prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Avgiftsinkomster som disponerar beräknar verkettill för /95 (innevarande budgetår 24,1miljoner kronor). Anslagssparandet uppgår till ca ,vilket utgör av det tilldelade ramanslaget. disponerar en låneram på 6,1 miljonerkronor i för investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål. RRV:s revisionsberättelse över Boverketsårsredovisning innehåller inte någon invändning. Boverkethar lämnat en förenklad anslagsframställning till regeringen för budgetåret1994/95. Boverketbegär medel för /95 enligt den planeringsram som fastställts förperioden /94-1995/96. Boverketföratsätter att och de s.k. Stockholms-garanteraa intelängre skall finansieras över anslaget. Med Stockholmsgaranter avses personalsom under vissa fömtsättningar får utöva sin tjänst i . 1993/94:100 Bilaga 8 Detövergripande mål som gäller för treårsperioden /94-1995/96 bör ligga fast. Stadsmiljörådetoch de s.k. Stockholmsgaranteraa skall även i fortsättningen finansieras överanslaget. Eftersomverksamheten omprövades och gavs en delvis ny inriktning inför budgetåret1993/94 avstår regeringen från att nu göra en resultatbe-dönming på grandval avverkets årsredovisning avseende /93, Sammantagetinnebär regeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i proposition1992/93:172 om anslag till och den regionala administrationen avstatens stöd för bostadsfinansiering, m,m, bör gälla också för budgetåret1994/95. Inomverksamhetsområdet miljö, hushållning med naturresurser 1993/94:100 ochfysisk planering bör verksamheten fortsätta med den inriktning och Bilaga 8omfattning som angavs i den nänrnda propositionen. Verket bör därvidbl.a. ytterligare utveckla sitt engagemang på det interaationella området,framför allt med inriktning på samarbetet rant och med EU.Genomförandet av beslut om investeringar i trafikens infrastrakturm.m. och regeringens beslut med anledning därav ställer stora krav påsamhällsplaneringen och därmed också på . Däratöver vill regeringenerinra om det utvecklingsarbete som behövs med anledning av förordningen(1993:191) om tillämpning av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m. Aktiviteterna inom verksamhetsområdet harunder senare tid dominerats av översynen av Nybyggnadsregleraa. Dessa ersättsden av Bygg- och Konstraktionsregler, BBR och BKR.Eftersom de nya regleraa i större utsträckning än tidigare är formulerade somfunktionskrav, krävs omfattande utbildnings- och informationsinsatser frånverkets sida för att underlätta regleraas tilllämpning. Översynsarbetet harockså tydliggjort behovet av att vissa frågeställningar utreds ytteriigare. Enligt regleringsbrevet för innevarande budgetårskall prioritera uppgiften att genomföra EG:s byggproduktdirektiv iSverige. ikraftträdande medför därvid att myndighetsutövningenkommer att omfattas av verkställighetsföreskrifter till byggproduktlagen(1992:1535). Enligt byggproduktförordningen (1993:1051) skall dessutomutöva tillsyn över att byggproduktlagen och de föreskrifter som meddelas medstöd av derma lag följs. Regeringen gav i uppdragatt i sina föreskrifter skapa fömtsättningar för öppna system för provning ochkontroll inom sitt ansvarsområde. Enligt regeringens uppfattning är detangeläget att nuvarande system öppnas för konkurrens. skalldärför prioritera detta arbete. Ett led i såväl EES-anpassningen som införandet avöppna system är den förordning om hissar och vissa andra motordrivnaanordningar som regeringen beslöt . Denna medför ökatföreskriftsansvar för liksom ansvar för att följa dessa frågor inomEES. Inom verksamhetsområdet har bl.a.som mål att arbeta för en effektiv administration av bostadsstöden. Regeringennoterar att verket trots mycket korta förvamingstider på ett framgångsrikt sättlyckats lösa sina uppgifter i samband med omläggning av de statliga stöden förbostadsbyggandet. Däremot är handläggningstidema vid verket för framför allträntebidragsärenden fortfarande oacceptabelt långa. Den främsta orsaken ärenligt en kraftigt ökad