prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Yta.......................................... 582.000km (1991) Befolkning................................ ca1,3 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år...................... 2,(1980-91) Förväntad medellivslängd vid födjieln kvinnor............................................. 70 år Totaltbistånd, andel av BNI........... 3, Skuldtjänstkvot ................................. (1991) Ekonomi, politik och samiiälle Botswanabettaktas ofta som ett mönsterland för utvecklingen i södra . Sedansjälvständigheten har landet varit en parlamentarisk demokrati. Detgångna året har emellertid präglats av efterdyningarna av denkorruptions-skandal som uppdagades . Bland annat har ytterligareavskedanden av höga statstjänstemän skett. Byggandet av ett stortmiUtärflygfält fortsätter att kritiseras, och det poUtiska Uvet har domineratsav förberedelser inför de aUmärma val som skaU håUas . UttUcespoUtiskthar man, genom en skickUg balansgång, lyckats upprätthåUa viss självständighetmot , trots det stora ekonomiska beroendet och ett flertal miUtäraingripanden därifrån tmder 80-talet. Tack vare diamantfyndigheter har den ekonomiskautveckUngen sedan självständigheten varit rekordartad och har kunnatståta med betydande handels-och budgetöverskott. Valutareserven är imponerandeoch motsvarar ca 20 månaders import. Diamantema står för av BNP och80 % av exportinkomsterna, vilket gör ekonomin sårbar för förändringar ivärldsmarknadspriset på diamanter. /93 var den ekonomiska utvecklingen sämre.Efterfrågan på diamanter på världsmarknaden sjönk, vilket orsakade minskadeinkomster för den botswanska staten. uppvisande därför 1992/93, förförsta gången , ett budgetunderskott. Handelsbalansen är dockfortfarande positiv. BNP per capita uppgick /92 tiU ca 2700 USdoUar. IrUcomstfördelningen är dock exttemt skev. De fattigaste avbefolkningen erhåUer av Ui-konistema. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991) 103,0 (1992/93) 10,5 Bistånd från , 1992/93, mkr Sv\/edecorp Friaoch aUmänna val har genomförts sedan självständigheten. Nästa valplaneras tiU . Ytttandefrihe-ten är, i jämförelse med de flestaafrikanska länder, betydande. Pressen är tiU stor del oberoende och har spelaten viktig roU för att avslöja korruption och maktmissbruk. NågrapoUtiska fångar anses inte förekomma, men i några faU har flyktingar hålUts ifängsUgt förvar i väntan på att deras asylansökan behandlats. EnUgtbotswansk grundlag åtnjuter aUa medborgare mänskUga och poUtiskarättigheter. Men i praktiken diskrimineras ofta kvinnor och minoritetsfolk, särskUtbushmännen eUer basarwa. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter MUitärutgtftemasandel av statsbudgeten har ökat . Anledningen är byggandet av enny stor miUtärflygplats. MUitärutgUternas andel av BNP är ca 2,och avutveckUngsbudgeten (1991/92). Biståndet - givare och administration Biståndetper capita tiU tUUiör de högsta i världen. Bland de viktigaste bilateralagivama återfUms , , och . Bistånd genom SIDA, rnkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Personal- och katastroffond 25,0 2,(5 ii2,;5 miljen märks UNDP, UNICEFoch Världslivsmedelsprogrammet (WFP). förvaltiiing är förhåUandeviseffektiv och landet har en god mottagarka-pacitet. Deövergripande målen för svenskt bistånd tUl har varit att minskaberoendet av samt social och ekononusk utjämning. Under de senasteåren har, som följd av landets goda ekonomi, en omorientering av detttaditioneUa biståndet ägt rum från fysiska investeringar tUl insatser förkunskapsöverföring och institutionsbyggande. planerasgåvobiståndet genom SIDA minska tUl förmån för ett bredare samarbete genomBITS och . Sarec bedriver forskningssamarbete som rör bl.a. mUjö,vatten, energi och demokrati. Totalt uppgick biståndet under /93tUI nästan 120 nuljoner kronor. PreUminäraslutsatser från en utvärdering av SlDA:s bistånd tUl sedansjälvständigheten visar att det svenska stödet varit effektivt. Biståndet ärkoncen-tterat