prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — Sedan godset har lastats skall ombordkonossement utfärdas,om avlastaren begär det. Om mottagningskonossement har utfärdats skall detåterlämnas när ombordkonossementet utfärdas. Ett mottagningskonossement utgörett ombordkonossement sedan det på dokumentet har antecknats namnet på deteller de fartyg som godset har lastats i samt tiden för lastningen. Avlastaren har rätt att fä särskilda konossement för delarav godset, om det kan ske utan väsentlig olägenhet. 45 § Ett konossement som har undertecknats avbefälhavaren på det fartyg som transporterar godset skall anses vara undertecknat på transportörens vägnar. 46 § Ett konossement skall innehålla uppgift om 1. godsets art, inbegripet dess farliga egenskaper,nödvändiga mär ken för att identifiera godset, kolli- eller stycketal samt godsets vikt eller mängd uttryckt pä annat sätt, allt enligt avlastarens uppgifter, 2.godsets ochförpackningens synliga tillstånd, 3.transportörensnamn och orten där han har sitt huvudkontor, 5.mottagaren,när denne har angetts av avlastaren, 6.den itransportavtalet angivna lastningshamnen och den dag då transportören tog emotgodset i denna hamn, 7.den itransportavtalet angivna lossningshamnen och en eventuell överenskommelse omtiden för godsets utlämnande i denna hamn, 8.antalet exemplar,om konossementet har utställts i mer än ett exemplar, 9.orten därkonossementet har utställts, 10. fraktens storlek, om den skall betalas av mottagaren,eller upp gift om att frakt skall betalas av honom samt övriga villkor för godsets transport och utlämnande, 11. i vad mån transporten är underkastad konventionen (4§ tredje stycket), 12. att godset i förekommande fallskall eller fär transporteras på däck, och 13. den högre ansvarsgräns som partemakan ha avtalat. Ett ombordkonossement skall dessutom innehålla uppgift omfartygets namn och nationalitet, platsen för lastningen samt dagen dålastningen avslutades. Konossementet skall undertecknas av transportören ellernågon som handlar på hans vägnar. får framställas på mekaniskeller elektronisk väg. Avsaknad av uppgifter i konossementet 47 § Ett dokument som uppfyller kraven enligt 42 §första stycket utgör konossement även om uppgift som anges i 46 § saknas. 48 § Transportören skall i skälig omfattning undersöka att de ,c uppgifter om godset som tas in i konossementet enligt 46 § första stycketpunkt 1 är riktiga. Om han har skälig anledning att betvivla Prop.1993/94:195 uppgifternas riktighet eller inte har haft rimlig möjlighet attundersöka riktigheten, skall han i konossementet göra förbehåll som geruttryck för detta. 49 § Konossementet gäller som bevis om att godset hartagits emot eller, om ombordkonossement har utfärdats, lastats såsom det har beskrivits i konossementet, om annat inte visas eller förbehåll har gjorts enligt 48 §. Saknas uppgift om godsets och förpackningens synliga tillstånd i konossementet, skall i detta anses antecknat att godset var i gott synligt tillstånd, om inte annat visas. Ett konossement som inte utvisar att frakt skall betalasav mottagaren (46 § första stycket punkt 10) utgör, om annat inte visas, bevisom att frakt inte skall betalas av honom. Motsvarande gäller, om det belopp somskall betalas som ersättning för överliggetid inte har angetts i konossementet. Om tredje man i god tro har löst in konossementet iförlitan på att uppgiftema i det är riktiga, är motbevisning enligt första ochandra styckena inte tillåten. Om transportören insåg eller borde ha insett atten uppgift om godset var oriktig, fär han inte åberopa förbehåll som avses i 48§ om förbehållet inte innehåller en uttrycklig anmärkning om uppgiftensoriktighet. Ansvar för vilseledande uppgifter 50 § Lider tredje man skada genom att lösa inkonossement i förlitan på att uppgifterna i det är riktiga, är transportören ansvarig om han insåg eller borde ha insett att konossementet var vilseledande för tredje man. Rätt till ansvarsbegränsning enligt detta kapitel föreligger därvid inte. Om godset inte motsvarar uppgiftema i konossementet, ärtransportören på mottagarens begäran skyldig att uppge om avlastaren har åtagitsig att hålla transportören skadeslös för oriktig eller ofullständig uppgift(indemnitetsförklaring) och att låta mottagaren fä del av en sådan förklaring. 