prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — En fömtsättning för att metoden skaU fä användas är att en mätatmstningfinns instaUerad som uppfyUer uppstäUda krav. Vidare gäUer således denbegränsningen att den nya schablonberäkningen får tillämpas sammanfegt högst 60dygn per kalenderår. Om mätatmstningen är ur fiinktion måste aUtsäden andra metoden för schablonberäkning användas ifer det gäUer denöverskjutande tiden. Utsfeppen anses då Uksom tidigare motsvara 0,6 gramkväveoxider per megajoule tiUfört bränsle om produktionen skett i en gastarbin cx:h0,i övriga feU. BeräkningenenUgt den nya metoden skaU ske med utgångspunkt frän en Uka underkalenderåret då utsläppsmätning skett enUgt kraven i andra stycket och dådriftförhållandena varit jämförbara. Med det senare avses firämst förbränningsförhålfendenaoch det använda bränslet. I praktiken innebär detta också att om särskUd utmstninganvänts eUer särskUcfe åtgärder vidtegits för att begränsa utsfeppen under dentid som utsläppsmätningen avser, måste förhållandena i dette avseende varadesamma som schablonberäkningen skaU avse. Denya reglema om schablonberäkning i 5 § träder i kraft Bil. I övrigt träder reglema i kraft . Avgift tas dcx;k inteut för om energiproduktionen i produktionsenheten under åretunderstiger 40 GWh. 8 Förslag till riksdagsbeslut Rergeringenföreslår att rikscfegen antar regeringens försfeg tiU feg om ändring i fegen(1990:613) om mUjöavgift på utsfepp av kväveoxider vid energiproduktion (bilaga14.6). Sammanfattningav betänkandet SOU 1993:118 Prop.1993/94:150 BU.14.1 infördes i ett system enUgt vilket mUjöavgifttes ut på utsfepp av kväveoxider vid energiproduktion. Avgiftsplikten gäUer förpannor eUer gastarbiner med en minste tiUförd effekt av (MW) och ennyttiggjord energiproduktion av minst 50 gigawattinunar (CJWh) under ettkalenderår. Avgiftens storlek är per kUo utsfepp av kväveoxider. Regeringenbemyndigade chefen för och natarresursdepartementet att tiUkaUaen särskUd utredare med huvuduppgiftema att dels utreda fömtsätttiingama föroch effektema av en breddning av nuvarande avgiftssystem för kväveoxidutsfeppfrån ener-giproduktionsanfeggmngar, dels lämna försfeg tiU finansiering av pågåendekalkningsverksamhet. I utredningen skuUe ocksä ingå bl.a. att överväga behovetav tekniska förändringar av avgiftssystemet samt dispensmöjUgheter. UfredningentiUsattes och inledde sitt arbete . Iett tidigare avlämnat delbetänkande - "Finansiering av kalkningsverksamhet"- har utredningen redovisat altemativa försfeg tUl finansiering av kaUcningsverksamheten.Övriga tiU utredningen hörande frågor redovisas i dette betänkande. Riksdagenbeslutede att de svenska utsfeppen av kväveoxider bör minska med 30procent . Utsläppen har - 1992minskat firån ca 425 000 tiU , vUket motsvarar ca nioprocent. Denstörste utsfeppskällan är vägtrafiken, som svarar för omkring 159 (XX) ton perår. Från förbränning cx;h industriprcx:esser - de verksamheter som är föreinålför utredningens prövning av möjUghetema att utvidga avgiftssystemets tUlämpningsområde- uppgår utsfeppen sammanteget tiU ca 68 (XX) tonper år. Ufredningenhar kartfegt vilka åtgärder som vidtegits CKh som planeras med anledning avavgiftssystemet, vad åtgäidema för att minska cx:h följa upp utsfeppen kostet,vilka resultet som uppnåtts i form av utsläppsminskning ckU om avgiftssystemet haft några bieffekter dämtöver. Avutvärderingen framgår bl.a. att utsfeppen av kväveoxider