prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Diskussionerna tyder på attdet finns ett betydande inttesse i de fleste av OECD-ländema för att åstedkommaen mer lUcartad premiesättnmg på basis av de nämnda två grandprincipema. EKNhar som resultet av omförhandlingar inom ramen för enligt de s.k. Torontovillkoren skrivit av ca 50 miljoner kronon Villkoren har förbätaats cx;h medger skuldlättaad av det omförhandlade beloppet och återbetelnmgstid. har ttäffat sådana multilaterala överenskommelser med sex länder där EKN-garanterade fordringar ingån Fordrmgs- eftergiftema i de bilaterala avtelen, vilka beräknas slutes under verksam /94, uppgår till ca 85 miljoner kronon En ttedjedel av dessa eftergifter finansieras med biståndsmedel. EKN hade per den 30 juiu 1993 fordringar på de fettigaste och mest skuldtyngda ländema 217 uppgående till ca 1miljard kronon Tillämpningen av de aktaella omför- handlmgsvillkoren ocheventaella skuldlättaader för de lägre medelm- Prop. komstiändema kan komma attinnebära betydande fordrmgseftergifter för Bilaga 4 För och kommer EKN i ett förste stegunder de skuldlättaadsavtel, som ttäffades i , attskriva av 68 respektive 630 miljoner kronon Avskrivningar i de avslutendestegen under skuldlättaadsavtelen uppgår till ytterligare ca 360 respektive 1200 miljoner kronon Totelt skulle därmed avseende skrivas av ca 430mUjoner kronor och avseende . EKN har överstetsbudgeten beviljats medel för att amortera ned krediten hosRiksgäldskontoret som en kompensation för det förste stegets avskrivning, 63miljoner kronor avseende och avseende . För deavslutende stegen uppgår ersättningen enligt prop. 1991/92:100 bUaga 4 tUl 42respektive 310 miljoner kronon I skuldkonsolideringsavtel med Parisklubbsländerskrivs ofta in en klausul om skuldkonvertering. Metoden att omvandla fordringartill varor, bistånd eller exempelvis aktieinnehav är ett sätt för skuldlandetatt slippa betela en del av sin utiandsskuld i hårdvalute. Fordringsomvandlingkan vara ett sätt för EKN att helt bli av med mindre avtel som annars blttförhållandevis dyra att administtera. Skuldomvand-lingsavtel kan också varaaktaella för icke Parisklubbsländer. Prognoseroch bedömningar av verksamhetens resultat EKNredovisar i sm skrivelse till regermgen prognoser för det kassamässigaresultetet under verksamhetsåren 1993/94-1995/96 och bedönmingar av detackumulerade riskvärderade resultetet enligt öe altemativ - normal, optimistiskoch pessimistisk. För den gamla verksamheten pekar prognosema enligtnormal-altemativet mot kassamässiga överskott om ca /94, följt av underskott om ca budgetåret1994/95 och ca /96. I beloppet /94 har dock inräknats en beräknad ersättning frånstetsbudgeten för skuldavskrivning m.m. om totelt ca Detpessimistiska altemativet vad gäller det kassamässiga resultetet innebär istort sett balanserat resultet för /94, men därefter mycketstora underskott på nära per ån Underskotten hänför sig tillett fåtel länder där EKN har stora utestående garantiengagemang ellerfordringan Det optimistiska alteraativet visar tvärtom möjligheten tUlöverskott under vart och ett av de öe åren, sammanlagt 1,3 miljarder kronon I bedömningama av det ackumulerade riskvärderaderesultetet pekar EKN:s normalaltemativ mot ett sluttesultet nära noll för dengamla verksamheten. Det pessimistiska alteraativet innebär en förlust om nära 7miljarder kronor, medan det optimistiska altemativet ger ett slutiigt överskottpå nära 4 miljarder kronon Föratt erhålla en rättvisande bild av stetens totela kostaader för EKN böräven uppkomna kostaader för räntekompensation för delar av Prop.1993/94:100 EKN:s upplåning, skadekostnader för vissa av regeringenbeslutede Bilaga 4 garantier, ersättning för skuldnedskrivningar ochbetelningsbalansstöd till vissa gäldenärsländer redovisas. Per den 30 juni 1993uppgick dessa totelt till 2,9 miljarder kronon Prognosema för den nya verksamheten pekar enligtEKN:s normalaltemativ mot kassamässiga överskott på