tUl undervisning/kultur, distriktsutveckling samt vatten/mUjö.Stöd lämnas också tiU jämvägen, enskilda organisationer och insatser förjämUkhet meUan könen och mänskliga rättigheter/demokrati. Sektorstödetför undervisning/kultur syftar tiU kapacitetsuppbyggnad främst riktad tiUunderpriviUgierade grupper, handikappade, nyUtterata etc. I stödet uigår flerainstitutionssamarbeten bl.a. med ut-bUdningsradion och . Sektorstödetför distriktsutveckling syftar till att stärka den lokala förvaltningen pådistriktsnivå för att möjUggöra en ökad decenttaUsering. I stödet ingårutbildning av personal i kommunförvaltningen, fysisk planering,markregisfrering och kartproduktion. Programmetför vattenförsörjning på landsbydgen avslutades . Då hade programmetpågått och bidragit tiU att förse en majoritet av byarna pålandsbygden med vatten. Stödet har förutom konstruktion av vattenanläggningaroch imderhåU också innehållit stöd tUl hygien samt sanitetsfrågor. Framtidastöd till vattensektorn kommer framför aUt att inriktas på hushåUning med ocheffektiv drift av knappa vattenresurser. Personal-och konsultfonden används framför aUt för konsultinsatser och personal inomSIDA:s koncenttationssektorer. Fonden utnyttjas även för institutionssamarbete,t.ex. inom revisionsorruådet samt insatser inom områdena vatten samt mUjö.Fonden utnyttjas också för att bereda vägen för ett bredare samarbete med BITSoch . Biståndutanför landramen ges bl.a. till insatser för jämlikhet meUan könen, miljö ochmänskliga rättigheter/demokrati. Bistånd genom enskilda organisationer Blandde svenska enskUda organisationer som har verkat och verkar i märks bl.a.Lutherhjälpen, LO/och Utan Gränser. Pågmnd av goda ekonomiska utveckling kommer det ttaditioneUa gåvobiståndetgenom SIDA att minskas tUl förmån för bredare samarbete genom BITS ochSwedecorp. BITS har gett stöd tiU . Andra insatserinom tekniskt samarbete är under beredning, bl.a. produktion av ennationalatlas, bilregistrering och stöd tiU statistikproduktion. Även förslagom utvecklingskrediter är under beredning. Swedecorphar etablerat ett nära samarbete och stöd tUl arbetsgivarför-enUigoch industtUörbund, BOCCIM. Idéer för svenska och botswanska samrisk-företagprövas också. Enhetenför signal- och telekommuiuka-tioner på har fått stöd medutbUdning. Verksamheten är en fort-sättriing av den regionala insats där ettnytt signal- och telekommunikationssystem instaUerades. Stödet avslutas ifebmari 1994. genomfördes den folkomröstning som resulteradei självständighetsförklaring och separation från . Sverigebistod vid folkomröstningen med valobservatörer och fordon. har deförsta stegen tagits mot ett långsiktigt utvecklingsarbete. Samarbetetkoncentreras till två huvudområden: energi och förvaltning. ' i i. ..-'■~..., c' «. :..t..v.i 'j!? !k M assawa fiL ' -' = :<{ '*' ~ ""* '"\ / väg -" järnväg Yta................................. 125 000km2 (1991) Befolkning....................... ca 3,5 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år.......... uppgift saknas kvinnor.................................. uppgift saknas Förväntad medellivslängd vid födseln kvinnor.................................. uppgift saknas Dödlighet, barn ... uppgift saknas BNI/invånare...................... uppgift saknas Totalt bistånd,andel avBNI. uppgift saknas Skuldtjänstkvot ...................................... O (1993) Ekonomi, politik och samhälle Underövervakning av FN genomfördes i aprU 1993 en folkomröstning om Eritteassjälvständighet. Resultatet blev ett entydigt ja för självständighet frånEtiopien. På tvåårsdagen av landets befrielse, , förklarade sigEritrea som självständig stat. En provisorisk regering under ledning av EPLFis generalsekreterare,Issayas Afewerki, styr landet tiU dess att en konstitutionell regering bUdas.Arbetet med landets konstitution har inletts och nationeUa val planeras håUasinom . Men landets ekonomi är slagen i spiUror efter det långainbördeskriget. Vid uppdelningen av tillgångar och skulder meUan Erittea ochEtiopien