prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I beredningsarbetet har ett antal angelägna områdenföreslagits som utgångspunkter för kunskapsinventering, initiativ ochinformationsinsatser under familjeåret. Dessa teman är delvis sammanfallandemen skall främst ange inriktningen på de aktiviteter som skall genomföras iSverige. Några exempel på aktuella områden är familjer med osäkra arbetsvillkor,splittrade familjer, ungdomar som söker vuxenroller, bam och familjer som leveri mångkulturella miljöer samt familjer där föräldrama av olika skäl sviktar iföräldrarollen. Avsikten är att dessa teman för de svenskainsatseraa under skall konkretiseras genom olika aktiviteter,såväl inom vårt land som i interaationella sammanhang. Regeringen har beslutatatt ställa ur Allmänna arvsfonden till kommitténs förfogandeför att inom ramen för den svenska familjepolitiken och dess långsiktigasatsningar ge ökad uppmärksamhet åt initiativ som främjar mångfald ochvalfrihet. Detta föreslås ske genom uppmuntran och stöd till verksamheter somvill pröva nya arbetsformer i syfte att skapa ökad livskvalitet och effektivareskyddsnät kring bara och ungdom. 1992/93 Utgift 16 835 703 380 1993/94 Anslag 17 000 000 000 1994/95 Förslag 17 300 000 000 Allmänt barabidrag lämnas till dess baraet fyller16 år. För elever i grandskolan eller i viss annan utbildning som fyllt 16 årlämnas förlängt bambidrag. Bidraget lämnas med samma belopp som detallmänna bambidraget. Bestämmelsema om barabidrag och flerbaras-tillägg finns ilagen (1947:529) om allmänna bambidrag. Bestämmelser om förlängt bambidragfinns i lagen (1986:378) om förlängt bambidrag. Det allmänna bambidraget länmas fr.o.m. den 1januari 1991 med och bam . Dämtöverlämnas flerbamstillägg med belopp som räknat motsvarar ett halvt bambidragför det tredje bamet, ett helt barabidrag för det fjärde baraet och ett och etthalvt bambidrag för det femte bamet och varje ytterligare bara. Även16-19-åringar som studerar i gymnasieskolan eller vissa motsvarandeutbildningar medräknas vid bedömning av rätt till flerbamstillägg. Bambidraget betalas ut fr.o.m. månaden efterbarnets födelse. Motsvarande gäller när rätten till bambidrag inträder avannat skäl än födelse. Bidraget lämnas t.o.m. kvartalet då bamet fyller . Förlängt barabidrag länmas medsamma belopp som det allmänna barabidraget fr.o.m. kvartalet efter det dåbaraet har fyllt . Kostnaderaa täcks helt av medelfrån statsbudgeten. Administrationen av bambidraget handhas avRiksförsäkringsverket och försäkringskassoma. har antalet familjer som ärberättigade till flerbamstillägg blivit fler än vad som tidigare beräknats.Detta innebär att anslagsbelastningen under innevarande budgetår blir högre änförväntat. ökade antalet familjer med flerbamstilläggmed 24 000 (). Ökningen hänger samman med de senaste årens höga födelsetal.Antalet födda bam var som högst med ca 125 000 födda bam. SenasttUlgängliga uppgifter visar på 118 700 födda . En annan förklaring till att antalet flerbamsfamiljer harökat är att antalet gymnasiestuderande ungdomar har ökat något. Bam i gynmasieskolansom uppbär studiebidrag medräknas vid bedömningen av rätten tillflerbamstillägg. Arbetslösa ungdomar som hade gått tvååriga gymnasielinjererbjöds eU tredje års gymnasieutbildning i ca 70 kommuner. Underdetta år uppskattas ca 12 000 ungdomar ha valt studier framför att gåarbetslösa. Enligt bedömning är det inte troligt attökningen av antalet flerbamsfamiljer fortsätter, bl.a. med tanke på denedåtgående födelsetalen. Prop.1993/94:100 BU. beräknar medelsbehovet /95 till . Beräkningama utgår från barnbidragsnivån9 och bam samt att antalet bambidragsberättigade bam blir ca 1755 000 vid utgången av 1994. Antalet familjer med flerbamstillägg beräknastill lägst 192 000. Antalet mottagare av förlängt bambidrag beräknas till 34000. Ändrade regler för flerbarnstilläggen Regeringens förslag: Flerbamstillägg skall fr.o.m. den 1juli 1994 lämnas med ett belopp som motsvarar ett halvt barabidrag för dettredje