51 § Avlastaren ansvarar mot transportören förriktigheten av de uppgifter om godset som på hans begäran har tagits in i konosse mentet. Om avlastaren har åtagit sig att ersätta transportören förskada som uppkommer till följd av att konossement utfärdas med felaktigauppgifter eller utan förbehåll, är han ändå inte ansvarig om detta har gjorts isyfte att vilseleda förvärvare av konossementet. fall svarar avlastareninte heller enligt första stycket. Rätt att få ut godset 52 §Den som företer ett konossement och genom dess innehåll eller, vid orderkonossement, genom en sammanhängande och till honom fortgående följd av överlåtelser (indossament) eller överlåtelse in framträder som rätt innehavare av konossementet, är behörig som mottagare av godset. Omkonossementet har utfärdats i flera exemplar är det för utlämnande påbestämmelseorten tillräckligt att mottagaren visar sin behörighet genom attförete ett konossementsexemplar. Lämnas godset ut på en annan plats, måstedessutom övriga exemplar återlämnas eller säkerhet ställas för anspråk sominnehavare av utelöpande exemplar kan göra gällande mot transportören. 53 §Anmäler sig flera mottagare, och företer de skilda exemplar av konossementet, skall transportören lägga upp godset under säker vård för rätt mottagares räkning. Underrättelse om åtgärden skall lämnas till dem som har anmält sig. 54 §Mottagaren har rätt att fä ut godset endast om han deponerar konossementet och lämnar kvitto allteftersom godset lämnas ut. Sedanallt gods har lämnats ut, skall konossementet med påtecknad kvitteringåterställas till transportören. Utlämnande när konossementet har förkommit 55 §Har ansökan gjorts om dödande av ett förkommet konossement fär sökanden, sedan offentlig stämning har utfärdats, fordra att godset lämnas ut, om säkerhet ställs för ersättning som transportören kan tvingas att betala på gmnd av det förkomna konossementet. Förvärv av konossement i god tro 56 §Överlåter en konossementsinnehavare konossementsexemplar till flera personer, har den som först tar emot ett exemplar i god tro rätt till godset. Om godset har lämnats ut på bestämmelseorten till inne havaren av ett annat exemplar, är denne inte skyldig att lämna ifrån sig vad han redan i god tro har fatt ut. Densom i god tro har förvärvat ett order- eller innehavarkonosse- ment är inte skyldig att lämna ut konossementet till den för vilken det 57 57 § Den rätt en säljare har att hindra att det såldagodset utges eller att kräva det tillbaka gäller även om konossement beträffande godset har överlämnats till köparen. Rätt enligt första stycket fär inte göras gällande mottredje man som i god tro har förvärvat ett order- eller innehavarkonossement. 58 § Med sjöfraktsedel (sea waybill) förstås ettdokument som 1. utgör bevis om ett avtal om sjötransport och om atttransportören har tagit emot godset och innehåller ett åtagande av transportören att lämna utgodset till den mottagare som anges i dokumentet. Avsändaren fär, även sedan sjöfraktsedel har utfärdats,bestämma att godset skall lämnas ut till någon annan än den mottagare som angesi dokumentet, om han inte i förhållande till transportören har avstått fråndenna rätt eller mottagaren inte redan har gjort sin rätt gällande. Konossementfär begäras enligt 44 §, om avsändaren inte har avstått från sin rätt enligtandra stycket att utse en annan mottagare. Sjöfraktsedelns innehåll och bevisverkan 59 § En sjöfraktsedel skall innehålla uppgift om detgods som har ta gits emot för transport, avsändaren, mottagaren och transportören, transportvillkoren samt frakt och andra kostnader som skall betalas av mottagaren. Bestämmelsema i 46 § tredje stycket och 48 § har motsvarande tillämpning. Om inte annat visas utgör sjöfraktsedeln bevis omtransportavtalet och om att godset har tagits emot så som det har beskrivits idokumentet. 