har dock tagit på sig hela utlandsskulden. De viktigastefrågoma för är säk- Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar 19993,mkr radUvsmedelsförsörjning, utveckling av industti och jordbmk, åtemppbyggnad avinfrastrukturen, repafriering av ca 430 000 flyktingar från samtdemobUisering av den tidigare befrielsearmén. Glädjeyra i efter folkomröstningen i . Foto:Donald , Bazaar. Folkomröstningenom självständighet var internationellt övervakad. Foto: DonaldBoström, Bazaar. |: Mänskliga rättigheter, I demokrati Iett dekret, som antogs av EPLF:s centtalkonunitté, fastslogsatt EPLF skall vara det enda tillåtna partiet under en övergångsperiod.Därefter skciU poUtiska partier få bUdas, dock inte på (jtnisk eUer reUgiösgrund. EnUgt Amnesty Intematior al har en grupp poUtiskafångar släppts medan andra är fängslade. Biståndet - givaie och administration Destörsta bUaterala givama är ItaUen, , , och . FN:sutvecklingsprogram (UNDP) och är de största multUaterala givama. Biståndetgenom SIDA dominerar, men även BITS och Sarec samarbetar med . Underåret togs de första stegen mot ett långsiktigt utvecklingssamarbete med Erittea.Samarbetet koncentreras till två huvudområden: energi och förvaltning. StödettiU energi har hittiUs omfattat ledningsutveckling, ökad produktionskapacitet,utarbetande av en åtgärdsplan för säkrad eUörsörjning, en fond för upphandUngav reservdelar och utrustning samt ett inledande samarbete mellan svenskaSydkraft och Eritteas kraftbolag. Av de tilldelade åtta nuljoner kronornabetalades sex mUjoner kronor ut. Stödet tUI förvaltningen omfattar delskonsultinsatser, dels en fond om tte mUjoner kronor per årsom står tiU framför allt finans- och förfogande förstudiebesök, seminarier, konsultuppdrag och rekrytering av kvalificeradeexUeritreaner. Av avtalade fem mUjoner kronor betalades endast en miljon ut, pågmnd av förseningar i beredningen av avtal. Sverigebidrog även tUl folkomröstningen med dels valobservatörer, dels fordon.Fordonen utgjorde mer än häUten av behovet och har efter omröstningentUIdelats utvecklingsdepartementen. Stöd har även betalats tUl Världsbankensprogram för återuppbyggnad. forskningsutveckling samtsom anslag för att planera forskningssamarbete. Under budgetåret betalades 1,3miljoner kronor ut. Bistånd genom enskilda organisationer Ettantal svenska enskUda organisationer har tiUbaka fått stöd frånkatasttofanslaget för insatser i Erittea. Bland dem märks Lutherhjälpensmikro-dammsbyggen och Uvsmedelshjälp, EFS och flyktingsinsatser.Rädda Barnens insatser för familjers återföreiung m.fl. ViaFN:s samlade katasttofprogram för Hom tilldelades Erittea under åretåtta mUjoner kronor via () och via FN:svolontärprogram (UNV). Under budgetåren 1991/92 och 1992/93 har EritteatUldelats sammanlagt ca 123 mUjoner kronor. Underåret deltog två eritreaner i kurser om bl.a. mänskUga rättigheter som finansieradesav BITS tiU en kostnad av . Universiteteti tilldelades ett inledande stöd om tte mUjoner kronor för att byggaupp bibUoteket, lägga grunden för tte mUjoner kronor per årsom står tUl framför aUt finans- och förfogande förstudiebesök, seminarier, konsultuppdrag och rekrytering av kvalificeradeexUeritreaner. Av avtalade betalades endast en mUjon ut, pågrund av förseningar i bered-rungen av avtal. Sverigebidrog även tUl folkomröstningen med dels valobservatörer, dels fordon.Fordonen utgjorde mer än hälften av behovet och har efter omröstningentilldelats utvecklingsdepartementen. Stöd har även betalats tUl Världsbankensprogram för återuppbyggnad. forskningsutveckling samtsom anslag för att planera forskningssamarbete. Under budgetåret betalades 1,3mUjoner kronor ut. Bistånd genom enskilda organisationer Ettantal svenska enskUda organisationer har tUlbaka fått stöd frånkatasfrofanslaget för insatser i Erittea. Bland dem märks Lutherhjälpensmikro-dammsbyggen och livsmedelshjälp, EFS och flyktingsinsatser.Rädda Barnens insatser för famUjers återförening m.fl. ViaFN:s samlade katasttofprogram för Hom