prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Med hjälp av specifikationernaskall expert- CKh konsulttjänster, efter sttikt aflTärsmässiga principer,upphandlas av länsarbetsnämnderaa och arbetsförmedlingen. , som på regeringens anmcxlanyttrat sig över AMS redovisning, konsteterar att sterte-eget-bidrag medförkonkurtensfördelar för de subventionerade företegen vilket kan verkasnedvridande på konkurtensen. kan bidrag av dette slag främjaekonomisk tillväxt och vitelisera konkurtensen på marknaden. Verketsprincipiella instellning till sterte-eget-bidraget är därför att bidraget sålångt som möjligt skall stimulera nyföretegande på marknader där de bidrar förbätttad konkurtenssitaation och i övrigt hanteras så att riskeraa försnedvridning av konkurtensen minimeras. ser positivt på attkonkurtensaspekteraa tegits upp särskilt i AMS sttategi men saknar utteladeriktiinjer för vilka kriterier med avseende på marknadsförhållanden som börligga till gmnd för inriktningen av bidragsgivningen. På ochNäringsdepartementets uppdrag har utvärderat vissa aspekter på starta-eget-bidraget. Utvärderingen - som baseras på intervjuer med bidragsmottegare, arbetsförmedlare och konkurterande företegare - visar att åtgärden i stort fimgerar väl. Bidragsmortagaraa är till övervägande del nöjda med '° arbetsförmedlmgensinsatser och även bland konkurterande företegare är Prop. 1993/94:100 huvuddelen positiva eller neutrala till bidraget. Bidragtill arbetslösa för art starte egen näringsverksamhet har fått ökad betydelseoch ökad omfetming. har de arbetslösas inttesse försterte-eget-bidraget ökat påtegligt. För många arbetslösa är möjligheten attsterte egen näringsverksamhet ett nytt sätt att skaffa sysselsättning ochinkomst. Det är också av störsfe vikt att från samhälletssida stimulera nyföre-fegande när bärkraftiga och utvecklingsbara idéer finns.Det är i hög grad inom de små och medelstora förefegen som framtidenssysselsätt-rungstillväxt kommer att skapas. Inte mmst är det väsentiigt atterbjuda stöd till nyföretegande inom branscher som traditionellt har drivits ioffentiig regi. Det stöd som erbjuds måste fömtom bidraget beste av realistiskabedömnmgar av bärkraften i de företegsidéer som de arbetslösa presenterar. Sterte-eget-bidraget är också betydelsefullt somett redskap för att stimulera företegande i regioner där arbetsmarknaden ochanstellnmgs-möjlighetema är mycket begränsade. Det är angeläget att främja denimtiativkraft och den kreativitet som finns hos arbetslösa kvmnor cx:h att ökaandelen kvinnor bland företegaraa. Sterte-eget-bidraget kan därvid spela enbetydelsefull roll. Av de personer som fick bidraget var ca enfjärdedel kvinnor. Sterte-eget-bidrag är en prioriterad åtgärd.Regelsystemet har ändrats i syfte att underlätte för flermänniskor att använda bidraget. ändrades regleraa så att bidragetblev tillgängligt också för individer som riskerar att bli arbetslösa. Numerakan bidraget även beviljas personer som vill bedriva verksamhet på deltid.Möjligheter finns också att förbereda nyföretegandet före bidragsperiodengenom arbetsmarknadsutbildning och ALU. Den utvärdering som Öhrlmgs Reveko genomfört tyderpå art åtgärden i stort fungerar väl. Den normalmodell som AMS redovisar i sinsttategi bör kunna bidra till en effektivisering och jämnare kvalitet i handläggningen.Det är angeläget att AMS i derta arbete särskilt uppmärksammar risken för artkonkurrensen kan snedvridas. Regeringen beräknar kostaaderaa försferte-eget-bidraget under budgeteret 1994/95 till vilketräcker till ca 4 000 årsbidrag. Densärskilda rapport över verksamheten som AMS har redovisat för perioden /88-1991/92 behandlar bl.a. arbetsmarknadsutbildnmgen. Av denna och av AMSårsberättelse över arbetsmarknadsutbildmngen under budgeteret 1992/93 framgårart utbildningens