60 § Ett avtal som har ingåtts innan tvist har uppkommitoch som inskränker kärandens rätt att fä en tvist om transport av styckegodsenligt detta kapitel prövad vid domstol är ogiltigt i den mån det begränsarkärandens rätt att enligt eget val väcka talan vid domstol för den ort Prop. 1. därsvaranden har sitt huvudkontor eller, om huvudkontor saknas, där svaranden har sin vanliga vistelseort, 2. där transportavtalet ingicks, fömtsatt attsvaranden där har driftställe för sin rörelse, filial eller företrädare, genomvars förmedling avtalet har ingåtts, eller 3. där den avtalade lastningshamnen eller den avtaladeeller faktiska lossningshamnen ligger. Utanhinder av vad som föreskrivs i första stycket kan talan alltid väckas viddomstol för den ort som har angetts i transportavtalet. Efter det att tvist haruppkommit fär partema fritt avtala hur en tvist skall behandlas. Omett konossement har utfärdats enligt ett certeparti som innehåller bestämmelserom behörig domstol eller skiljedomsförfarande utan att konossementetuttryckligen anger att dessa bestämmelser är bindande för innehavaren avkonossementet, fär transportören inte åberopa bestämmelsema mot en innehavareav konossementet som har förvärvat det i god tro. Förstastycket gäller inte om varken den avtalade lastningshamnen eller den avtaladeeller faktiska lossningshamnen ligger i , , eller Norgeeller om annat följer av lagen (1992:794) med anledning av tillträdetill Luganokon-ventionen. 61§ Oavsett vad som föreskrivs i 60 § första stycket fär partema genom skriftligtavtal överenskomma att tvister skall hänskjutas till avgörande genom skiljedom.Som en del av skiljeavtalet gäller alltid att skiljeförfarandet efter kärandensval skall äga mm i en av de stater, där ort som anges i 60 § första stycket ärbelägen samt att skiljenämnden skall tillämpa bestämmelsema i detta kapitel. Bestämmelsemai 60 § andra och tredje styckena har motsvarande tillämpning. Förstastycket gäller inte om varken den avtalade lastningshamnen eller den avtaladeeller faktiska lossningshamnen ligger i , , eller . 14 kap. Om befraktning av fartyg och definitioner 1§ Bestämmelsema om befraktning gäller hel- och delbefraktning av fartyg.Bestämmelsema om resebefraktning gäller också konsekutiva 59 resor närannat inte har angetts. I detta kapitel avses med bortfraktare: den som genom avtal för befordran av godsbortfraktar ett fartyg till annan, befraktaren, avlastare: den som avlämnar godset för lastning, resebefraktning: befraktning där frakten skall beräknasför resa, konsekutiva resor: ett visst antal resor som utförs eftervarandra enligt ett befraktningsavtal som avser ett bestämt fartyg, tUisbefraktning: befraktning där frakten skall beräknasför tid, delbefraktning: befraktning som gäller mindre än ett heltfartyg eller än en fiill last när certeparti används. Bestämmelsema i detta kapitel är tillämpliga på avtal ombefraktning av fartyg i inrikes fart i och i fart mellan ,, och . Vid avtal om befraktning i inrikes fart i ,eller gäller lagen i det land där befordringen utförs. Vid befraktning i fart som inte omfattas av tredje stycketgäller bestämmelsema i detta kapitel när svensk rätt skall tillämpas. 2 § Bestämmelsema i detta kapitel tillämpas inte i den månannat följer av avtalet, av praxis som har utbildats mellan partema eller av handelsbmk eller annan sedvänja som måste anses bindande för partema. Vid resebefraktning i inrikes fart i och i fartmellan , , och får bestämmelsema i 27 § inteåsidosättas genom avtal till nackdel för avlastare, resebefraktare ellermottagare. Detsamma gäller bestämmelsema i 19 kap. 1 § första stycket 5 ochärde stycket. I befraktningsavtalet fär dock tas in bestämmelser om gemensamthaveri. Om begränsningar i avtalsfriheten i inrikes fart i , Finlandeller gäller lagen i det land där befordringen utförs. Vid befraktning i fart som avses i 13 kap. 2 § första