tilldelades under åretåtta mUjoner kronor via () och två mUjoner kronor via FN:svolontärprogram (UNV). Under budgetåren 1991/92 och 1992/93 har EritteatiUdelats sanunarUagt ca 123 mUjoner kronor. Underåret deltog två eritteaner i kurser om bl.a. mänskUga rättigheter som finansieradesav BITS tiU en kostnad av . Universiteteti tiUdelades ett inledande stöd om tte nuljoner kronor för att byggaupp bibUoteket, lägga grunden för Ekonomi, politik och samhälle DenpoUtiska situationen har stabUiserats något . Förberedelser pågår för nationeUa val tUl enkonstituerande församUng som ska anta den nya konstitutionen. Valet kommerttoligen att genomföras . Därefter följer aUmänna val tUl ettnationellt parlament. Frågan om äganderätten tiU mark skaU lösas genom enfolkomröstning efter de aUmänna valen. Lagar om press- ochdemonstta-tionsfrUiet har införts, och det folkliga deltagandet i debatten harökat. har dock den politiska basen krympt genom att flera gmpperdragit sig ur övergångsregeringen. Den nya regionindeUiingen, som bygger påetnisk tUlhörighet, och decentta-Useringen av förvaltningen skapar vissosäkerhet om det framtida förhållandet meUan de regionala organen ochcenttal-makten. Detlånga inbördeskriget slog hårt mot , som redan tidigare tiUhörde världensfattigaste länder. Landets BNP per Uwånare låg 1991/92 på endast 120 US doUarper år men torde på grund av del-valveringen ha sjuiUdt tUl ca100 doUar . Nedrustningen av den sociala sektorn under förre presidentenMengistus tid har drabbat hälsovård och skolor. av bamen får undervisningpå lågstadienivå och endast häUten av dem fortsätter tUl meUanstadiet. DenårUga befolkningstiUväxten är . Barna- och mödradödUgheten är bland dehögsta i . Etiopienär beroende av utländsk hjälp för sin Uvsmedelsförsörjning. Torka ochåtervändande flyktingar samt internflyktingar förvärrar läget. Man beräknaratt 3 - 5 mUjoner människor kommer att drabbas av akut matbrist det närmasteåret. Landetsinfrastruktur är dåUgt utbyggd; Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,mkr SIDA total ....................... 272,6 Etiopienhar det glesaste vägnätet i hela . BNP sjönk /92, menbedöms ha ökat /93. TUlväxten beror framför aUt på enökning av jordbruksproduktionen. Industriproduktion och handel ökade ännusnabbare än jordbruksproduktionen tack vare i första hand förbättrad tUlgångtiU utländsk valuta. står jordbmket för av BNP och av exportenoch arbetstUUäUena. Kaffe är den viktigaste exportvaran. En förbätttadhandelsbalans och en minskad utlandsskuld har medfört att skuldtjänstkvoten harminskat något. År1992 skrev regeringen under ett avtal under om ett ekonomiskt reformprogram iriktning mot marknadsekonomi med och IntemationeUa valutafonden.De offentUga utgifterna skärs ned, uttikeshandeln liberaliseras, växelkursenhar devalverats, skattesystemet har reformerats, och statliga monopol är underaweckUng. Progranunet har bidragit tiU att fått skuldlättnader ochstöd för Unport av insatsvaror till jordbruk och industti. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Demilitära utgiftema stod under inbördeskrigets slutskede för över hälften avstatsbudgeten men har sjunkit drastiskt tiU endast . Inbördeskriget isödra och det instabUa läget i SomaUa har medfört en fortsatttUlsttömrdng av flyktingar tUl . Detpolitiska systemet utvecklas i demokratisk riktrdng. I den nationella stadganför övergångsperioden uttrycks ett stöd för FN:s allmänna förklaring om demänskUga rättighetema, ett demokratiskt politiskt system, en oberoende domarkiroch de olika etiopiska foUcgruppernas självbestämmanderätt. Respekten för de mänskliga rättigheterna harförbätttats. Inhemska organisationer för mänskliga rättigheter får verkafritt. Majoriteten av de 20 000 OLF-soldater () ochsympatisörer som fängslades frigavs . I samband med de regionala valen förekom dockenstaka övergrepp. Före detta medlemmar av ' Party of Ethiopiahade inte rätt att re sta i de regionala och lokala valen. De är fortfarande förbjudna att delta i detpolitiska