kraftigt utökade omfertning under budgeteren 1991/92 cx:h1992/93 också medförde en kraftig ökning av förberedande, allmänteoretiska ochadminisöativa utbildningar. Yrkesutbildningaraas andel avarbetsmarknadsutbildningen, exkl. utbildmng i företeg, sjönk till . Detinnebär en minskning jämfört med budgeteret 1990/91. Bidragandeorsaker tUl detta var enligt AMS att allt fler av de arbetssökande redan hadeen yrkesutbildning (x;h redan var eteblerade på arbetsmarknaden samtsvårigheten att ange vilka yrkesområden som kommer art efterfråga arbetskraft. Tre yrkesområden, tillverkrungsindusttin,vårdsektom och administtation/ADB dominerade inom arbetsmarknadsutbildningen.Utbildningar för dessa yrkesområden har svarat för totelt av den yrkesinriktede utbildningen. ökadeutbildningar inom administtation cx;h datebehandling kraftigt sina andelar. Avdem som påbörjat en yrkesutbildning var det ungefär hälften som bytteyrkesområde. Under budgeteret 1991/92 var det hela 66 respektive av demsom utbildades inom administtation/datebehandling och serviceområdena som komfrån andra yrkesområden. Avårsberättelsen framgår att totelt 176 000 personer deltog i arbetsmarknadsutbildningunder /93. Av dessa deltog i den särskih anordnade arbetsmarknadsutbildningenoch i utbUdningar inom det reguljära utbildningsväsendet. Jämfört /92 är det en minskning med 14 000 deltegare. I genomsnittom-fettede arbetsmarknadsutbildningen, exkl. utbildning i företeg, 72 000deltegare under budgeteret. Det har varit så många deltegare iarbetsmarknadsutbildningen som under de två senaste budgeteren. Omfattningenpå utbildningen utökades kraftigt under budgeteret 1991/92 för att som mestnågra veckor omfarta 100 000 delfegare. Det medförde, trotsden säsongmässiga neddragningen , att ca 50 000 deltegare befennsig i utbildning redan vid ingången av budgeteret 1992/93. Utbildningens omfattning utökades återigen kraftigtunder för att nå sin kulmen med drygt 100 000 deltegare. Därefter genomfördes av AMS en drastiskt ned- skämingav utbildningens omfettning till ca 24 000 deltegare i slutet av Prop.1993/94:100 budgetåret. Utbildningens omfattning under budgeteret 1992/93,märt i totelt antel veckor, blev till slut ungefär så stor som beräknats vidmedelstill-delnmgen till AMS. Det totela antelet deltegare blev emellertidfärre än vad som beräknats beroende på att deltegaraas genomsnittliga utbildningstidvar längre än den beräknade. Avden särskilda rapporten och årsberättelsen framgår vidare att anteletutbildningsanordnare ökade. Det innebar en ökad konkurtens och medförde attlänsarbetsnämnderaa kunde sprida sm upphandling på fler kursanordnare. AMU-gmppen förlorade härigenom, samt på gmnd av denförändrade sammansättamgen av utbildningsutbudet, sin tidigare helt domineranderoll som anordnare av arbetsmarknadsutbildning. I stellet ökade den kommunalauppdragsutbildningen och de private utbildningsanordnaraa sina andelar avantelet deltegare till 18 resp. budgeteret 1992/93. AMU-gmppen hade dockfortfarande av deltegaraa, vilket genom utbildningens stora omfettninginnebar ett ökat antel kursdeltegare. Den genomsnittliga kurskostnaden ökade marginelltunder perioden /90 - 1991/92, för att under budgeteret 1992/93 minskakraftigt, mätt i såväl fäste som löpande priser. Minskningen berodde enligt AMStill viss del på att andelen teoretiska kurser ökade, men även på den ökadekonkurtensen på utbildningsmarknaden som medförde att länsarbetsnämnderaakunde göra bättre upphandlingar. Kurskostnaden varierade emellertid sterktmellan olika utbildningsanordnare. AMS framhåller att arbetet med att förbättraupphandlingen bedrivs fortlöpande genom utbildning, seminarier ochkonsultinsatser inför länsgenomgångaraa. Upphandlingen skall äveneffektiviseras ytterligare genom att AMS kommer att uterbete ett