ca förvart och ett av , sammanlagt ca 700 miljoner kronon Detpessimistiska altemativet innebär kassamässigt underskott på drygt 900 miljonerkronor , medan det optunistiska altemativet ger ett lUcastort överskott. Det riskvärderade resultetet för den nya verksamheten mnebäreiUigt normalaltemativet att det uppbyggda kassamässiga överskottet istort sett balanserar förlusttiskema. I en särskild skrivelse tUl regeringen den 12november 1993 har EKN påtelat vissa prognosförändrmgar som kan påverka detkassamässiga resultetet för nya verksamheten på ett negativt sätt. EKNföreslår att nämndens kredit hos RUcsgäldskontoret för den gamlagarantiverksamheten förblir oförändrad, dvs. 3 700 miljoner kronon EKN föreslårvidare att lånerätten i utiändsk valute även för /95 blir i utländsk valute. För den nya verksamheten föreslår EKN i skrivelsetill regeringen att den rörliga krediten hos Riksgäldskontoretökas till 1 400 miljoner kronon Anledningen är stora oväntedeskadeutbetelningar avseende vissa länden Av samma skäl begär regeringen itilläggsbudget för /94 en ökning från 200 tUl 1000 miljonerkronon Lånerätten i utiändsk valute föreslås även fortsätttiingsvis uppgå tUl200 . Nämnden föreslår att ytterligare finansieringsbehovtäcks via anlaget E 3. Exportkreditaämnden, täckande av vissa utgifter förskadeersättningar, om det skulle visa sig att den föreslagna upplåningsrätteninte skuUe vara till fyllest. EKN föreslår slutiigen att nämnden, i lUchet med dette föregående budgetåren, får räntekompensation för hela sm upplånmg under dengamla verksamheten. Kosttiadema för dette under /95 beräknasuppgå tUl 270 miljoner kronon Beloppet kan komma att reduceras om EKN erhållermedel för att amortera den rörliga krediten som ersättnmg förskuldnedskrivmngar. Regeringendelar EKN:s bedömning att de av rUcsdagen festställda ramama förexportkreditgarantiverksamheten bör utökas cx;h att de belopp regeringenbemyndigar EKN att disponera tUls vidare kan förbli Regeruigendelar även EKN:s bedömning vad gäller de 219 rörliga krediterna hosRiksgäldskontoret och upplåningsbehovet i utiändsk 1989/90:44 anförde regeringen bl.a. attEKN:s garantiverk- Bilaga 4 samhet borde bedrivas med målet att den skall gåUiop, för LT-systemet på sUct. Regeringen ansåg cx;kså att EKN skulleeftersttäva en god riskspridnmg. biföll regeringens förslag (bet.1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). Erferenhetema visar att den svenskakreditfinansierade exporten till och företegens efterfrågan påstetiiga exportkreditgarantier tenderar att koncentteras till ett fåtel länder,i synnerhet vad avser krediter med lång löptid. försvårar möjlighetemaatt uppnå en god riskspridning i engagemanget, och det mnebär en ytterligareosäkerhet om LT-garantigivningen kan gå Uiop på sUa. Regeringen understryker vUrten av att EKNeftersttävar en god riskspridning i sitt engagemang. bör dock mteuteslute att stora engagemang kan accepteras på länder som bedöms ha god ochbestående kreditvärdighet, om särskUda skäl föreliggen Skuldlättaader inom ramen för kanmedföra avsevärd minskning av utestående fordringars nominella belopp.Regeringen delar EKN:s uppfatttung att nämnden på lämpligt sätt bör ersättasför dette. Regeringen anser att EKN bör få räntekompensationfor hela sin upplåning under den gamla verksamheten. Utvecklmgen mom EG på exportkreditområdet är avstor betydelse för bl.a. tiU följd av EES-avtelet. Det är angeläget attEKN noga följer denna utveckling och att nämnden då så anses lämpligtförbereder nödvändiga anpassningsåtgärden Det mteraationella samarbetet påexportkreditområdet är av stor betydelse mot bakgrand av vUaen av att svenskaexportföreteg kan erbjudas samma villkor som konkurrentema. EKN har spelat, ochspelar, en framttädande roll i dette arbete, både mom och Bem-unionen. Avsärskild betydelse är det for svenskt vidkommande att verka pådrivande när detgäller harmonisering av garantimstitatens verksamhet vad gäller cx:hkostnadstäckning. En redovisning av verksamheten inom den särskildaexportkredit-garantframen för de baltiska ländema och , vilkenadministeras av EKN, lämnas under anslaget G 2. Täckande av eventuellaförluster i anledning av statliga garantier tiU Uinder i Central- ochÖsteuropa. 