från de anfeggningarsom berörs av kväveoxidavgiften har minskat från ca /MJ tillförd energi tiUca /MJ tUlförd energi. Av minskningen kan ungefär hälften duekt hänförastUl NOx-avgiftens mförande. Från de 163 (av totalt 185 st) anläggningar somutredningen haft tiUgång tiU mformation från har utsläppen sammanteget minskatfrån ca tiU ca . Kostaademaför att reducera utsfeppen genom förbränningstekniska åtgärder varierarberoende på bränsleval med i medeltal mellan 4 tx:h /kg. Motsvarandekostnad vid reningsåtgärder varierar /kg. Närdet gäUer fömtsättningama att utvidga avgiftssystemets tillämp ningsområde tiU mindre energiproduktionsanfeggningar än de som ingår har utredningen övervägt tre oUka långt gående steg; 10 - att sänka avgiftsplikten firån en minste årUgenergiproduktion om 50 Prop. 1993/94:150 GWh tiU 25 GWh (oavsett anfeggningenseffekt), BU. - att utsträcka avgiftsplikten tiU alfe anfeggningarmed en effekt större än 1 MW, samt - att utsttcka avgiftsplikten tiU alfe energiprcxiuktionsanfeggningar. Efteren genomgång av beståndet av olika sfegs anfeggningar cx:h driftförhållandenhar utredningen funnit att det finns goda fömtsättningar att sänka dennuvarande nedre gränsen för avgiftsplikt från 50 GWh tiU 25 GWh. Genom dennaåtgärd kan upp tiU ca 500 pannor med ett sammanteget årUgt utsfepp av ca kväveoxider komina att ingå i avgiftssystemet fömtom de som redan äravgiftspliktiga. För den gmppen av anfeggningar är det, enUgt utredningensmening, rimUgt att stälfe krav på kontinuerUg mätning av utsfeppen. Ävenfeste förbränningsmotorer bör ingå i avgiftssystemet. Detfinns - bl.a. med hänsyn tiU kravet pä konkurrensneutraUtet - skäl som talarför att även mindre anfeggningar blir avgiftspliktiga. Utredningen förordar frotsdet inte att sådana anfeggningar förs tiU avgiftssystemets tUlämpningsområde.Det vore inte rimUgt att kräva kontinuerUg mätning av utsfeppen från dessa anfeggningarså länge som nfetnings-kostnadema är av den storleksordning som kan fömtses.Ett inordnande skuUe därigenom behöva ske baserat på en schablonmässig bedömningav deras utsfepp. För att fä sänkt utsfeppsavgift skuUe i så feU krav fäställas på att anfeggningsägama genom antingen friviUig kontinuerUg mätning eUerinstaUation av typgodkända feg-NOx-brännare kan styrka fegre utsfepp. Det skuUei sin tar mnebära att man lämnade den för avgiftssystemet gemensamma nämnaresom den kontinuerUga utsfeppsmätningen utgör. Vidare skuUe en omfettanderegistrering av ett mycket stort antal mindre pannor behöva göras för att dessasedan skuUe hanteras i ett administrativt system. Ufredningenunderstryker emeUertid vikten av att energiproduktionsanfeggningar av olikastorlek inte behandlas olika på ett sätt som snedvrider konkurrensen dememellan. Det är därför angefeget att de olika mUjöpoUtiska styrmedel som står tUlbuds utformas så att den kombinerade effekten av dem motverkar den snedvridning- tiU förmån för de mindre anfeggningama- som riskerar bU resultetet av attendast de större anfeggningar som ingår i avgiftssystemet blir belastede medkostnader för att minska kväveoxidutsfeppen och att kontinuerUgt mate dem. Närdet gäUer att avgöra i vilken utsttäckning det skuUe vara ändamålsenUgt attutvidga avgiftssystemets tillämpningsområde tiU att också omfette industrieUaprocesser redovisar utredningen ett antal utgångspunkter för sinaövervägandena; - det måste finnas teknologiska fömtsättiiingar attpåverka utsfeppen för att