ärendetillströmning. Regeringen har tidigaresom mål angett att verket förväntas minska handläggningstidema till igenomsnitt per ärende. Detta mål ligger fast. Regeringenföratsätter att målet nås inom den nuvarande resursramen. Vid denna bedömninghar beaktats den plan för hur handläggningstidema skall kunna minska till igenomsnitt som verket utarbetat på uppdrag avregeringen. Arbetetmed framtagande av statistik, utredningar och prognoser m.m. 1993/94:100 skallframgent begränsas till sådant underlag som är nödvändigt för att Bilaga 8bedöma och beräkna statens utgifter på de sakanslag som disponerarsamt annat undertag som regeringen begär, t.ex. för bedömningar avbostadsbyggandets omfattning. När det gäller övrig utrednings- ochutvärderingsverksamhet skall denna inriktas enligt vad som följer av Boverketsinstraktion. bör vidare sträva efter att öka andelenavgiftsfinansierade projekt. För dessa bör målet vara full kostnadstäckning. Inom Miljö- och naturresursdepartementet har enutredning gjorts om framtida ställning och finansiering.Utredningen förordar en fortsatt anknytning till . Skälet är attverksamheten bedöms som angelägen men att det inte nu har varit möjligt att fåtill stånd en extera finansiering av verksamheten. Även regeringen anser attStadsmiljörådet bör finnas kvar. 1 det statsfmansiella läge som råder är detdock inte möjligt att som har fömtsatt i sin anslagsframställninganvisa extra anslagsmedel till kostnaderaa för denna verksamhet. Regeringenkan därför inte biträda förslag i denna fråga. Medlen för rådetsverksamhet måste således i avvaktan på extera finansiering tas inom den avriksdagen tidigare beslutade planeringsramen för . Regeringen gördessutom bedömningen att det om inriktningen av verksamheten koncentreras pådebatt, rådgivning och information bör vara möjUgt att uppnå vissabesparingar i verksamheten. Ansträngningama att åstadkomma en extemfinansiering bör fortsätta. beslutade (prop. 1987/88:115,bet. 1987/88:BoU: 16, rskr. 1987/88:273) att den personal som skötte förvaltningenav lån och bidrag på , och som tog tjänst för motsvarande verksamheti det nya , borde garanteras fortsatt sysselsättning iStockholmsområdet när verksamheten avvecklades i . Med utgångspunktfrån detta riksdagsbeslut beslutade regeringen att de arbetstagaresom berördes, skulle få utöva sin tjänst i med fortsattstationering i , om de inte hade fått någon ny anställning i sambandmed att låneförvaltningen övertogs av ,och verksamheten med bidragsförvaltning förlades till . Dettaskulle gälla intill dess arbetstagarna antingen fått någon annan anställningeller erbjudits anställning i som i allt väsentligt låg ilinje med tjänsten i . Som framgått av det föregående föratsätter Boverketatt de s.k. Stock-holnisgarantema inte längre skall finansieras över anslaget.Det har från sida gjorts icke obetydliga ansträngningar för attförsöka finna annan anställning åt dessa. Regeringen gör bedömningen att deanställningsavtal som har ingåtts med stöd av garantin inte kan sägas upp,t,ex. genom enbart en hänvisning till att annan likvärdig anställning har erbjudits.Regeringen vill dock understryka att Stockholmsgaranterna, bortsettfrån stationeringsorten, har samma anställningsvillkor som övrig personal vidBoverket, Detta innebär att Stockholmsgaranteraa omfattas av samma regler ochvillkor som all annan personal vid verket i 9 1993/94. Nr 100 Bilaga I samband med eventuellaframtida beslut om personalminskningar, etc, 1993/94:100 Det ankommersåledes på att med utgångspunkt från de uppgif- Bilaga 8 ter ochekonomiska ramar som regeringen har tilldelat verket pröva omStockholmsgaranteraa, liksom övrig personal, kan beredas fortsatt anställningvid verket. Någon finansiering av Stockholmsgaranteraa utanför det anslag somföljer av planeringsramen kan därför inte medges. Regeringen fömtsätter att fortsätterarbetet med att vidareutveckla resultatinformationen till regeringen i form avmål, mätmetoder, resultatmått, etc. till : Förvaltningskostnader för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på . bedriver s.k, tjänsteexport inom ensärskild organisatorisk enhet, benämnd Swedeplan. Verksamheten bedrivs somuppdrag, främst inom området fysisk planering, men även inom miljövård.Verksamheten är helt självfinansierad genom avgifter. till : Uppdragsverksamhet för budgetåret1994/95 anvisar ett obetecknat anslag på . 