livet. Omkring 1 000 representanter för förvalttiing ochregeringsparti sitter fortfarande fängslade utan rättegång. En federal domstolsorganisation inrättades ijanuari 1993. Dödsstrafi' kan enligt strafflag utdömas för mord. Ingenhar dock dömts tiU döden sedan maktskU-tet. Kvinnans har en svag stäUi:iing iEtiopien. Biståndet - givare och administration USAär den största bUaterala givaren i absoluta tal, tätt följt av ItaUen.Därefter följer och . är den största multUateralagivaren. Dialogenmed om det framtida långsiktiga samarbetsprogrammet har gått mycketlångsamt på grund av de poUtiska besluten om en ny regionindelning av landetoch decentralisering av de centrala myndigheterna. Bristen på poUtiskhand-Ungslinje och prioriteringar på etiopisk sida samt arbetet med deekonomiska reformema har också hindrat dialogen. Trots detta har insatser avsttategisk betydelse för framtiden kunnat genomföras. har t.ex. tagitinitiativ tiU en samordning av givamas biståndsinsatser. SIDAdominerar det svenska biståndet men även BITS och Sarec samarbetar medEtiopien. Totalt betalades 290,7 irdljoner kronor ut tUl under1992/93. Syftetmed biståndet är att stödja hushållning med naturresurser och fattigdomsbekämpningpå landsbygden, att förbättta de sociala förhållandena och stärka en demokratiskutveckling samt att stödja respekten för de mänskUga rättighetema. Biståndssamarbetet går gradvis över tiU ettlångsiktigt utveckUngssamarbete koncentrerat tiU dels ett regionalt stöd tiUWol-lo, dels insatser på nationeU luvå inom skogsvård, undervisning ochhälsovård. De senaste överläggningarna om biståndssamarbetet ägde rum i juni1992, då bl.a. ett tvåårigt samarbetsavtal undertecknades. Flyktingar väntar på mat i ett läger i iEtiopien. Foto , Bazaar. Detsvenska stödet har pågått . nya inslag har tillkommit, bl.a.försöksverksamhet med mUjöundervis-ning, hälsoundervisning inriktad på hiv ochaids samt produktion av ttäsnåla skol-möbler. Stöd tUl produktion av skolböckerär en centtal insats. SIDA har stött tUlkom-sten av 7 000 av det totala antalet8 500 grundskolorna i landet. Underhållet har bUvit eftersatt ochorganisationen för skol-byggandet är ineffektiv och aUtför centraU-serad. SIDAsttävar efter en koncenttation tUl färre deUnsatser samt en inriktning av stödettUl utveckling av kompetens vad gäller dels hälsoplanering och ledning, delssexueU och reproduktiv hälsa. vidlandets skolor för hälsoassistenter har förbättrats. En modeUskola av hög klasshar färdigstäUts. Kunskaperna bland lärarna har höjts genom en tvååriginstruktörskurs. Stödet tiU den centrala planeringsenheten för hälsovård harlett tUl förbätttat kunnande och ökad effektivitet. Det svenska stödet tUlprogrammet för konttoU av aids har kompletterat det omfattande tekniskabistånd som WHO lämnar. Syftetmed stödet är att dels förbättta folkhälsan, dels underlätta kvinnornas arbetsbördaoch stimulera deras deltagande i planering och beslut genom utbUdrung, inköp avhandpumpar och borrning av brunnar. Verksamheten har varit begränsad delvis pågrund av säkerhetsläget i östta . En revision visar att anlägg- Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 20,0 24,2* 131,5** **summan är något mindre än totalen eftersom tidigare utbetalda, ej använda medel om ca återfördes under budgetåret. rungamaär i dåUgt skick. SIDA har instäUt utbetalnUigama och ska tUlsammans med detberörda departementet kartlägga nödvändiga åtgärder. Landsbygdsutveckling och hushållning med naturresurser Sverigehar stött landsbygdsutveckling, hushållning med natur- resurser ochfattigdomsbekämprung i . Målen är bl.a. att utbilda skogsvårdspersonaloch lärare, ge stöd tiU forskning, seminarier och informationskampanjer samtprivatisering av ett statsskogsbruk. Endast ett fåtal av de planerade insatsemaför det gångna året har kunnat genomföras på grund av omorgarusation avjordbruksdepartementet och bUdandet av ett nytt naturresmsdepartement. Cirkaen tredjedel av SIDA:s totala bistånd tUl utgörs av katasttofbistånd.Fömtom det bilaterala