åtgärds- ochuppföljningssystem som förbättrar beslutsunderlaget. Den genomsnittliga kostnaden per person i arbeteefter fullföljd utbildnmg ökade /88 - 1991/92. Den ökningsom skedde av kostaaden per person i arbete förklaras nästen uteslutende av attandelen personer som fick arbete efter utbildningen minskade kraftigt. Kostaadema för utbildningsbidragets dagpenningökade markant mellan budgeteren 1991/92 och 1992/93. Detta berodde enligt AMSdels på de högre ersättningsnivåema , dels på att andelen deltegaresom var medlemmar i arbetslöshetskassa ökade. Det genomsnittliga utbildningsbidragetökade från per dag under budgeteret 1991/92 till per dag underbudgeteret 1992/93, varav dagpenningen utgjorde . Den genomsnittligakostnaden för s.k, särskilt bidrag, som utgör ersättning för kursavgifter,läromedel, resor och traktementen m,m. har varit ca per dag under desenaste budgeteren, Anmälningstiden,kursavbrorten och arbetsplaceringaraa Prop. Bilaga 11 Den genomsnittliga tiden i arbetslöshetföre placering i utbildning har enligt AMS ökat under senare budgeter. Mellanbudgeteren 1991/92 och 1992/93 ökade . Dethar också skett en förskjutning av kursdeltegaraas utbildningsbakgrand mot enhögre formell utbildning. Andelen deltegare med gymnasial och eftergymnasialutbildning var under budgeteret 1992/93 mot under budgeteret 1991/92. I de årliga urvalsundersökningar som AMS genomförmed deltegare i arbetsmarknadsutbildning stells bl.a. frågor om kursavbrott ochorsakema till dessa. Vid den senaste undersökningen som avsåg sitaationen islutet av låg avbrortsfrekvensen på . Det är den lägste nivå somuppmärts sedan undersökningaraa stertede i slutet av 1970-telet. En ttedjedelav avbrotten gjordes på gmnd av att kursdeltegaren hade fått arbete medanhälften av avbrotten förklaras av personliga skäl. AMS menar i sin analys avavbrotten att endast den resterande delen av avbrotten, av samtligadeltegare, orsakades av fektorer som kan påverkas av arbetsförmedling ochkursanordnare, vilket enligt styrelsen får betrakfes som ett mycket braresultet. Undersökningen visar cx;kså att den andel avkursdeltegaraa som fick arbete efter utbildningen sjönk drastiskt under år1992. efter utbildningens slut hade av deltegama fått arbete,vilket kan jämföras vid förta lågkonjunktaren. Andelen av de utbildadesom var arbetslösa var , medan befann sig i nya åtgärder. Resterande12 % hade lämnat arbetskraften , efterutbildningens slut. Desärskilda medlen för bidrag till kommuner och folkhögskolor AMStilldelades under budgeteret 1992/93 särskilda medel för att kunna lämna bidrag till kommuner och folkhögskolor som anordnade kurser för arbetslösa. Av medlen fördelades till länsarbetsnämnderaa för bidrag till utbildningar motsvarande 5 000 platser i gymnasieskolan och 13 000 platser i komvux. För ut bildning motsvarande 5 000 platser vid folkhögskolor fördes över till . Av AMS redovisning framgår att 17 100 arbetslösa, varav 11 500 vid gymnasieskola och komvux och 5 600 vid folkhögskola, fick tillgång tUl utbildning genom dessa medel . var 5 900 färte deltegare än vad som hade bud geterats. har använt hela sin medelstilldelningen för stetsbidrag till utbildningsplatser. Av de medel som tilldelades läns arbetsnämnderna har ca utbetelats i stetsbidrag för utbildmngsplatser, varav efter regeringsbeslut har överförts till för extta gymnasieplatser, medan efter regeringens medgivande har förts över till Centrala stadie stödsnämnden (CSN) för stadiestöd till deltegaraa. Redovisningav AMS särskilda medel för bidmg tid utbildningsplatser under Prop.1993/94:100 /93 Bilaga 11 Bidrag tUl utbildn. utg. reservation, AMS Avden länmade redovisningen av antelet deltegare i arbetsmarknadsutbildningunder de senaste två budgeteren framgår tydligt den sterkt varierandeomfattaingen av