bamet och ett helt bambidrag för det fjärde baraet och varje ytterligarebara. Skälen för regeringens förslag:Fram lämnades flerbamstillägg med ett halvt extra bambidrag tillfamiljer med tre bara och ett helt extra bidrag för därpå följande bara. Föratt undvika orimligt höga marginaleffekter i samband med att reglema förbostadsbidrag ändrades , överfördes en del av bostadsbidraget för destörsta familjerna överfördes ytterligare medel så Prop.1993/94:100 att det för det fjärde bamet lämnades 1,9, för det femte bamet 2,4och Bil. 6 för därpå följande bara 1,6 extra barnbidrag i flerbamstillägg. Isamband med skattereformen återfördes dessa medel till bostadsbidragssystemetoch avsikten var att återgå till det ursprangliga systemet förflerbarastUlägg. Sänkningen genomfördes dock inte fullt ut; det femte och därpåföljande bam fick ett och ett halvt extra bambidrag i StäUet för som tidigareett extra bidrag. Regeringen anser det nu rimligt att återgå till deregler som gällde . Förslaget irmebär ett minskat anslagsbehov på ca 55miljoner kronor per helt år. Förslaget föranleder en ändring i 2 a § lagen(1947:529) om allmänna bambidrag. Förslaget bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 6.1. Nedanstående sammanställning visar de nuvarande ochde föreslagna bidragsbeloppen per familj samt antalet berörda familjer (mars1993). Regeringen buräder förslagtill anslagsberäkning utom vad avser den antagna fortsatta ökningen av antaletfamiljer som är berättigade till flerbamstillägg. Med hänvisning till vad somsagts ovan om nedgången i antalet födda bam beräknas att antaletfler-barasfamiljer kommer att ligga kvar på en oförändrad nivå. Med hänsyntagen även till förslaget om ändrade regler för flerbarnstillägg bör anslagetför /95 uppgå till . Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1.antar ett inom Socialdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarabidrag, 2.till Allmänna barnbidrag /95 anvisar ett förslagsanslag på 17 . Anslagetdisponeras för bostadsbidrag till barafamiljer och hushåll utan bam. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen(1993:737) om bostadsbidrag, bostadsbidragsförordningen (1993:739) ochförordningen (1993:982) om bostadsbidragsregister. handläggs bidragen på lokalnivå av de allmänna försäkringskassoma och är centralförvaltningsmyndighet . Bostadsbidrag till barnfamiljer består dels av ettsärskilt bidrag för hemmavarande bam, dels av ett belopp som beror avbostadskostnadens storlek och antalet bam. Bostadsbidraget till barafamiljer ärinkomst-prövat och reduceras av den del av den bidragsgrandandeinkomsten, som överstiger ett visst belopp . skerinkomstprövningen av bidragen mot en beräknad aktuell inkomst. Bostadsbidrag till hushåll utan barn lämnas delstill ungdomar mellan , dels till andra hushåll utan bam. Bidragetär beroende av bostadskostnadens storlek. Även detta bidrag inkomstprövasfr.o.m. mot en beräknad aktuell inkomst. Förbostadsbidrag under /94 har anslagsbehovet beräknats uppgå tillca (jfr prop. 1992/93:174, s. 52). I beräkningen avanslagsbehovet för innevarande budgetår har, till följd av att staten fr.o.m.den 1 januari 1994 övertar hela kostnadsansvaret för bostadsbidragen, beaktatssåväl de totala kostnaderaa för bostadsbidrag , som kostnademaför försäkringskassomas utgifter för bostadsbidrag . Somframgår av vad som tidigare redovisats kommer regeringen att under vårenåterkomma till med förslag om vilka regler som skall tillämpas . Regeringen avser att i det sammanhanget återkomma med enberäkning av medelsbehovet under detta anslag för /95.Regeringen föreslår dock, i avvaktan på en särskild proposition, att anslagetförs upp med . Beloppet beräknas utgöra medelsbehovet /95 om 1994 års regelsystem behålls oförändrat under motsvarandeperiod. Förslagtni riksdagsbeslut Prop. iavvaktan på en särskild proposition i ämnet, till Bostadsbidrag för budgetåret1994/95 beräknar ett förslagsanslag på 6 . Frånanslaget bekostas statsbidrag till kostnaderaa för