1. medger att steten åter sig betelningsansvar i formav stetsgaranti till ett belopp av 30 för n-garantier och för LT-garantier, 2. medger att steten åter sig betelningsansvar i formav stetsgaranti för mvestermgar i utiandet till ett belopp av högst , 3. godkänneratt den rörliga krediten som ställs till EKN:s förfogande hos RUcsgäldskontoret fåruppgå tUl 3 för den gamla verksamheten och tUl för den nya verksamheten, Prop. 4. godkänner att EKN:s upplåning i utiändsk valute fåruppgå till Bilaga 4 motvärdet av 1 for den gamlaverksamheten och motvärdet av för den nya verksamheten, 5. godkänner vad regeringen har uttelat röranderiskspridning i EKN:s engagemang, 6. till , täckande av vissautgifter för skade ersättningar under /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 46 746 1993/94 Anslag 4 424 000 1994/95 Förslag 5 084 000 Krigsmaterielinspektionen(KMI) utövar konttoll över tillverkmngen av krigsmateriel och handläggerärenden rörande tillstånd till export cx;h viss import av sådan materiel.Inspektionen handlägger också ärenden rörande tillstånd till utförsel enligtlagen (1991:341) om förbud mot utförsel av vissa prcxlukter som kan användas imassförstörelsesyfte m.m. Denna verksamhet finansieras dock inte över detteanslag. KMI har två nämnder tUl sitt förfogande, nämligendet tekniskt-vetenskapliga rådet, som bistår krigsmaterielinspektören vid bedömningenav frågor om avgränsnmg mellan civil och militär materiel, och denparlamenteriskt sammansatte rådgivande ,som inrättets för att främja en ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport. Kostaadema för verksamheten, exkl. nämnderaa, täcksav avgifter, som redovisas mot särskild inkomsttitel på stetsbudgeten. Avgifterfrån tillverkare av krigsmateriel beräknas i förhållande till levererat värdeoch tes ut i slutet av budgetåret. Avgifter för tUlstånd att utföra krigsmaterielur rUcet erläggs av exportörer, som inte har tUlverknings-tiUstånd. För /94 har regeringen medgivitundanteg för KMI från reglema i kapitelförsörjningsförordningen (1992:406) omräntekonto med kredit i och om lån för mvestermgar i anläggningstillgångarför förvalttungsändamål. Vidare gäller att KMI inte skall tillämpa förordningen(1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. intem promemoria, daterad , har KMI sammanställt anslagsredovisning for /93, övriga upp gifter avseende samt forslag avseende anslags- och mvestermgsbehov för /95. Avanslagsredovisningen framgår att KMI:s kostaader uppgick till sammanlagt 4 111 545 /93. Kostaadema för de rådgivande nämnderaa uppgick tUl 46 746kr. behandlade inspektionen 1 452 ansökningar om utförsel. Värdetav givna utförseltillstånd uppgick till 3 360 miljoner kronon Denfektiska utförseln av krigsmateriel uppgick tiU 2 753 miljonerkronor. /93 hade 170 enskUda tillverkare regeringenstillstånd att tillverka krigsmateriel. /95 föreslår KMI en ökning av anslaget med föranskaffning av viss ADB-utttistning. 1993/94:100 BUaga 4 Anslagethar räknats upp med för viss ADB-uttnistning, som avses anskaffasunder /94. Pris- och löneomräkning m.m. har beräknats till . Av anslagsbeloppet avser kostaader för de rådgivandenämnderaa. Krigsmaterielinspektionenär undantegen från bestämmelsema om årsredovisnmg cx:h anslagsframstälhiing.Följaktligen redovisar regeringen inte heller någon bedömnmg av verksamhetensresultet. Den intema anslagsredovisning m.m. som har upprättets utgör docktilfräckligt underlag för regeringens ställningstegande angående anslagsbehovet. KMIkommer fr.o.m. /95 att omfattas av reglema om generellräntebeläggning av stetiiga medelsflöden. Inspektionen kommer därför atttilldelas ett räntekonto med kredit i . Medlen under anslagetkommer att föras tUl dette konto. till Krigsmaterielinspektionen för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på . Bidrag till Stiftelsen . 