ochandra styckena fär bestämmelsema i 18 § om utfärdande av konossement inteåsidosättas genom avtal till nackdel för avlastaren. Att bestämmelsema i detta kapitel inte heller färåsidosättas genom avtal i vissa andra fall följer av 5 §. Befraktning av ett bestämt fartyg m.m. 3 § Gäller befraktningsavtalet ett bestämt fartyg, fårbortfraktaren inte fullgöra avtalet med ett annat fartyg. Om avtalet ger bortfraktaren rätt att efter eget val sätta in ett annat fartyg än det avtalade eller att i övrigt använda andra fartyg, fär bortfraktaren endast sätta in fartyg som är lika ändamålsenliga som det avtalade fartyget. gäller ett helt fartyg eller en fiill last, fär bortfraktaren Prop.1993/94:195 inte ta med gods för någon annan än befraktaren. Detta gäller ävenom fartyget skall gä i ballast för att påbörja en ny resa. 4 § överlåter befraktaren sina rättigheter enligtbefraktningsavtalet till någon annan eller vidarebortfraktar han fartyget, förblir han ändå ansvarig för att avtalet fullgörs. Bortfraktaren fär inte överlåta befraktningsavtalet utansamtycke från befraktaren. Har befraktaren samtyckt upphör bortfraktarensansvar enligt avtalet. 5 § Utfärdar bortfraktaren konossement för gods sombefordras med fartyget, bestämmer konossementet villkoren för befordringen och utlämnandet av godset när det gäller förhållandet mellan bortfraktaren och tredje man som innehar konossementet. Bestämmelser i befrakt ningsavtalet som inte har tagits in i konossementet kan inte göras gällande mot tredje man, om inte konossementet hänvisar till dem. Bestämmelsema om konossement i 13 kap. 45 - 57 §§ gälleräven konossement som avses i första stycket. När det följer av 13 kap. 3 § attbestämmelsema i kapitlet om transport av styckegods skall tillämpas påkonossementet, bestäms bortfraktarens ansvar och rättigheter i förhållande tilltredje man med motsvarande tillämpning av reglema i 13 kap. 4 och 24 - 40 §§. 6 § Om inte annat är avtalat, skall den frakt betalas somvar gängse när avtalet ingicks. Om annat eller mer gods än vad som följer av avtalet harinlastats, skall för detta gods betalas gängse frakt vid lastningen, dock intelägre än den avtalade frakten. 7 § Resebortfraktaren skall se till att fartyget ärsjövärdigt, vari också innefattas att det är behörigen bemannat och utmstat och att lastmm, kyl-och frysmm samt övriga utrymmen i fartyget, i vilka gods lastas, är i gott skick för att godset skall kunna tas emot, befordras och Resebefraktarensval av lastnings- och lossningshamn Prop.1993/94:195 8 § Ger befraktningsavtalet resebefraktaren rätt att väljalastnings- eller lossningshamn, skall fartyget gå till den hamn som han anvisar, om den är tillgänglig och fartyget kan ligga flott och säkert och utan hinder gå in eller ut med lasten. Val av lossningshamn skall göras senast vid lastningens slut. Har resebefraktaren beordrat fartyget till en osäker hamn,är han ansvarig för skada som därigenom orsakas fartyget om han inte visar attfel eller försummelse inte föreligger hos honom själv eller någon som hansvarar för. Vid konsekutiva resor skall rätten att välja vilka resorsom fartyget skall utföra utövas på ett sådant sätt att de sammanlagda längdemaav lastresorna respektive ballastresoma enligt avtalet blir väsentligendesamma. I annat fall är resebefraktaren skyldig att betala ersättning för fraktförlust. Resebefraktaren får inte ändra valet av hamn eller resa. 9 § Har bestämd lastningsplats inte avtalats, skallfartyget förläggas till den lastningsplats som resebefraktaren anvisar, såvida denna är tillgänglig och fartyget kan ligga flott och säkert och utan hinder gå ut med lasten. Om lastningsplats inte har anvisats , skall fartygetförläggas till sedvanlig lastningsplats. Kan det inte ske, skallresebortfraktaren välja en plats där lastningen skäligen kan äga mm. Vare sig bestämd lastningsplats har avtalats eller inte,har resebefraktaren rätt att fä fartyget förhalat från en lastningsplats annan, om han svarar för kostnadema för detta. 