föräldrapeiming, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Bestämmelseraa om föräldraförsäkringsförmåneråterfinns i 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Rätten tillhavandeskapspenning regleras i 3 kap. 9 § samma lag. Föräldrapenning i samband med bams födelse elleradoptivbarns ankomst utbetalas . För 360 av de 450ersättningsdagarna betalas föräldrapenning med belopp motsvarande av densjukpenninggrandande inkomsten till den av föräldraraa som stannar hemma ochvårdar bamet, dock lägst per dag, det s.k. garantibeloppet. Underresterande utges endast garantibeloppet. Föräldrapenning får tas utlängst till dess bamet fyllt eller har avslutat det första skolåret. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbeteför att vårda bam under har i vissa situationer rätt till tillfälligföräldrapenning under per bara och år. I vissa fall när baraeti samband med sjukdom har ett särskilt behov av tillsyn eller vård kantillfällig föräldrapeiming utges även om baraet är . Underde första 14 dagama som tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett årutgör ersättningen och därefter av den sjukpenninggrandandeinkomsten. Tillfällig föräldrapenning kan lämnas vid sjukdomhos baraet eller dess ordinarie vårdare samt när en förälder behöver följa medbaraet till bamavårdscentral m.m. Häratöver har fadem rätt till tillfälligföräldrapenning i samband med bams födelse eller adoption. Antalet sådanadagar är tio för varje nyfött eller adopterat bam. Inom den tillfälliga föräldrapenningen har föräldrarnadessutom möjlighet att disponera två särskilda dagar (kontaktdagar) för varjebara fr.o.m. det kalenderår barnet fyller och t.o.m. det år bametfyller . Dagaraa är bl.a. avsedda för besök i och kontakt med baraetsvardagliga miljö, t.ex. barnomsorg och skola. Blivande mödrar, som under graviditetens senare delpå gmnd av arbetets art inte kan fortsätta sitt vanliga arbete och inte kanomplaceras, har rätt till havandeskapspenning. Denna utges tidigast fr.o.m.den före den beräknade förlossningen och längst t.o.m. den 1 l:edagen , dvs. Havandeskapspenningutges för de första tre dagaraa av den sjukpenninggrandande inkomstenoch därefter . Har kvinnan blivit avstängd från sitt arbete därför attarbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador utges ersättning redan fr.o.m.dagen för avstängningen. Regeringens överväganden Prop. Somredovisats i det föregående bereds inom olika förslagtill ändringar inom föräldraförsäkringen, bl.a. slopande av garantidagaraa ochvissa förbättringar inom den tillfälliga föräldrapenningen. Regeringen har föravsikt att förslagen skall föreläggas . Regeringen föreslår därför att anslaget, i avvaktanpå en proposition i ämnet, förs upp med ett oförändrat belopp om 2 759,5miljoner kronor. iavvaktan på en särskild proposition i änrnet, till Bidrag till föräldraförsäkringenför /95 beräknar ett förslagsanslag på 2 . 1992/93 Utgift 3 178 545 698 1993/94 Anslag 3 110 000 000 1994/95 Förslag 3 187 000 000 Bidragsförskotten har två funktioner. Den första äratt garantera det underhåll som den andre föräldera är ålagd att betala. Denandra funktionen är att ge ett minimistöd till särlevande föräldrars bara.Sammantaget innebär bidragsförskottet ett kraftigt stöd till ensamlevande föräldrarsekonomi. Bidragsförskott lämnas för bara som endast en avföräldrama har vårdnaden om eller som står under vårdnad av arman änföräldrama. Bidragsförskott kan också lämnas när föräldraraa har gemensam vårdnadmen bor åtskilda. Den allmänna åldersgränsen för bidragsförskott är 18 år.Bidragsförskott lämnas emellertid också för bam som studerar i åldem 18-20 år.Bidragsförskott lämnas vanligen av basbeloppet. Bestämmelser ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott samt i lagen(1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande. Antalet bidragsberättigade bara beräknas /94 vara 21 000 fler än vad som antogs vid föregåendebudgetarbete. Med samma antaganden om genomsnittlig bidragsnivå, m.m. innebärdetta en merkostnad på anslaget imder innevarande budgetår med ca 200 miljonerkronor. Riksförsäkringsverketberäknar vid ett antaget basbelopp på kostnadema förbidragsförskott under /95 till . Antalet bam för vilka bidragsförskott lämnas harför budgetåret Prop. 1993/94:100 1994/95 beräknats till 323 000. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknat kostnaderaa under detta anslag till för /95. tillBidragsförskott för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn 1992/93 Utgift 8 146 817 1993/94 Anslag 8 530 000 1994/95 Förslag 8 500 000 Ett särskilt bidrag lämnas till sådana bam som äradopterade av endast en person. Reglema för bidraget motsvarar i huvudsak demsom gäller för bidragsförskott. Bidraget lämnas således i normalfallet med 40 %av basbeloppet för bam under och för bara som studerar i åldem18-20 år. Bestämmelser om bidraget finns i lagen (1984:1096) om särskilt bidragtill vissa adoptivbam. Antaletbidragsberättigade bara beräknas till 600 under /95.Riksförsäkringsverket beräknar vid ett antaget basbelopp på 36 000 kronorkostnadema för bidraget till . Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknat kostnadema under detta anslag till 8,5miljoner kronor för /95. tillSärskilt bidrag för vissa adoptivbarn för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Prop.1993/94:100 1992/93 Utgift 28 518 419 *- 1993/94 Anslag 28 800 000 1994/95 Förslag 26 400 000 Anslagetdisponeras för utgifter för statsbidrag till kostnader för intemationellaadoptioner. Bidragsbestänunelsema finns i lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska bara. Bestämmelsema innebär i korthet att sådant bidraglämnas för varje bara med hälften av genomsnittskostnaden för en adoption frånbaraets ursprangsland, dock högst . för interaationellaadoptionsfrågor () fastställer den genomsnittskostnad för olika ursprangsländersom skall ligga till grand för beräkning av bidraget. Bidraget administreras av () och försäkringskassoma. Riksförsäkringsverketberäknar utgiftema för /95 tiU Underår 1991 adopterades 1 113 barn. adopterades 1 115 bam. För år 1993räknar med att ca 1 100 bara skall komma till . Med ledning av dettaoch med ett antagande att samtliga bara får maximalt bidrag beräknas behovet avmedel för bidrag till kostnader för intemationella adoptioner under /95 till tillBidrag till kostnader för internationella adoptioner för /95anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 279 602 660 1993/94 Anslag 280 000 000 1994/95 Förslag 290 000 000 Från detta anslag bekostas barapension frånfolkpensioneringen. Bampension utges till bara under vars far eller moreller vars båda föräldrar har avlidit. För bara som går i grandskola, gymnasiumeller liknande kan bampension dock utges t.o.m. juni månad det år baraet fyller20 år. Nivån för bampension är högst 40 och lägst av basbeloppet. Dennanivå gäller för pension efter vardera föräldera om båda I beräkningarna skall ett belopp användas som ut- Prop.1993/94:100 görs av basbeloppet minskat . Bampension från tilläggspensioneringen, som ärknuten till den avlidne föräldems inkomst, finansieras direkt genomATP-avgiften och utgiften redovisas inte över statsbudgeten. Utgifteraa förbarapension i form av ATP beräknas 1994/95 uppgå till . Antaletbampensioner från folkpensioneringen beräknas uppgå till 30000. Barapensionens medelbelopp beräknas uppgå till 26,5 %av basbeloppet minskat . beräknar vid ett antagetbasbelopp om kostnaderaa för bampension från folkpensioneringenunder /95 till . Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknat kostnadema under detta anslag till 290miljoner kronor för /95. tillBarnpensioner för /95 anvisar ett förslagsanslag på 290 000 000kronor. Vårdbidrag för handikappade barn 1992/93 Utgift 1 192 379 082 1993/94 Anslag 1 285 000 000 1994/95 Förslag 1 405 000 000 Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder somvårdar bam under som behöver särskild tillsyn och vård på grand avsjukdom eller handikapp. Vårdbidrag utges som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Hel förmån är 2,5 basbelopp. De partiellaförmånerna utges med en proportionell andel av hel förmån. Vid beräkning avrätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grand av baraets sjukdomeller handikapp. Ersättning kan då utges på fyra nivåer, nämligen 18, 36, 53eller av basbeloppet, beroende på merkostnaderaas storlek. Ersättningenför merkostnader kan betalas utöver det annars gällande maximibeloppet för heltvårdbidrag, om vård- och tillsynsbehovet för ett bara uppfyller kravet för rätttill helt vårdbidrag. Vårdbidrag beskattas som inkomst av tjänst. Om enviss del av vårdbidraget utges som ersättning för merkostnaden är dock dennadel skattefri.För bam som vårdas på institution kan s.k. ferievårdbidrag Prop.1993/94:100 lämnas när bamet vistas i föräldrahemmet. Bestämmelser om vårdbidrag finns i 9 kap. lagen(1962:381) om allmän försäkring. träder lagen (1993:389) omassistansersättning i kraft. Den statliga assistansersättningen avser att täckakostnaderaa som en funktionshindrad person har för personlig assistans.Assistansersättning kan i vissa fall utges till personer . På siktbedöms mellan 200 till 300 bara, som uppbär vårdbidrag, i ställetbeviljas assistansersättning. Antalethela vårdbidrag beräknas öka något från 8 200 till 8 500 mellan budgetåren1993/94 och 1994/95. Tre fjärdedels vårdbidrag infördes och harännu inte fått fullt genomslag i antalet förmåner. Tre fjärdedels vårdbidragberäknas därför öka lörhållandevis kraftigt från 900 till 1 400 fråninnevarande till nästkommande budgetår. Den nya tre fjärdedelsnivån får äventill effekt att antalet halva vårdbidrag minskar från 6 100 till 5 700 undernämnda tidsperiod. En fjärdedels vårdbidrag beräknas öka svagt från 4 100 till4 500 under budgetåren 1993/94 och 1994/95. Omräknat i hela vårdbidrag innebärdetta sammantaget att antalet vårdbidrag ökar från 12 950 /94till 13 525 /95. beräknar vid ett antagetbasbelopp om kostnaderaa för vårdbidrag under /95till . Regeringenhar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar,basbeloppets utveckling samt effekteraa av införandet av assistansersättningberäknat kostnaden under anslaget till . tillVårdbidrag för handikappade barn för /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 . Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och Prop.1993/94:loo ålderdom Bil. Socialförsäkringenutgör en central del i välfärdssystemet genom att säkra människomas behov avekonomisk trygghet vid ålderdom, sjukdom och handikapp. Den som är gammal ellersom drabbas av ohälsa eller handikapp skall inte behöva leva på en mycket lägrestandard än vad de yrkes verksanuna gör. Efter sitt tillträde genomför regeringen enomfattande genomgång och omprövning av de stora transfereringssystemen.Inriktningen av regeringens politik är att socialförsäkringssystemen skall vararobusta och ekonomiskt stabila. Det är angeläget att successivt åstadkomma en ökadförsäkringsmässig-het vad gäller inkomstbortfallsersättningama. Den utvecklingsom inleddes med införandet av den allmänna sjukförsäkringsavgiften börfortsätta. Därmed synliggörs sambandet mellan kostnader och förmåner inomsocialförsäkringen. Genom att betalningsansvaret i ökad utsträckning hänförstill den enskUde blir systemet mer begripligt. Det finns även skäl att överväga en ökad renodlingav finansieringsprin-cipema så att ersättningar som syftar tillstandardtrygghet avgiftsfinansieras medan fördelningspoUtiskt motiveradeinslag finansieras av allmänna skattemedel. En annan huvudlinje för regeringens politik är attarbetslinjen inom socialförsäkringen fullföljs som föratsättningaraaför samarbete och gemensamt ekonomiskt ansvarstagande bland olika berördaförstärks. är det arbetsgivaraa som svarar försjukersättning i form av sjuklön vid korta sjukfall. infördesmöjlighet för långtids-sjukskrivna att som led i en rehabilitering erhålla enersättning som är högre än sjukpenningen. Försäkringskassoraa har fått såvälmedel för yrkesinriktad rehabilitering