen i betänkandet (SOU 1993:64) Frågor för folkbildningen samtremissyttranden, har regeringen för avsikt aff tillsätta enutredning med uppgift att planera och låfa genomföra en kvalitativ utvärderingav folkbildningen. De StatUga utvärderingarna skall, i enlighet med riksdagensbeslut med anledning av propositionen om folkbildning, omfatta treårsperioder. 1. till Bidrag till folkbildningenför /95 anvisar eff anslag på 1 . Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen 1992/93 Utgift 44 884 545 1993/94 Anslag 53 867 000' 1994/95 Förslag 63959 000 1992/93:100 bil. 1992/93:159, därutöver . fr.o.m. den 1januari 1994. Från anslaget utbetalas statsbidragtill () för vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen, forsknings- och utvecklingsarbete samt förvaltningskostnader. De övergripande målen för nämndensverksamhet är att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för iförsfa hand unga och vuxna personer med funktionshinder samt administrera ochutveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. () vid ansvarar för fördelningen av statsbidrag tilltolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendöva samtteckenspråkslärarufbildningen. Dessa utbildningar skall planeras i samverkanmed berörda handikapporganisationer. beslut med anledning avpropositionen om stöd och service fill vissa frinkfionshindrade (prop.1992/93:159, bet. 1992/93:KrUlly, rskr. 1992/93:321) innebar att 8 750 000 kranvisades under förevarande anslag fr.o.m. . Budgetåret1994/95 utgår dessa medel med s.k. helårseffekf, varför ytterligare 8 750 000kr påförs anslaget detta budgetår. 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 I sin förenklade anslagsframställning, för NV inte framnågra frågor som kräver beslut av regeringen eller utöver vad som harbeslutats i samband med behandlingen av NV:s fördjupade anslagsframställningför perioden /94 - 1995/96. NV har tagit fram preliminär statistik över antaletdeltagare med olika funktionshinder i långa folkhögskolekurser /93som har fått tilläggsbidrag. Materialet antyder att antalet rörelsehindradedeltagare har större behov av assistans än tidigare, dvs. att fler har svårarörelsehinder. Deltagare med hjärnskador, som behöver stora insatser i form avt.ex. elevassistans, har ökat i antal. Däremot förefaller antalet deltagaremed syn- eller hörselskada att minska liksom antalet personer medutvecklingsstörning, medicinskt funktionshindrade och deltagare med psykiskohälsa. NV kommer fortlöpande attuppmärksamma frågor kring hur olika grupper med funktionshinder skall kunna fåsina behov av personlig praktisk hjälp i studiesituaUonen tillgodosedda. NVkommer likaså att följa upp och kontinuerligt utvärdera anslagsanvändningen iförhållande till olika handikappgrupper på folkbildningsområdet. NV framhållerockså vikten av ett fortsatt samarbete med för att fa framstatistik och analysera uppgifter om antalet deltagare med olikafunktionshinder i förhållande till de olika statsbidragen. Prop,1993/94:100 Bil. En fördjupad anslagsframställning för vid () inlämnades fillregeringen . TÖI har inte begärt någon förändring av nuvarandeanslag, varför regeringen endast beräknar pris- och löneomräkning för den delav anslaget som TÖI ansvarar för. Dethar inte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller vissahandikappåtgärder inom folkbildningen för treårsperioden /94 - 1995/96. Anslagsberäkning Prop, 1993/94:100 Bil, 9 1993/94 Beräknadändring 1.Bidrag för vissa handikappåtgärder 31 685 000 + 2 290 000 2.Bidrag för tolk utbildning samt feckenspråkslärar- utbildning 21 742 000 + 7 791 000 Bidrag till Stock holms universitet för förvaltnings kostnader vid TÖI 440 000 + 11 000 Summa 53 867 000 + 10 092 000 Regeringen anser att de riktlinjer för handikappåtgärderinom folkbildningen som lades fast budgetproposition samt ipropositionen om stöd och service fill vissa funktionshindrade bör gälla ävenför /95. 2. fill Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningen för /95 anvisar ett anslagpå . c Universitet och högskolor m.m. Riksdagenfattade respektive på regeringens förslag beslut somtillsammantagna på ett avgörande sätt förändrat villkoren för den högreutbildningen och forskningen. Statens detaljinflytande över universitet ochhögskolor har avvecklats. Studenternas val och kvalitetskrav kommer i ställetaft få avgörande betydelse för den högre utbildningens utveckling. 