stödet har tilldelats 20 mUjoner kronor inomramen för FN:s katasttofprogram för Hom, genom FN.s jordbruks- och livsmedelsorganisation(FAO) och () samt via Röda Korset. SIDAstöder återuppbyggnaden av bl.a. industri och transporter genom dels import avfordon, ubrustning och reservdelar tiU , delsupphandling av 100 tunga lastbilar med släp tUl den privata åkerinäringen genomhyr-köpavtal via den etiopiska myndigheten för samordrung av katasttofhjälp,RRC. Svensktstöd tiU demokratiseringsprocessen ges dels via landramen, dels via särskildaanslag. Inom landramen avsattes 4,4 mUjoner kronor tiU de regionala valen.Medel finns även avsatta för stöd tiU . SIDA har bl.a.bidragit till seminarier om konstitutionen samt domstolsväsendetssjälvständighet från staten, etablerandet av ett bibUotek för litteratur ömmänskliga rättigheter vid i , samt en lokalorganisation som ger fattiga människor gratis juridisk rådgivning. Stödetvia personal- och konsultfonden omfattar bl.a. bidrag tUlEthiopian och och tiU kartverk,. Dessutom lämnas stöd tUl särskUda program, där bekämprung av aids utgörden största delen. Bistånd genom enskilda organisationer och Pingstmissionens U-landshjälp är några av de svenskaenskilda organisationer som arbetar i . Bl.a. via dem kanaUseradesmedel för insatser i samband med hem-flyttning och rehabUitering avdemobUise-rade soldater. kapaciteten att utformaoch leda projekt som är relevanta för landets utveckUng. Dessa projekt omfattarbl.a. flora, organisk kemi, geofysik samt väg och vatten. Totalt betalades 16,7mUjoner kronor ut /93 av avtalade 18 mUjoner kronor. hardessutom fått del av regionala samhäUsvetenskapUga program. EtiopienbevUjades betalningsbalansstöd om 50 mUjoner kronor under budgetåret. Medlenbetalas ut tmder 1993/94. HittUlshar BITS bevUjat utveckiingskrediter på 177 mUjoner kronor, därtiU tillkommer94 mUjoner kronor i gåvobistånd. Den senaste är en delfinansiering av sockerbruketi Fincha genom en kombinationskredit på 68,6 mUjoner kronor, och 38 miljonerkronor i gåvobistånd. Sammanlagt17 etiopier deltog i kurser om bl.a. mänskUga rättigheter som finansierades avBITS tiU en kostnad av 1,4 mUjoner kronor /93. Sarec:sstöd svarar för av forskningsbudgeten vid etiopiska imiver-sitet.Syftet är bl.a. att utveckla ett långvarigt samarbete meUan etiopiska ochsvenska institutioner. De etiopiska institutionema har stärkts genomforskar-utbUdning, investering i infrastruktur för forskningen och har gjortstora framsteg i En övergripande översyn av det svenska biståndet väntasbli klar . Målet är att öka landets resurstillväxt med krav pålångsiktig hållbarhet. är ett av världens fattigaste länder ochnästan all verksamhet i landet är kopplad till projekt och program medutländskt stöd. Arq«ipélago cS3 o - ly. aosBijagös J''''T Yta............................. (1991) Befolkning..................... ca1 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år............ (1980-1991) Förväntad medellivslängd vid födseln män............................................... 38 år DödligKet, barn 2, BNI/invånare........................... Totaltbistånd, andel av BNI 4£;.2% Skuldtjänstkvot.......................... (1992) Ekonomi, politik och samiiälle AUtsedansjälvständigheten har enväldigt styrts av PAIGC (Partido Africanode da ). 1991 ändrades författningen för övergångfrån enparti- till flerpartisystem. Ett tiotal partier har bildats, vilka numedverkar i demokratiseringsprocessen mot fria val. Datum har successivtflyttats fram , och gäUer . Guinea-Bissauär ett av världens fattigaste länder. Trots omfattande intemationeUt biståndaUtsedan självständigheten har utveckUngen gått mycket trögt. Hälsovårdenär mycket bristfällig liksom undervisningssystemet. Läs- och skrivkunnighetenUgger på och medeUivs-längden är . Jordbrukssektorninklusive fiske dominerar och sysselsätter av befolkningen, men svararendast för av BNP. Industtins andel är . Utvecklingspotentialenär god men incitament för ökad och effektivare produktion har saknats.