1992/93Utgift 33 826 474 000 1993/94 Anslag 31315 000 000 1994/95 Förslag 25600 000 000 Anslagetdisponeras för utgifter för statliga räntesubventioner för ny-och ombyggnad avbostäder och för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare för särskilt ombyggnadsbidrag ifråga om äldrebostäder och för s,k. Anslagetdisponeras dessutom för utgifter som återstår av 1993/94:100 statligaåtaganden enligt ett antal stödsystem som är under avveckling. Bestämmelser om räntesubventioner för ny- ochombyggnad av bostäder finns såvitt gäller nya projekt i förordningen(1992:986) om staflig bostadsbyggnadssubvention. För pågående eller redangenomförda projekt finns bestämmelser i dels förordningen (1991:1933) omstatliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder, dels den numeraupphävda nybyggnadslåneförordningen för bostäder (1986:692), respektive ombyggnadslåneförordningenför bostäder (1986:693), dels ock i bostadsfmansie-ringsförordningen (1974:946)och motsvarande äldre bestämmelser. Bestämmelser om räntesubventioner för underhålls-och förbättringsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stödet,finns i förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring avbostadshus. Bestämmelser om ombyggnadsbidrag för äldrebostäderfinns i förordningen (1993:166) om särskilt ombyggnadsbidrag föräldrebostäder. För bidragsgivningen gäller en beslutsram. Ramen har avriksdagen höjts med genom att ta i anspråk medel för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder (bet. 1993/94:AU5, rskr. 1993/94:102). Bidrag får efter höjningenlämnas med sammanlagt . Bestämmelser om 33 -ersättning till kommuner och omavlösen av statens ersättningsskyldighet firms i bostadslånekungörelsen(1962:537) och motsvarande äldre lånebestämmelser respektive förordningen(1984:337) om ändrade bestämmelser om statens skyldighet att betala ersättningtill kommuner enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) m.m. Bestämmelser om äldre stödformer som är underavveckling finns i ett antal upphävda förordningar. Det gäller räntebidragenligt förordningen (1977:332) om statligt stöd till energibesparande åtgärderi bostadshus m.m. (upphävd 1980:334), förordningen (1982:644) om lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus (upphävd 1991:1929), förordningen(1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissa fall (upphävd 1992:1050),förordningen (1984:614) om lån för förvärv av vissa bostadshus som harförköpts enligt förköpslagen (upphävd 1992:411) samt förordningen (1987:258)om stöd till flerbamsfamiljer för köp av egnahem (upphävd 1991:410). Det gällervidare bidrag enligt förordningen (1982:1285) om statsbidrag till hyresrabatteri bostadshus (upphävd 1992:413), förordningen (1986:1399) om bidrag vidnybyggnad av vissa bostäder (upphävd 1992:414), förordningen (1985:352) om lånm.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall (upphävd 1990:648) ochförordningen (1986:1398) om bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad(upphävd 1992:415). Boverkethar i sin anslagsframställning för /95 redovisat beräkningar avutgiftsbehovet för räntebidrag för ny- och ombyggnad . Verketsberäkningar innebär sammanfattningsvis att sta- tens utgifter för i förstahand räntebidrag enligt de regler som gällde fram 1993/94:100 till utgången av1992 förväntas komma att minska avsevärt de närmaste Bilaga 8 åren. /95 beräknar verket numera, efter viss revidering av uppgiftemai anslagsframställningen, utgiftema under anslaget till sammanlagt . Av beloppet avser räntebidrag för ny-och ombyggnad av bostäder, räntestöd för underhåll ochförbättring av hyres- och bostadsrättshus, ombyggnadsbidragtill