10 § Resebortfraktaren är skyldig att låta fartygetligga kvar för lastning en viss lastningstid, som omfattar liggetui och överliggetid. Vid befraktning på linjefartsvillkor (Jiner terms) ingår ingen över liggetid i lastningstiden. 11 § Liggetid är den tid som skäligen kan påräknas förlastningen när befraktningsavtalet ingås. Vid beräkningen av liggetiden skall hänsyn tas till fartygets och lastens art och storlek, lastningsanordningama ombord och i hamnen samt andra liknande omständigheter. Liggetidenberäknas vid klausulema Prop. 1)fac (fast as can), med utgångspunkt från att lastningen skall utföras så snabbtsom fartyget kan ta emot last med oskadade lastningsanordningar, 2)faccop(fast as can custom of the port), med utgångspunkt från att lastningen skallutföras så snabbt som vanligt lastningssätt i hamnen tillåter, 3)liner terms (linjefartsvillkor) med utgångspunkt från att lastningen skallutföras så snabbt som vid vanlig lastning i hamnen av fartyg som går ilinjefart, med tillägg för den tid som går förlorad vid trafikanhopning. Omen gemensam tid har bestämts för lastning och lossning löper liggetiden inte utförrän den gemensamma tiden har gått till ända. Liggetidenberäknas i arbetsdagar och arbetstimmar. Som arbetsdag räknas varje vardag dåarbete utförs det antal timmar som är vanligt i hamnen på vardagar. Somarbetstimme räknas varje timme som kan användas till lastning på vardagar. Förde dagar då det arbetas mindre än på arbetsdagar räknas det antal timmar somvanligen används till lastning. 12 §Liggetiden Iwrjar inte löpa förrän fartyget ligger på lastnings platsen och är klart att börja ta in last och resebortfraktaren har gjort anmälan om detta. Anmälanfär göras i förväg men inte förrän fartyget har kommit fram till lastningshamnen.Visar det sig senare att fartyget inte var klart att börja ta in last, skallden tid som går förlorad för att göra fartyget klart inte räknas in iliggetiden. Anmälanskall göras hos avlastaren eller, om denne inte kan anträffas, hosresebefraktaren. Kan varken avlastaren eller resebefraktaren anträffas, ansesanmälan ha gjorts när den avsänts på ett ändamålsenligt sätt. Tidenräknas antingen från det klockslag då arbetet i hamnen vanligen börjar påmorgonen eller från middagsrastens slut. I det förra fallet skall anmälan varagjord senast före kontorstidens slut och i det senarefallet senast . 13 §Kan fartyget inte förläggas till lastningsplatsen på gmnd av hinder på resebefraktarens sida, får det ändå anmälas klart att börja ta in last med verkan att liggetiden börjar löpa. Detsamma gäller vid trafikanhopning och dessutom vid annat hinder som resebortfraktaren inte skäligen kunnat räkna med när avtalet ingicks. Iliggetiden inräknas inte den tid som går förlorad på gmnd av hinder på resebortfraktarens sida. Detsamma gäller den tid som går 63 förloradtill följd av att fartyget har förlagts till annan än sedvanlig Prop.1993/94:195 lastningsplats av en anledning som resebortfraktaren skäligen kunnaträkna med när avtalet ingicks. Däremot inräknas uppehåll på gmnd av fartygetsförhalning. 14 § överliggetid är den tid som fartyget efterliggetidens utgång måste ligga kvar för att bli lastat, om inte överliggetidens längd är fastställd genom avtal. Överliggetiden beräknas för löpande dagar och timmar frånliggetidens utgång. Bestämmelsema i 13 § andra stycket har motsvarandetillämpning. 15 § Resebortfraktaren har rätt till särskildersättning för över liggetid. Ersättningen bestäms med hänsyn till frakten och till den ökning eller minskning av resebortfraktarens utgifter som följer av att fartyget ligger stilla. Ersättningen skall betalas vid anfordran. Om ersättningen inte betalas eller säkerhet inte ställsför den, har resebortfraktaren rätt att göra anteckning om fordringen påkonossementet. Gör han inte det får han i stället förelägga resebefraktaren enbestämd tilläggstid för betalningen. Är tiden inte oskäligt kort och betalasfordringen inte inom tilläggstiden, fär resebortfraktaren hävabefraktningsavtalet och kräva ersättning för förlust som beror på att resaninte kommer till stånd. 