som den särskilda ersättningen förförbättrad rehabiliteringskapacitet hos sjukvårdshuvudmännen. Lokala försök medfinansiell samordning mellan sjukförsäkringen och sjukvården har inletts.Vidare avses förslag föreläggas med syfte att även socialtjänstenskall kunna involveras i en försöksverksamhet med finansiell samverkantillsammans med försäkringskassa och sjukvårdshuvudman. Utgiftsutvecklingen inom sjuk-ocharbetsskadeförsäkringaraa uppvisade en drastisk ökning under senare delen av1980-talet, något som bl.a. förorsakades av att systemen inte innehöll starkamotiv för rehabilitering vare sig för arbetstagare eller arbetsgivare. De senaste årens samhällsekonomiska läge medminskad produktion och ökad arbetslöshet har inneburit att lönesumman ochdärmed såväl inkomstskatter som socialavgiftsintäkter har minskat. De åtgärdersom vidtagits i form av sänkta kompensationsnivåer inom sjukförsäkringen ochför olika vårdförmåner liksom införandet av ett striktare arbetsskadebegreppoch slopandet av arbetsskadesjukpenningen innebär dock att flera brister isystemen rättats till och att sjuk- och arbetsskadeförsäk- 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 ringaraastidigare uppvisande underskott har vänt i ett överskott. Vidare Prop.1993/94:100 har regeringen föreslagitett antal åtgärder rörande pensionsförmånema Bil. tillsammansmed kompenserande åtgärder för de ekonomiskt svagaste pensionärema.Det ekonomiska läget för det allmärma pensionssystemet ärdock allvarsamt, inte minst på lite . förpensionsförmåneraa inklusive KBT motsvarar av det aktuellaavgiftsunderlaget för socialavgifter, en ökning från år 1990.Samtidigt finansieras en växande andel av ATP-utgifteraa med Det är en fråga av största vikt attpensionssystemet reformeras, både för att skapa en stabilitet i systemet ochdärmed en tryggare pensionering för den enskilde och för att konuna tUlrättamed de samhällsekonomiska problemen. Den parlamentariskt sammansattaPensionsarbetsgmppen (S 1991:14) kommer att redovisa ett förslag tillett reformerat och mer försäkringsmässigt system för de allmänna pensionerna.Den valda inriktningen innebär bl.a. att pensionssystemets följsamhet gentemotvariationer i den ekonomiska tillväxten konmier att stärkas betydligt samtidigtsom en övergång till pensioner baserade på en livsinkomstprincip ökarflexibiliteten och påverkbarheten för den enskilde. Försäkring vid sjukdom och handikapp Målenför det ekonomiska stödet Målenför de olika förmåner som ingår i systemet för försäkring vid sjukdom och handikappär - att utgöra ett skydd mot inkomstbortfall för densom drabbas av sjukdom och/eller handikapp, - att behov av rehabilitering tillgodoses så att densom drabbas av nedsatt arbetsförmåga ges möjlighet att helt eller delvis återgåtill förvärvsarbete och ett aktivt Uv, - att ge de försäkrade tillgång till olikasjukvårdsförmåner, inkl. läkemedel och tandvård, till rimlig kostnad. Ersättning vid sjukdom och handikapp utges dels somsjukpenning vid tillfällig nedsättning av arbetsförmågan, dels som sjukbidrag ellerförtidspension om nedsättningen bedöms bli bestående för avsevärd tid eller kananses varaktig. Sjukpenningen är relaterad till den försäkrades aktuellaförvärvsinkomst upp till ett tak på 7,5 basbelopp. Förtidspensionen ochsjukbidraget består dels av det grandskydd som utgörs av folkpension och iförekommande fall pensionstillskott och KBT, dels av den inkomstrelateradetilläggspensionen (ATP) upp till basbeloppstaket. Från sjukförsäkringen länmas vidare ersättning förkostnader i samband med läkarvård och annan sjukvårdande behandling,läkemedelsinköp, sjukhusvård samt sjukresor. Den försäkrade svarar i regel fören begränsad del av kostnaden i form av en patientavgift. För försäkrade med stora kostnader för öppen sjukvård och läkemedel finns ett Vidvissa sjukdomar har den försäkrade rätt till kostnadsfria läkemedel ochförbrakningsartiklar. Inom ramen för sjukförsäkringen lämnas också ersättningför tandvård för alla försäkrade fr.o.m. .