äldrebostäder och övriga ränte- och bidragsstöd. Sänktbidragsandel i räntestödet för reparation och underhåU Detstatsfinansiella läget har framtvingat ett omfattande program för sanering avstatens utgifter i syfte att komma tillrätta med de strakturella problemen istatens finanser. Programmet föratsätter en årlig omprövning av statensutgifter för olika ändamål med utgångspunkt från utgiftsramar som bestämts medhänsyn till förväntade inkomster. Inom ramen för denna omprövning behöverutgifteraa för räntesubventioner till bostäder minskas med 100 miljoner kronorför helt år inför /95, utöver de minskningar som följer av redanfattade beslut (prop. 1993/94:8, bet. 1993/94:BoU3, rskr. 1993/94:40).Regeringen bedömer att den ytterligare utgiftsbegränsningen bör tas ut inom dets.k. Reglema för RBF-stödet innebär i korthet att ett årligtbidrag lämnas med viss andel av den beräknade räntekostnaden för vissaunderhålls-, reparations- och energisparåtgärder i hus med bostäder som upplåtsmed hyres- eller bostadsrätt. Bidragstiden är 10 eller beroende åtgärderaa kan nyttiggöras. Föratt uppnå den fömtsätta utgiftsminskningen om börbidragsandelen sänkas . Regeringen förordar attbidragsandelen sänks från . Den lägre bidragsandelen bör gällagenerellt för alla bidrag som avser tiden efter . Det innebäratt ändringen påverkar räntebidragets storlek både för återståendeutbetalningar av redan beviljat räntestöd och för de ytterligare bidrag sombeviljas avseende , Förslagets effekter på boendekostnaderaai hyres- och bostadsrättshus kommer att variera och är därför svåra att närmarebeskriva. Tillgängliga uppgifter från ett antal ärenden om stödets storlek irelation till antalet bostäder ger dock vid handen att kostnadseffekten blirbegränsad, i många fall mycket begränsad. I sammanhanget kan också påpekas attför reparationer och underhåll som genomförs 1993 och 1994 kan fastighetsägarensamtidigt utnyttja RBF-stödet och skattereduktionen för utgifter förbyggnadsarbete på bostadshus. Anslagsberäkning 1993/94:100 Bilaga 8 Utgifteraa under /93 blev ca högre än vad och i sina prognoser. Skillnaden beror huvudsakligen på att ett betydligtstörre antal projekt färdigställdes och fick sin första utbetalning avräntebidrag /93 än det antal som prognosmodellema utgick från skullefärdigställas. Orsaken till detta är i första hand att byggtiden, dvs. tiden frånpåbörjande till färdigställande, blivit kortare. Det gäller särskilt för ombyggnaderav flerbostadshus. Tiden är också kortare från det att ett byggprojektfärdigställs till dess att den första ränteutbetalningen görs bl.a, beroende påen övergång till kvartalsvis utbetalning för projekt som färdigställs ochsenare. För /94 är prognosen att utgifteraaunder anslaget kommer att bli . Som vi tidigare framhållit beräknas nu statensårliga utgifter för räntebidrag minska beroende på dels atttidigare beslutade utgiftsbegränsningar slår igenom successivt, dels att desjunkande räntorna får effekt och dels att det årliga antalet färdigställdanya bostäder minskar. Statens utgifter för räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostadshus under /95 beräknas till 24 870 miljonerkronor. 1 beräkningaraa har regeringen utgått från Boverketsaviseringsstatistik beträffande räntebidrag för /93 och lagttill räntebidrag för tillkommande projekt 1993/94 och 1994/95. Devolymantaganden i fråga om nytillkommande projekt som därvid gjorts bygger påBoverkets statistik över påbörjade ny- och ombyggnader. Bidragsunderlaget förräntebidrag för nybyggnad kan med dessa antaganden beräknas uppgå till ca 380miljarder kronor /95 och för ombyggnad till ca 140 miljarderkronor. Beräkningaraa baseras vidare på en antagen räntenivå för på7,och för på . I beräkningaraa har även hänsyn tagits tillden av beslutade reduceringen av räntebidragen med 3 miljarderkronor . Med utgångspunkt från antagna räntenivåer och degaranterade räntor som kommer att gälla beräknar regeringen att räntebidrag förnybyggnad kommer att ges till ca 640 000 lägenheter och räntebidrag