det ekonomiska incitament som en avgift utgör skaU hatfegon verkan, - med hänsyn tiU att många av de processer som kan bUaktaelfe att mgå i avgiftssystemet redan har prövats eUer kommer att prövas enUgtmUjöskyddslagen gäUer det att avgöra om avgiften kan komma att bU 11 ett verkningsfuUt kompletterande styrmedel, - ett inordnande i avgiftssystemet kan underfettas avatt det för mänga Prop. 1993/94:150 prcx:esser redan finns krav pä mätningav kväveoxidutsfeppen, BU. - hänsyn måste tas tiU hur ett inordnande iavgiftssystemet skuUe komma att påverka företegens konkurrensvillkor ochutvecklingsbetingelser samt - vUcten av att ett visst mått av homogenitet kanupprätthållas mellan dem som ingår i avgiftssystemet med hänsyn i förste handhur utsfeppen mäts cx:h hur återbetalningen beräknas. Meddessa utgångspunkter har utredningen gått igenom fömtsättiungama för att iavgiftssystemet inordna de processer som finns inom massa- ochpappersindustrin, jäm- och stålindustrin, cementindustrin, glasindustrins, raffiitederiemacxh övrig petrokemisk industri samt gmvindustrin. Dessa industrier sfepper samniantegetårUgen ut kväveoxider på närmare . Genomgångenav de olika branschemas verksamhetsvUlkor och de tekniska och ekononuska möjUghetemaatt minska utsfeppen av kväveoxider har lett tiU att utredningen föreslår attavgiftssystemet tUlämpningsområde utvidgas tUl att omfette - massa- och pappersindustrins scxfepannor,sulfitpannor och mesaugnar, - jäm- och stålindustrins värmningsugnar och koksverksamt - raffinaderiema inklusive SfetoU Petrokemis tUlverkningav eten tx;h propen i . Sammantegetsvarar dessa förbränningsprocesser för årUga kväveoxidutsfepp av omkring . Innansocfepannor och mesaugnar - som svarar för ca av utsfeppen - inordnasi avgiftssystemet fömtsatts att det genom kompletterande analys klargörs hurdet skaU ske sä att inte utvecklingen mot slutning av massaindustrinsprocesser påverkas negativt. Ettgenomförande av utredningens försfeg tiU utvidgad tillämpning avavgiftssystemet tiU både mindre energianfeggningar och industrielfe förbränningsprocesserinnebär att utsläpp av omkring kväveoxider kommer att avgiftsbefeggasutöver nuvarande ca . Ufredningenhar också tegit upp vissa frågor om avgiftssystemets tillämpning (x:hadministration i övrigt. Utredningen föreslär med anledning därav att - det infors en möjUghet att, som ett altemativ tiUnuvarande schablonregel för bestämning av utsfeppsavgift när mätdate saknas, feststälfeavgiften tiU en och en halv gånger den avgift som motsvarar normalvärdet, - utsläppsavgift skaU betafes för stetionäraförbränningsmotorer på samma villkor som andra energiproduktionsanläggningar, - det bör införas vissa möjUgheter för regeringen attlämna dispens eUer att sätta ned utsfeppsavgiften, - det för energiproducerande anfeggningar, vars huvudsakUgasyfte är att bränna avfeU, införs en möjUghet att basera återbetalningen av avgiftsmedelpå summan av nyttiggjord energi och den energi som kyls 12 borttiU följd av att den inte kan avsättas. - detgenomförs vissa förändringar som syftar tiU att avkorta handfegg- Prop.1993/94:150 ningstiden från det att företegen lämnat in sina deklarationer tUls dess BU.14.1 attin- och återbetalning av avgiftema verkstäUs och slutredovisas. Ibetänkandet redovisas de ändringar av gällande fegtext som krävs för attgenomföra utredningens försfeg. Försfegenfömtsätter - efter beslut av regering och riksdag - dels att Stetens