utbildningen. Brister i planering, budgetering och uppföljningsom derta tyder på har fått konsekvenser för utbildningens omfettaing ävenunder innevarande budgeter. Den aUt för höga omfattaingen på utbildningen underhela tvingade länsarbetsnämnderaa till drastiska nedskämingar avomfattningen . Det var nödvändigt för att AMV skulle klara avatt hålla givna budgettamar samt nå de mål och resultetkrav som formulerats förverksamheten i stort, innebar emellertid att ett väldigt lågt anteldeltegare, i förhållande till disponibla medel, befenn sig i utbildning vidinnevarande budgeters början. Det faktam att utbildningens omfattning msade 1992 innebar bl.a. att andra billigare åtgärder ttängdes undan och attfärte arbetslösa därmed fick tillgång till en arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Den bristende förmågan att planera utbildningens omfattaing har även medförtkedjereaktioner som inneburit en låg omfettaing av åtgärderaa under år 1993.Bristema måste dock ses i ljuset av svårigheteraa art föratse utvecklingen påarbetsmarknaden och att snabbt få fram lämpliga åtgärdsalteraativ. Regeringen vill understryka art om arbetsmarknadsutbildningenunder budgeteret 1994/95 skall få den omfartning i totelt antel deltegare, somberäknas, får den beräknade genomsnittiiga kurstidens längd inte öka. Regeringen vill också understryka attarbetsmarknadsutbildningen i förste hand skall ha en klar yrkesinriktaing, Allmänteoretisk utbildning skall ges när den är en nödvändig fömtsättning för eller en del av en yrkesutbildning. Regeringen vill i detta sammanhang också hänvisa till 53 den beredskap som finnsför extta ordinära insatser inom andra utbild- nmgsformeroch som vi tidigare redovisat under Utbildmngsdeparte- Prop. 1993/94:100mentets huvudtitel. Dessa innebär i korthet en fortsättning på innevarandeBilaga 11 budgeters satsning med extra stadieplatser mom gymnasieskolan,komvux, folkhögskolan och högskolan. Vidare gäller det ytterligare platser vidsommaraniversitet, s,k, utbUdningscheckar och ttaineeutbild-ning. Förbudgeteret 1994/95 har regeringen beräknat en totel omfattiiing för dessa avarbetsmarknadspolitiska skäl motiverade ytterligare UtbUdningsinsatser sommotsvarar ca 77 000 helårsstadieplatser. Det är nödvändigt taed ett fortlöpandeutvecklingsarbete inom AMV för att effektivisera upphandlingen, förbätaamarknadsanpassningen, öka platsutayttjandet och förbättta uppföljningen. RegeringenvUl därför bl.a. betona vikten av det arbete som AMS bedriver för att stärkaupp-handlarkompetensen inom AMV. Mot bakgmnd av de redovisade resulteten och vad somnyss framförts föreslår regeringen en något lägre omfettning påarbetsmarknadsutbildnmgen under budgeteret 1994/95 jämfört med vad somberäknats för mnevarande budgetår. 2.5.1Den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen Densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen bör under näste budgeter beräknasför en omfettning på 42 100 delfegare i genomsnitt . Det är sammaomfettaing som beräknats för innevarande budgeter. Regeringen har vidmedelsberäkningen utgått från att den genomsnittliga utbildningstiden underbudgeteret inte skall överstiga . Totelt kommer därigenom ca 129 000personer att få tillgång till särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning underbudgeteret 1994/95. Kostaaden för denna utbildning, exkl. utbildningsbidrag,under näste budgeter beräknas till . I detta belopp ingåräven kostaader för elevsocial verksamhet i form av hälsovårdande och kurativverksamhet som vid behov kan upphandlas tillsammans med utbildningen. Dessamedel har tidigare särtedovisats men bör i fortsättningen ingå som en del ikostaaden för upphandlingen. 