förombyggnad till ca 630 000 lägenheter under /95. Statens utgifter för räntestöd för förbättring avbostadshus under /95 beräknas till 600 miljoner kronor.Beräkningaraa har även här utgått från aviseringsstatistik /93. Därtill har lagts räntebidrag för nytillkommande ärendenunder budgetåren 1993/94 och 1994/95. I beräkningarna har vidare beaktats regeringensförslag i det föregående att sänka bidragsandelen från . Statens utgifter för ombyggnadsbidrag föräldrebostäder beräknar regeringen i likhet med till 65 miljonerkronor för /95. I sammanhanget kan nämnas att i sinanslagsframställning anmält att ca kommer att behövas förutbetal- ningarunder /94. Regeringen har därför medgett att 1993/94:100Boverket får disponera räntebidragsanslaget för detta ändamål redan Bilaga 8under innevarande budgetår. Statens utgifter för övriga stödformer som belastaranslaget beräknar regeringen till för /95. 1. godkänner vad regeringen förordar i fråga omräntestöd för repara tion och underhåll av hyres- och bostadsrättshus, 2. till Räntebidrag m.m. för /95anvisar ett förslags anslag på 25 . 1992/93 Utgift 5 665 734 647 1993/94 Anslag 3 100 000 000 1994/95 Förslag 800 000 000 Anslagetdisponeras för utgifter för investeringsbidrag för bostadsbyggande.Bestämmelser om investeringsbidrag finns i två numera upphävda förordningar,nämligen förordningen (1991:1923) om statligt investeringsbidrag för ny- ochombyggnad av bostäder (upphävd 1992:991) och förordningen (1990:1369) med sammanamn (upphävd 1991:1923) samt i förordningen (1992:992) om ändrade bestämmelserför investeringsbidrag enligt förordningen (1990:1369) om statligtinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Genom beslut den 25november 1993 ändrade regeringen förordningen (1991:1923). Beslutet innebär attbidragsgivningen enligt de regler som gäller kaninnefatta bidrag till arbeten som debiterats reducerad mervärdesskatt.Bidragsgivningen avsåg ursprangligen (prop. 1990/91:34) att i principkompensera bostadsbyggandet för de ökade kostnader som följer av attmervärdesskatten för byggnads- och anläggningsarbeten sedan den 1 januari 1991tas ut utan reduktion. Enligt uppgick det totala utbetaladebidragsbeloppet under /93 till . För budgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknarBoverket utgifteraa för investeringsbidrag till 3 100 respektive 800 miljonerkronor. Regeringen biträder förslag tillanslagsberäkning för /95. Förslag tillriksdagsbeslut /94:100 till Investeringsbidrag för bostadsbyggande /95 anvisar ett förslagsanslag på . Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus 1992/93 Utgift 170 463 000 1993/94 Anslag 175 000 000 1994/95 Förslag 50 000 000 Anslagetdisponeras för tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärder ihyres- och bostadsrättshus. Bestämmelser om långivningen finns i förordningen(1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus. Tilläggslånet är ettränte- och amorteringsfritt lån för vilket ränte- och amorteringsfrihetenomprövas . Vid omprövningen avskrivs underperioden upplupen amortering. Lånetiden är sammanlagt högst . Lån ellerdelar av lån som vid utgången av lånetiden alltjämt är ränte- ochamorteringsfria efterges. Tilläggslångivningen är under avveckling. Efterutgången av beviljas nya tilläggslån endast om åtgärdema ingår i ettombyggnadsprojekt som pågick och om projektet beviljatstilläggslån ur den ram för beslut om tilläggslån som medgett /92. Med hänsyn till det begränsade antalet projekt som kankomma i fråga för tilläggslån stödformen avvecklas får lån /94 lämnas utan rambegränsning. Boverkethar samlat in information från dem som sökt tilläggslån under budgetåret1992/93. Uppgifterna tyder på att de flesta projekt som uppfyller villkorenför tilläggslån är avslutade. gör dock bedömningen att lån påsammanlagt ytterligare kan komma att beviljas innanlångivningen är helt avslutad. Behovet av medel för utbetalning av beviljadetilläggslån beräknas av till under budgetåret1994/95. Deombyggnadsprojekt som kan komma ifråga för