16 § Följer inte något annat av vad som är bmkligt ihamnen, skall resebefraktaren avlämna godset vid fartygets sida och resebort fraktaren ta det ombord. \)fio (free in and out), skall resebefraktaren sörja förlastningen, 2) liner terms (linjefartsvillkor), skallresebortfraktaren sörja för lastningen. Resebortfraktaren skall sörja för underlag och annat sombehövs för stuvningen samt utföra den. I fråga om däckslast skall 13 kap. 13 § tillämpas. Om fartyget av en anledning som resebortfraktaren skäligenkunnat räkna med när avtalet ingicks har förlagts till annan än sedvanlig last ningsplats, är resebortfraktaren ansvarig för de ökade utgifter som detta medför. Avlämnstndeav godset Prop. 17 §Godset skall avlämnas och lastas med tillbörlig skyndsamhet. Det skall avlämnaspå ett sådant sätt och i sådant skick att det bekvämt och säkert kan tasombord, stuvas, befordras och lossas. Bestämmelsema i 13 kap. 6 - 9 §§ harmotsvarande tillämpning. 18 § När godset har lastats skall resebortfraktareneller befälhavaren eller den som resebortfraktaren annars har bemyndigat, på avlastarens begäran utfärda ombordkonossement, fömtsatt att nödvändiga hand lingar och uppgifter finns. Avlastaren har rätt att få särskilda konossement för delarav godset, om det kan ske utan väsentlig olägenhet. Utfärdas enligt befraktningsavtalet konossement med andravillkor än dem som avtalet föreskriver och medför detta ökat ansvar förresebortfraktaren, skall resebefraktaren hålla honom skadeslös. 19 § Resan skall utföras med tillbörlig skyndsamhetoch i övrigt på ett försvarligt sätt. Bestämmelsema i 13 kap. 12 § första och tredje styckena samt 16 och 17 §§ har motsvarande tillämpning. 20 § Deviation får endast företas för att räddapersoner eller för att bärga fartyg eller annan egendom till sjöss eller av någon annan skälig anledning. Om det uppkommer hinder som medför att fartyget inte kananlöpa lossningshamnen och lossa lasten eller detta inte kan ske utan oskäligtuppehåll, fär resebortfraktaren i stället välja en annan lämplig lossningshamn. 21 § Har en del av resan utförts närbefraktningsavtalet hävs eller faller bort eller när godset av någon annan anledning lossas i en annan hamn än den avtalade lossningshamnen, har resebortfraktaren rätt till avståndsfrakt. Bestämmelsema i 24 § skall också tillämpas. Avståndsfrakt är den avtalade frakten med avdrag för ettbelopp som beräknas efter förhållandet mellan den återstående och den 5 1993/94. Hänsyn skall även tas till varaktigheten av och Prop.1993/94:195 de särskilda kostnadema för sådana resor. Avståndsfrakten fär inteöverstiga godsets värde. Tvist om avståndsfrakt kan hänskjutas till utredning ochavgörande genom dispasch. Därvid skall i tillämpliga delar gälla föreskriftemaom dispasch vid gemensamt haveri. 22 § Har farligt gods lastats utan attresebortfraktaren kände till dess farliga beskaffenhet, fär han efter omständighetema lossa, oskadlig göra eller förstöra godset utan skyldighet att betala ersättning. Det samma gäller även om resebortfraktaren kände till godsets farliga beskaffenhet och det senare uppstår en fara för person eller egendom som gör det oförsvarligt att behålla godset ombord. Lossning och utlämnande av godset 23 § I fråga om lossningsplats, lossningstid ochlossning av godset har 9 - 17 §§ motsvarande tillämpning. Därvid skall det som är be stämt om resebefraktaren i stället gälla mottagaren av godset. Den som visar sin behörighet som mottagare har rätt attbesiktiga godset innan han tar emot det. Finns det flera mottagare av gods som befordras enligtsamma befraktningsavtal, fär de endast gemensamt anvisa lossningsplats ellerfordra att fartyget förhalas. ökade kostnader till följd av att godset är skadat ellermåste bortskaffas på gmnd av en skada skall betalas av resebefraktaren, omskadan har orsakats av godsets egen beskaffenhet eller av fel eller försummelseav resebefraktaren eller någon som han svarar för.