Natarvårdsverkfär i uppdrag att utforma de tUlämpningsföreskrifter m.m. som behövs för attgenomföra försfegen, dels att det finns tillräckUg tid för att anskaffa och mstaUeraden mätningsutmstmng som behövs för att mate kväveoxidutsfeppen från de tUlkommandeanfeggningama CKh i övrigt förfoerecfe ett införande. Mot den bakgmndenförordar utredningen att den föresfegna breddningen av avgiftssystemet tillämpningsonurådeträder i kraft först ett cx:h ett halvt eUer efter att rikscfegen beslufetom breddningen. Fömtomöverväganden cx;h försfeg rörande breddning och tillämpning av avgiftssystemetför kväveoxidutsfepp redovisar utredningen vissa försfeg rörande kalkningsverksamhetensadministration. - ansfegstekniska förändringar syftande tiU en bättreuppföljning av ansfegsförbmkningen under budgetåret, - att den nu vanUgt förekommande ordningen medförskottsutbetalning av bidrag tiU kalkningen upphör samt - att det bör uppdras åt länsstyrelserna att tiU redovisa en upphandlingsstrategi för länets kalkningsverksamhet cx:hvilket roUspel den fömtsätter. Med utgångspunkt i en sådan redovisning börverket pröva om nu gällande förfettningar utgör ett ändamålsenUgt ramverk fören effektiv upphandling av kalkningsinsatsema. Lag om ändring i lagen (1990:613) om miljöavgift påutsläpp av kväveoxider vid energiproduktion 1993/94:150 BU. Härigenom föreskrivsatt mbriken tiU fegen 1990:613 om nuljöavgifit pä utsfepp av kväveoxider videnergiproduktion samt 1-5 och 8 §§ fegen skaU ha följande lydelse. Lagom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion 1 § MUjöavgift betalas tiU sfeten enligt denna feg förutsfepp av kväveoxider från förbränningsanfeggningar för energiproduktion. Medenergiproduktion avses bäde el- och värmeproduktion. Avgiftsbeloppen skaU tiUgodoförasde avgiftsskyldiga enUgt 8 §. 2 § Avgiften beräknas för varje produktionsenhet inomen för-bränningsanfeggning. 1. pannai vilken varmvatten, het vatten, ånga eUer hetolja fram stäUs för byggnadsuppvärmning, elproduktion eUer användning i industrieUa pnxesser, 2. gastarfoin. Avgifttas inte ut på utsläpp från förbränning i sodapannor eller lutpannor. Lagom miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion och vissaindustriprocesser 1 § MUjöavgift betalas tiU steten enligt denna feg förtitsläpp av kväveoxider från förbränningsanfeggningar för eneigiprcxluktionoch frän industriprocesser erdigt 2 - 4 §§. Avgiftsbeloppen skaU tiUgodoförasde avgiftsskyldiga enUgt 8 §. 2 § Avgiften beräknas för varje produktionsenhet inomen för-bränningsanfeggning eller industriell process. 1. pannai vilken varmvatten, het vatten, ånga eUer hetolja fram ställs för byggnadsuppvärmning, elproduktion eUer användning i industrieUa prcx:esser, 2. gastarfoin, 3. stationär förbränningsmotor, 4. sodapanna, lutpanna eller mesaugn inom massa- ochpappersindustrin, 5. värmningsugn eller koksverk i-Twmjäm- ochstålindustrin, 6. ugn f&r raffinering eller sönderdelning (krackning)av olja eller andra kolväten. 3 § Avgift tas utför produktionsenhet med en tillförd effekt av och en uppmätt,nyttiggjord energiproduktion uruler redovisrungsperioden av . 3 § Avgift tas utför produktionsenhet med en rryttiggjord energiproduktion under redovisningsperiodenav . För produktionsenheter som inte framställer varmvatten,hetvatten, ånga eller hetolja för byggnadsuppvärmmng, elproduktion elleranvändning i irulustrt-ella processer tas avgift ut om minst 30 gigawattimmarenergi tillförs . 