1992/93 Utgift 2 250 000 Bilaga 4 1993/94 Anslag 2 250 000 1994/95 Förslag 2 500 000 StiftelsenÖstekonomiska Institatet bildades sedan avtel ttäffats mellan stetenoch ett antel inöessenter från näringslivet. Stiftelsen har som syfte attfrämja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i Cenöal- ochÖsteuropa och OSS-området. Genom nyssnämnda avtel åter sig steten lUcsomövriga stiftare att lämna årliga bidrag för att täcka stiftelsens kostaadenDärmed ges garanti för stebilitet och långsUaighet i verksamheten. Bidragetskall (pennmgvärde) enligt avtelet uppgå tUl 2 miljoner kronorårligen från vardera steten och näringslivet. Beloppet räknas upp med hänsyntill pris- och löneutvecklmgen. För /95 föreslås att stetens bidragökar till vUket är något högre än det belopp som skulle utgåenbart på basis av den sedvanliga uppräkningen. För de därefter följande fyrabudgetåren bör samma belopp anslås som dock bör räknas upp med hänsyn tUlpris-och löneutvecklmgen. till Bidrag tiU Stiftelsen /95 anvisar ett anslag på . Medel för översättning av 1993/94 Anslag 16 500 000 1994/95 Förslag 11500 000 Regeringen beslutede den18 att tillsätta en delegation för att svara för översätttUng avbl.a. det regelverk som avsågs omfattas av EES-avtelet. Sedermera hardelegationen fått i uppdrag att översätte samtiiga EES-relevante texter framtUl avtelets Ucraftaädande. Regeringenbeslutede vidare att uppdra åt Delegationen för översättningav att, utöver de uppgifter som tUldelats delegationen tidigare,svara for översättningen av de EG-rättsakter som aktaaliseras vid ett svensktmedlemskap. Den tUUcom-mande texttnassan uppskattades till mmst 40 000 sidor ide europeiska gemenskapernas tidning. Totelkostaaden uppskattedes utifrån dåföreliggande underlag till ca över de öe budgetåren1992/93-1994/95 (anslaget E 2. Exportfrämjande verksamhet belastedes det förstebudgetåret). 15 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Arbetet bedrivs under mycket sterk tidspress,eftersom hela texttmassan Prop. 1993/94:100 - uppskattningsvis ca 44 000sidor - måste vara översatt och granskad Bilaga 4 i tilloktober/för att kunna underkastes slutiigt formellt godkännande iBryssel före . Resursbehovet uppskattes mot denna bakgrandtill totelt 70 miljoner kronon Regeringen anser det vara av stor vUa attdelegationen ges sådana resurser att den kan slutföra sitt arbete inom dengivna tidsramen. Regeringen har därför i tilläggsbudget för innevarandebudgetår föreslagit att ytterligare ställs tilldelegationens förfogande. Ett belopp om bör ställas tillförfogande för /95. till Medel för översättning av EG.s regelverk /95 anvisar ett reservationsanslag på . Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit 65 536 605' 'redovisat under tolfte huvudtiteln anslaget C 1. Frånanslaget betelas ersättning till AB () for skillnadmellan ut- och upplåningsräntor samt för kursförlust inom ramen för systemetmed stetsstödda exportkrediter, som SEK lämnar enligt rUcsdagens beslut år 1978samt 1990. Systemet mnebär att SEK har givits möjlighet att finansieraexportkrediter till villkor som överensstämmer med mtemationellt överenskomnaregien Detta kan leda tUl att utiånings-räntoma ligger under upplåningskostaadema.Steten täcker eventaell skillnad mellan utiåningsränte och upplåningskostaadsamt den kursförlust som kan uppkomma vid ut- och upplåmngen. SEK bedriver upp-och utiåning för dessa kredjter i en särskild, avgränsad del av bolagets verksamhetoch redovisar en särskild balansräkning för denna kreditgivning. VUlkoren för krediterna står i överensstämmelse medden överenskommelse om begränsning av stetiigt stöd vid exportkreditgivningsom har biöätt, den s.k. consensusöverenskommelsen inom . Pågåendeförhandlmgar om ändringar i denna överenskommelse konuner sannolikt att ledatill att villkoren för de stetsstödda kreditema