1993 årsuniversitets- och högskolereform, som stärker universitetens och högskolornasmöjligheter att skapa utbildningar av hög kvalitet, kompletterades våren 1993med beslut om treåu-iga ekonomiska ramar för respektive universitets ochhögskolas verksamhet. Föratt få en fristående syn på utvecklingen av reformen över en längre tidsperiodhar regeringen beslutat om direktiv till en särskild utredare.Uppdraget är aff studera hur den nya friheten och det ökade ansvaret somkännetecknar reformen utnyttjats av universiteten och högskolorna . Utredarens arbete kommer att översiktligt redovisasfortlöpande och slutredovisas . /93 har beslut fattats om att tillföra universitet och högskolorresurser för forskningsinformation, för utveckling av läramas pedagogiskakompetens och för uppbyggnad av samverkan i nätverk mellan universitet ochhögskolor med fasta resurser för forskning och forskarutbildning samt mindreoch medelstora högskolor. Regeringen kommer att inom ramen för det reguljärauppföljningsarbetet särskilt uppmärksamma utvecklingen i dessa avseenden. Prop.1993/94:100 Bil. Regeringensförslag: och ochreklamutbildning (GI/IHR) överförs till vid utgången avjuni 1994. Resurser motsvarande verksamheten vid GI/IHR beräknas fr.o.m. /95 för . Regeringens överväganden: GI/IHR:s bedömning är attfakultetstillhörighet och samverkan med andra utbildningar är angeläget förden verksamhet som bedrivs vid institutet. Regeringenföreslog i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop.1992/93:169 s. 150, bef, 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) ett organisatorisktsamgående mellan GI/IHR och fr.o.m. ,Vissa inledande kontakter har redan tagits mellan parterna för attförbereda organisationsförändringen. Regeringen , 1993/94:100 föreslårnu ett samgående som innebär att insfifufet fullständigt inord- Bil, 9 nasi fr.o,m, . Den som i samband med överförandet innehar tjänstvid GI/IHR skall efter överförandet ha motsvarande tjänst vid Stockholmsuniversitet. Det ankommer på regeringen att fatta de övrigabeslut som kan behövas för att avveckla GI/IHR som självständig myndighet. Vid anmälan av anslagen C 7, universitetoch C 46. Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor kommer regeringenatt beräkna medel för GI/IHR:s verksamhet. 1.2 Avveckling av de statliga myndigheterna Chalmerstekniska högskola och Riksdagenhar med anledning av propositionen Högskolor i stiftelseform (prop.1992/93:231, bet. 1992/93:UbU18, rskr. 1992/93:405) bemyndigat regeringen atttill privaträttslig form överföra två högskolor. Regeringen har därefter den 16september 1993 beslufat att och Högskolan iJönköping skall övergå i stiftelseform. I samband med att dessa högskolor överförs tillprivaträttslig form bör de statliga myndigheterna organisatoriskt kvarstå somawecklingsmyn-dighefer och särskilda s.k. 1 000-kronorsanslag föras upp istatsbudgeten /95. På anslagen skall bokföras på respektivehögskolemyndigheter ankommande in- och utbetalningar som inträffar efter den30 . bör samtUga transaktioner på anslagen haavslutats och saldot reglerats av respektive stiftelsehögskola. Regeringen kommer senare vid anmälan av anslagen C54. Kostnader för tekniska högskolas awecklingsorganisation och C 53.Kostnader för Högskolans i awecklingsorganisation att föreslå atts.k. 1 000-kronorsanslag förs upp för aweckUngen av dessa högskolor.Respektive awecklingsmyndighet föreslås få bl.a. arbetsgivaransvaret för sådanpersonal som eventueUt infe övergår fill tjänst vid högskolorna i deras nyaform. Regeringen kommer vidare vid anmälan av anslaget C43. Enskild och högskoleutbildning m.m. aff föreslå aft medel anvisastill och Stiftelsen . 1.3 Huvudmannaskapet för vårdhögskolorna Huvudmannaskapetför vårdhögskolorna har utretts ett flertal gånger. När frågan behandlades av1991 års (bef. UbU 1990/91:12, med anledning av proposition 1990/91:100 bil. 10, rskr. 1990/91:355) var det meningatt tiden var mogen för en ny utredning om Prop. 1993/94:100 huvudmannaskapet. Landshövding fick ettutredningsuppdrag avseende huvudmannaskapet för vårdhögskolorna som också omfatfadevårdhögskolornas forskningsanknytning och kvaliteten i utbildningarna. I betänkandet SOU 1993:12 Vårdhögskolor - kvalitet,utveckling och huvudmannaskap presenterades ett flertal utvecklingsmöjligheterför de högre vårdutbildningarna. Betänkandet har remissbehandlats och regeringenåterkommer till med förslag i frågan . Regeringenföreslår aff godkänner vad regeringen 1. förordat om samgåendet mellan institutet och reklamutbildning. 2 Anslagen till vissa utbildningsområden 2.1 Förutsättningar Denya relationerna mellan regering och riksdag å ena sidan och universiteten ochhögskolorna å den andra ger de senare stor frihet när det gäUer att fördelaplatser för nyantagna studenter på olika utbildningsområden.