1993/94:150 BU. 4 § Avgiften skaU betalasav den som framställer elektrisk kraft eller värme. Avgiftsskyldigheteninträder när utsläpp av kväveoxider sker firån pnxluktionsenheten. 5§ Avgift tas ut med per kUogram utsfeppte kväveoxider, räknat somkvävedioxid. Den som kontinuerUgt mäter och registrerar utsfeppen med hjälp aven mätatmstning, som uppfyUer särskUcfe krav enUgt föreskrifter av regeringen eUermyndighet som regeringen bestämmer, fär beräkna avgiften på gmndval avmätvärdena. Görs inte en sädan mätning skaU utsfeppen anses motsvara 0,6 gramkväveoxider, räknat som kvävedioxid, per megajoule tiUfört bränsle om produktionensker med hjälp av en gastarbin cx:h i övriga feU. 4 § Avgiften skaU betafes av den som bedriver sådanverksamhet som imiebär användning av i2% angivna produktionsenheter. Avgiftsskyldigheteninträder när utsfepp av kväveoxider sker från produktionsenheten. 5 § Avgift tas ut med per kUogram utsfepptekväveoxi der, räknat som kvävedioxid. Den som kontinuerUgt mäter cx;h registrerarutsfeppen med hjälp av en mätatmstning, som uppfyUer särskUda krav enUgtföreskrifter av regeringen eUer myndighet som regeringen bestänuner, färberäkna avgiften pä gmndval av mätvärdena. Görs inte en sådan mätning skaU utsfeppenanses motsvara kväveoxider, räknat som kvävedioxid, per megajouletillfört bränsle om produktionen sker med hjälp av en gastarfoin cx;h 0,i övriga feU. För de fall attmätning inte kan ske, men sådan mätutrustning som uppfyller kraven enligtförsta stycket har installerats, får utsläppen beräknas som en och en halvgånger det antal gram kväveoxider, räknat som kväve-dioxid, per megajouletillfört 1 samL Nr 150. bränsle som igenomsnitt uppmätt-s för vilka mätvärtien finnstillgängliga. 1993/94:150 BU. 8 § Avgiftsmedel som mtetas i anspråk för en myndighets verksamhet enUgt denna feg eUer föreskriftersom har meddefets med stöd av fegen, skaU ärUgen tiUgodoföras deavgiftsskyldiga CKh efter ansökan fördefes mellan dem. Fördelningen av detbelopp som skaU tUlgodoföras skaU gmndas på varje sökandes andel av den för samtUgasökande samfede nyttiggjorda energiprcxluktionen i de avgiftspliktigaproduktionsenheterna. 8§ Avgiftsmedel som inte tas i anspråk för en myndighets verksamhet enUgt dennafeg eUer föreskrifter som har meddefets med stöd av fegen, skaU årUgen tiUgodoförasde avgiftsskyldiga cx:h efter ansökan fördelas mellan dem. Fördehiingen av detbelopp som skaU tiUgodoföras skaU gmndas på varje sökandes andel av den för samtUgasökande samfede nyttiggjorcfe energiproduktionen i de avgiftspliktiga prcxluktionsen-hetema. För industriprocessersom inte framställer varmvatten, hetvatten, ånga eller hetolja för byggnadsuppvärmning,elproduktion eller anvärulning i industriella processer, skall återbetalningengrundas på den tillförda energin omräknad med en faktor som motsvarar det gerwmsnittUgaförhållandet mellan tillförd och nyttiggjord energi för de anläggrungar somingår i avgiftssystemet under närmast föregående redovisningsperiod. Denna lag träder i kraft,i ftäga om 5 § den 1 juU 1994, och i övrigt . Förteckningöver remissinstanser och sammanställ- Prop. 1993/94:150 ning av remissyttranden över betänkandet SOU BU.14.3 Efterremiss har yttranden över betänkandet inkommit från (), Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC), Stetens natarvårdsverk (SNV),Jemkontoret, , , ,, , (), Svenska kraftverksföreningen.Svenska Petroleuminstitatet (SPl), Kemikontoret, (),(), Svenska