ytterligare marknadsanpassas. På grand av anpassningen tiU marknadsmässiga räntorfor de stets stödda kreditema minskar stetens kostaaden EiUigt SEK:s beräkningar bör kreditgivningen för /95 ge ett överskott. mbetelas till steten.Svängningar kan dock förekomma på grand av Prop. 1993/94:100 förändringar ivalutekurser och räntor, varvid nya underskott kan upp- BUaga 4 komma. SEK har i skrivelse tUl regeringen hemställt om attforordningen (1981:665) om exportkreditfinansiering med stetiigt stöd anpassastUl förordningen om exportkreditgaranti. Förslaget mnebär att samma vUlkor förexportkreditfinansiering av utiändska varor skall gälla som för exportkreditgarantiavseende sådana varon Regeringen har i propositionen 1980/81:130 behandlatfrågan. tillämpar EKN nya ursprangsreglen SEK och EKN stöderofte samma exportaffären ser det som angeläget att anpassa tUl EKN:s. SEK-systemetför stetsstöd tUl finansiering av kapitelvaraexporten infördes för att möteandra länders kraftiga subventioner av deras kapitelvaraexport genomexportkrediten Anpassningen av minimiränte-satsema tUl marknadsräntorna mnebäratt subventionsinslaget i nya krediter i stort sett har upphört. SEK har i allt högre grad inrUctet sig på atterbjuda krediter uten stetsstöd genom att expandera den marknadsmässigaverksamheten. Regeringen ser positivt på en sådan återgång tUl marknadsmässigaexporticrediten MöjUgheteraa att lämna stetsstödda krediter förexport kan dock i vissa fell vara utslagsgivande för svenska företegsmöjligheter att erhålla order på vissa slag av projekt och på kapitelvaron Regeringen anser att SEK därvidlag skall hamöjlighet att lämna krediter med vUIkor som motsvarar vad företeg ikonkurrentiändema kan erhålla. Verksamheten kan för /95 komma attge ett överskott. Beräkningen av utfallet är dock osäken Anslaget bör därförföras upp med ett formellt belopp av . 1. godkänner att AB tUlämparsamma usprangsregler som Exportkreditaämnden, 2. tUl Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom AB för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende Prop. 1993/94:100 export av fartyg m.m. 10 848 742' 'redovisat under tolfte huvudtiteln anslaget C 2. Underdette anslag redovisas kostaader för räntestöd till finansiering av export avfertyg. Enligt tidigare rUcsdagsbeslut upphörde denna stödform i och medutgången av . Kostaadsberäkningen bygger på en bedömnmg som AB SvenskExportkredit har redovisat och avser tidigare gjorda åteganden. Kreditgivningenkan resultera i ett överskott. Risken för att anslaget kommer att belästes kandcx;k inte helt uteslutes. Anslaget bör därför föras upp med ett formelltbelopp av . till Kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill 1992/93 Utgift 90 550 442' 1993/94 Anslag 55 000 000' 1994/95 Förslag 50 000 000 'redovisat under tolfte huvudtiteln anslaget C 3. Underdette anslag redovisas extta kostnader som har uppkommit för vissa äldreförmånliga krediter tUl . Ett nytt system för s.k. u-krediter infördesden . anslag belästes endast med kostaader för åtegandensom har gjorts intill utgången av . Kostaadema kommer successivt attminska. Kostaadsberäkningen bygger på en bedömning som AB Svensk Exportkredithar redovisat. Regeringen beräknar kostaadema för /95 tUl . Förslag tm riksdagsbeslut Prop. tUl Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning nU för /95 anvisar ett förslagsanslag på50 . F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor Prop. Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området 1992/93 Utgift 5 737 382' Reservation 42 990 1993/94 Anslag 2 511 000 1994/95 Förslag 2 511 000 'Det tidigare anslaget , som /93 benämndes Utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området, delades fro.m. irmevarandebudgetår på två anslag, dels . Utredningar och andra insatser pä detutrikespolitiska området, dels F 6. Forskningsverksamhet av särskild utrikes-och säkerhetspolitisk betydelse. Anslagetfiingerar som ett värdefullt och flexibelt msttoiment för att möjliggöra stödtill seminarier, uttedningar, stadier, publikationer, besök m.m. avuöUcespolitisk betydelse. Under dette anslag finansieras också ensäkerhetspolitisk rådgivare på departementet. Under /93 anslogs medel bl.a. tillFörsvarets forsk-ningsanstelt (FOA) för ett särskilt ESK-uppdrag. Vidarelämnades bidrag till mstitatet för öst-väst-stadier i och till RaoulWallenberg-tastitatet i syftande till att stärka förståelsen för ettdemokratiskt beslutsfattende i . Medel anslogs också föranordnandet av en konferens om preventiv diplomati i samverkan mellan UD ochUöikespolitiska Institatet (Ul) samt till konsultappdrag för UD:s räknmgrörande icke-spridning avseende massförstörelsevapen. Under /94 har anslaget hittillsutayttjats bl.a. för bidrag till FN för ett seminarium om fredsfrämjande verksamhetcx;h en FN-stadie om hur forskare mom den militerindusöiella sektom i f.d.Sovjetamonen skall kunna utayttjas i civil produktion. Anslaget ger möjlighet att stödja ett flertelprojekt av betydande uttikespolitiskt mttesse. tUl Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . F 2.Information och studier om säkerhetspolitik och prop. 1992/93 Utgift 26 191 315 Rerservation 2 179 310 1993/94 Anslag 20 000 000 1994/95 Förslag 10 000 000' 'Utöver detta anslag föreslås dessutom att frånFredslotteriet, disponeras för detta ändamålenligt vad som anges nedan. Målsättningenmed anslaget är att stimulera information och stadier om fred, nedrasttiing ochfredsfrämjande utveckling. Från anslaget beviljas bidrag för freds- ochnedrastningssöävanden i form av orgamsations- och projektbidrag till enskildaorganisationer och stiftelser som bedriver informationsverksamhet ochopinionsbildning om säkerhetspolitUc och fredsfrämjande utvecklmg. BegreppetsäkerhetspolitUc innefetter här etniska, ekonomiska, sociala och ekologiskafektoren Bidrag lämnas under anslaget även för kontekter medorganisationer cx:h institationer i Estiand, , , ochPolen i syfte att stärka kunskaper om säkerhetspolitUc, fred, nedrasttiing,demokratisering och ekonomisk utveckling i dessa länder. Stödet skall främja verksamhet som är av allmäntmttesse och som har en god spridningseffekt. Efter den översyn av anslaget som företegits avUttUcesdepartementet fettede regeringen beslut om en ny förordning föranslaget, vilken öädde i kraft . Förordningen innebär bl.a.att regeringen fortsätmingsvis fettar beslut om såväl organisationsbidrag somprojektstöd. Genom förordningen har vidare väsentiigt skärpte krav mförts vadgäller redovisning av erhållna bidrag. Regeringen tillsatte en nyberedningsgrapp med sju ledamöter, representerande såväl föreningsliv sommassmedia och sakkunskap på det säkerhetspolitiska området. Grappen har tilluppgift att mför regermgens beslut avge rekommendationer om såväl projekt-somorgamsationsbidrag som beviljas över anslaget. Den senare formen av bidragutgör verksamhetsstöd, som komplement till organisationernas och stiftelseraasegen finansiermg. Regeringenanser det värdefullt att enskilda organisationer (x;h stiftelser stimulerartill mttesse för och aktivitet kring uttUcespolitiska frågon Sådan verksamhetkan främja förståelse för andra länders och regioners levnadsbetingelser ochmotverka tendenser till förenklade hotbilder. Aktivt engagemang frånfolkrörelsema främjar också möjlighetema för regeringen att föra en aktiv ochväl förankrad uöikespolitUc. Regeringen vill i dette sammanhang framhålla attorgamsationer som erhåller bidrag över dette anslag skall bedriva en verksamhetsom bygger på aktiva Regermgenvill understtyka att de främste hoten mot freden står att finna Bilaga 4 ibrist på demokrati i ett stort antel länden Bristende respekt för mänskligarättigheter och etaiska konflUcter är allvarliga hot mot freden. Krigeti Bosnien visar i all sin bratelitet att vår egen världsdel inte på någotsätt är förskonad från uppkomsten av nya väpnade konflUcten Även idet f.d. Sovjetamonen finns flera öagiska exempel av lUcnande slag.