tilläggslån somstödformen avvecklas är avgränsad genom de regler som beskrivits. /94 får enligt beslut långiv- ningenske utan rambegränsning. Någon låneram behövs inte heller i fort- 1993/94:100 sättningen. Regeringen biträder förslag tillanslagsberäkning för /95. till Tilläggslån för vissa reparations- ochombyggnadsåtgärder i hyres-och bostadsrättshus för /95 anvisarett förslagsanslag på . Vissa lån till bostadsbyggande 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Frånanslaget betalas återstående räntebärande förbättringslån enligt förbättringslåneförordningen(1980:261). Förbättringslån kunde beviljas fram tUl utgången av juni 1987.Genom beslut upphävde regeringenförbättringslåneförordningen (1993:1111). Vidare betalas från anslaget s.k. förvärvstillägg.Sådana tillägg lämnas i vissa situationer när bostadslånet skall utvidgas isamband med förvärv. Anslaget har dessutom belastats med återbetalning avfelaktiga extra amorteringar m.m. Enligt utbetalades under budgetåret1992/93 inga förbättrings-lån. Utbetalningaraa på anslaget för budgetårethänför sig till anslagsfinansierade lån enligt andra förordningar. har genom en enkät tilllänsbostadsnämnderaa konstaterat att det inte återstår några ytterligareförbättringslån att betala ut. När det gäller kommande utbetalningar enligt andraförordningar gör bedömningen att anslagsbehovet för /95uppgår till . Regeringen biträder förslag tilllanslagsberäkning för /95. till Vissa lån för bostadsbyggande för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . : Förvaltningskostnader 1993/94:100 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 15 789 000 1994/95 Förslag 13 198 000 Statensbostadskreditnänmd (BKN) bildades och har enligt sininstmktion (1991:1274) till uppgift att bevaka att kreditförsörjningen vid ny- ochombyggnad av bostäder sker i erforderlig omfattning och att ta de initiativ somkrävs i detta syfte, lämna kreditgarantier till kreditinstituten enligtförordningen (1991:1924) om stafliga kreditgarantier för bostäder samt attfullgöra övriga uppgifter som anges i förordningen, förvalta och redovisa lämnade garantier. BKN är lokaliserat i . Som övergripande mål för BKN:s verksamhet angavs iförra årets budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 8) att BKN skall arbetaför en effektiv och fungerande garantigivning för finansiering av bostadsbyggande. Kreditgarantigivningen skall i princip finansierasgenom avgifter för utfärdade garantier. Avgiftema skall, sett , täcka såväl förluster inom garantisystemet somadministrationskostnader. BKN bedömer att inkomster från avgifter förkreditgarantier kommer att uppgå till ca innevarandebudgetår och ca /95. BKN har fått dispens av regeringen från kravet attlämna resultatredovisning i sin årsredovisning. Skälet är att BKN nyligenbildats och fortfarande befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Det har därförinte bedömts vara möjligt för BKN aft lämna en fullständig resultatinformation. Det ekonomiska resultatet av verksamheten /93 uppgick till förebokslutsdispositioner. /92 uppgick resultatet till 1,8 miljonerkronor. Till och med utgången av /93 har BKN lämnat 15 323garantier med ett garanterat belopp på . BKN disponerar en låneram på iRiksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamål. RRV:srevisionsberättelse innehåller inte någon invändning. BKNhar lämnat en förenklad anslagsframställning till regeringen för budgetåret1994/95. BKN bedömer att det kommer att ske entyngdpunktsförskjutning av verksamheten, från nya garantier tillersättningsärenden. Antalet nya garantier bedöms successivt minska. det gäller den framtidabemanningen är därför utvecklingen av antalet 1993/94:100 ersättningsärendenoch den genomsnittliga handläggningstiden av dessa. Bilaga 8 Vid utgången /95 förväntas bemanningen uppgå till högst 18 heltidstjänster. Detövergripande mål för verksamheten som angavs inför /94 bör liggafast även /95, BKN skall arbeta för en effektivt fungerandegarantigivning för finansiering av bostadsbyggande.