KoUnstitatet och Allmännyttiga Bostedsföreteg(). finner i likhet med utredningen att avgiften aktivt bidragit tiUen kraftig sänkning av NOx-utsfeppen firån avgiftsbefegda verksamheter.Sågverkens anser att det bör övervägas om inte avgiftssystemet förkväveoxidutsfepp vid energiproduktion kan avvecklas. I andra hand borde, menarförbundet, foiobränsle undantas från avgiftsplikt. Även Skogsindustrierna anseratt det nuvarande avgiftssystemet bör avskaffas eftersom, menar förbundet, desseffekter mte står i rimUg proportion tiU dess kostnader. Svenska Hstroleuminsti-tutetanser att dagens system med avgiftsbefeggning av raffinaderiemas ångpannor cx:hhetvattenpannor är principieUt felaktigt eftersom utsfepps-villkoren feststäUsgenom koncession. har analyserat nuvarande system och fiinnitatt utsfeppen från de sförre enhetema minskat mer än från de mindre. Detinnebär, menar , att ägama av de mindre pannorna genomsystemets konstruktion betalar tiU de större pannornas ägare. ,Kemikontoret, Skogsindustrierna och Jemkontoret skriver i ett gemensamtyttrande att den nuvarande fegen är ett exempel på näringsUvets svårigheter attfä tiU stånd rimUgt feste spelregler inom bl.a. mUjöområdet. 3 Förslagetatt sänka den nedre gränsen för avgiftsplikt firån 50 GWh tUl 25 GWh och att inkludera stationära förbränningsmotorer NaturvårdsverkettiUstyrker den föresfegna utvidgningen av avgiftssyste met och finner det natarUgt att inkludera stetionära förbränningsmotorer. Även tiUstyrker försfeget och anför att en bred bas för systemet är att eftersträva. Verket påpekar ocksä att återbetalningssystemet borde staderas för att komma tiU rätta med att medel överförs mellan vissa branscher/sektorer. är positivt tiU att användnuigen av mUjöavgifter på kväveoxidutsfepp vidgas tiU att omfette 17 mindre produktionsanfeggningar.Svenska Kolinstitutet accepterar en utvidgning avavgiftssystemet tiU mindre eneigiproduktionsanfeggningar Prop. 1993/94:150 som anser att försfeget är ett steg i ratt BU. 14.3 riktmng.Landstingsförbundet tUIstyrker försfeget och anser att det är en bra väg attgenom s.k. morötter ge incitament för att ytterUgare reducera utsfeppen. Föifoundetanser dcx;k att de föresfegna åtgärdema foorde ha vägts mot andra åtgärder, foådeur mUjö- cx:h kostnadssynpunkt. är positiv tiU enutvidgad användning av ekonomiska styrmedel för att reducera utsfeppen avkväveoxider. Föreningen anser dock att försfeget inte går tillräckUgt längt medtanke på vad fötfoundit sig tiU enUgt kväveoxidprotokoUet. anser att den föresfegna förändringen är en rimUgawägning mellan sti:ävan att nunska kväveutsfeppen och risken att snedvridakonkurrensen mellan större och mindre förefeg. , Kemikontoret,Skogsindustrierna och Jemkontoret skriver i ett gemensamt yttrande att deekonomiska konsekvensema av försfeget är otillräckUgt analyserat vUket görbetänkandet ofiiUständigt som beslutsunderfeg. Vidare hävdar förbunden att detfinns risk för att verksamheter kan hamna i en sittiation där kväveoxidavgiftentar i anspråk sä stor del av rörelsemaiginalen att den blir direkt betangande.Svenska bioenergiföreningen anser att försfeget bör bordfeggas tiiUs firågan omskatt respektive avgift behandfets foättre och foUUgare instmment framtegitssom ger högre säkerhetsgrad för erfegda skatter och avgifter. Sågverkens riksförbundavstyrker försfeget och menar att om det föresfegna systemet ändå genomförs börbioforänslen undantas. hävdar att försfegetkommer att leda tiU att mindre anfeggningar fär en oaccepfefoelt stor refetivkostnad för mätningar. är i princip positiv tiU en utvidgningav NOx-avgiftssystemet men menar att kostnadema för mätning och mätatmstning folirorimUgt stara för mindre enheter. 4Förslaget att utvidga avgiftssystemet tUl att omfatta industriprocesser Naturvårdsverketanser att avgiften foör utvidgas tiU att omfetta NOx- utsfepp från vissaindustriprocesser enUgt utredningens försfeg. menaratt systemet därefter bör vara öppet för successiv utvidgning. Även Naturskyddsföreningenanser att det är mycket positivt att utredningen förordaratt flera industrier omfettas av det utvidgade avgiftssystemet.Svenska Kommunförbundet stöder också införandet av mUjöavgifterpå kväveoxidutsfepp firån industriprocesser. att altemativa möjUghetertiU att skapa incitament tiU kvävereduktion inomindustrin foör analyseras. anser vidare att det finns flera svårighetermed att infoga industrin i avgiftssystemet (x;h försfeget därför inte foör fiiUföljas.Svenska KoUnstitutet finner det mycket tveksamt att utvidga tUlämpningsområdetatt omfetta även industrieUa processer, dels av mtemationeUakonkurrensskäl, deb på gmnd av praktiska svårigheter.Svenska Bioenergiföreningen anser att avgiften för många verk kommeratt vara foetangande och att det finns en risk att Ig de mindre pannomaskonkurrenskraft försämras gentemot stora pannor. Föreningenanser att foioforänslen foör undantas systemet. 1993/94:150Renhållningsverksföreningen anser att det foör skapas två separate Bil. 14.3ekonomiska system för NOx-avgiften, ett för energiprcxlucerande anfeggnuigar t}chett för industripnxsser. anser att industripannor foörhållas utanför avgiftssystemet eftersom pannorna prövas enUgt nuljöskyddsfegen.Värmeverksföreningen föreslår att om industriprocesser skaU inkluderas isystemet, dette delas upp i pooler omfettande de skUda foianschema och anfeggningsstorlekama.På så sätt kan systemet användas utan risk för överföring av kapital mellan foranschemaoch företegen mom varje pool foedöms efter samma fömtsätttiingar. LUcnandesynpunkter framförs av . Kemikontoret,Skogsindustrierna och Jemkontoret skriver i ett gemensamt ytttande att systemetfär effekter som strider mot företegens berättigade anspråk på rättssäkerhet cx:hatt prövningen enUgt mUjöskyddsfegen är överfegsen som styrmedel. Svenska Fetroleiuninstitutetavstyrker försfeget cx;h anser att om raffinaderierna äncfe ska ingå i systemetfoör leglema om NOx-mätare utformas sä att de mest kostnadseffektiva ochekonomiska lösningama kan användas. 5 Mätning och förslaget till ny schablonregel konsteterar att nuvarande system medförvissa orättvisor för de anfeggningar som foehövt tiUgripa schablon. Verketföreslår därför att schablonregeln ändras men anser att den nya schablonberäkningenbara skaU fä tillämpas för pannor där mättiing bmkar ske. tiUstyrker utredningens försfeg. Sågverkens riksförbundbedömer att flertalet sågverk kommer att anse att kostnadema för mätning ochdrift av mätsystem är så stora att man väljer att betafe en schafolonavgift somhelt saknar styreffekt. anser att det mte är acceptefoeltatt mäticosttteden i vissa feU kan Ugga i samma storleksordning som den förväntedeintäkten. menar att det är orimUgt att kräva samma typ av mätatmstningoch mätföreskrifter för de mindre pannorna som gäUer för de stora. 6 Återföring avavgiftsmedel tiU avfallsförbränningsanläggningar Prop.