2,5,2Arbetsmarknadsutbildningen inom det reguljära utbildningsväsendet Regeringenbedömer att medel för utbildningsbidrag med lånedel för utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet eller hos vissa andra utbildningsanordnare bör beräknas för 11 400 deltegare i genomsnitt . Det är 4 800 mindre än under innevarande budgeter och mot svarar totelt vid en genomsnittlig utbildnings tid av under budgeteret. Därmed kan ca 20 500 personer få tillgång till denna utbildningsmöjlighet under budgeteret. Kostnaden härför, som avser endast utbildningsbidrag, beräknas till under näste budgeter. 2.5,3Bidraget till utbildnmg i företeg Prop, 1993/94:100 Underbudgeteret 1992/93 uppgick antelet personer som deltog i före-tegsutbildningtill i genomsmtt ca 11 000 . Enligt AMS årsberättelse överarbetsmarknadsutbildningen under budgeteret deltog totelt 52 000 personer iutbildningen , varav knappt en fjärdedel kvinnor. Bidraget har främstriktets till tillverkningsföreteg och dessutom i hög grad till små företeg.Bidrag har under budgeteret lämnats främst vid risk för permittering ochuppsägning. Av de beslutede bidragen avsåg detta villkor för åtgärden. Regeringenbedömer att det kommer att finnas ett stort behov av bidrag till utbildning iföreteg även under budgeteret 1994/95. Utbildning och kompetensutveckling är avcentral betydelse för företegens möjligheter att hävda sig i den interaationellakonkurtensen och för den nödvändiga förayelsen av näringslivet. Genomutbildning ster företegen och de enskilda bättre mstede införkonjunktamppgången. Genom utbildning kan också anpassningen inom offentligsektor till förändrade arbetsuppgifter underlättes. Utbildning av anstellda ärett altemativ till att lagda varsel om permirteringar och uppsägningarverkstells. Med bidrag till utbildning i företeg avses artunderlätte en långsiktig stmktaromvandling, vilket främjar en rationellorganisation, som den enskildes kompetens försterks. Regeringen föreslår mot denna bakgmnd artomfartningen på bidrag till utbildning i företeg beräknas till i genomsnirt 15800 personer . Bidraget bör även under näste budgeter uppgå till högst60 kronor . Den totela kostaaden för bidrag till utbildning i förefegberäknar vi till . Fråganom nivån på utbildningsbidragen under näste budgeter kommer art behandlas isamband med art regeringen ter stell-nmg till nivån påarbetslöshetsersärtningama. Med anledning av fattedebeslut om att höja det kontente arbetsmarknadsstödet (KAS) till per daghar regeringen dock beslutet att höja den lägste nivån på utbildningsbidragenfrån till . Följande beräkningar av kostaadema förutbildningsbidragen utgår från en schablonmässig uppräkning. Innan vi går in på medelsberäkningen vill vi te uppen särskild fråga. Det gäller korte utbildningar. Enligt reglema för utbildningsbidrag med lånedel skall en utbildning omfatte minst för att särskilt stadielån och särskild dagpenning skall kunna beviljas. skrivelse den 30 augusti1993 hemstellt om att 15-dagarsgränsen slopas Prop. 1993/94:100 och att detliksom inte skall finnas någon nedre gräns för det Bilaga en upphandlad kurs skall irmehålla. Regeringen anser att det - i likhet med vad som iallmänhet gäller inom stadiemedelssystemet - inte bör komma i fråga att beviljalån för så kortvariga utbildningar. Problemet bör i stellet lösas på det särtetatt ungdomar skall få utbildningsbidrag uten lånedel när det ärfråga om arbetsmarknadsutbildning som är kortere än . Förutbildning av dette slag skall i stellet utbildningsbidrag uten lånedel lämnas.Förslaget föranleder en ändring i lagen (1993:719) om särskilt stadielån förden som genomgår arbetsmarknadsutbildning. Ett förslag tUl ändring i lagen harupprättats inom . Förslaget bör fogas tillprotokollet i derta ärende som underbilaga II.1.Ändringen bör ttäda i kraft . Den nya bestemmelsen bör gälla närutbildningen påbörjas efter ikraftttädandet. Regeringenberäknar den totela kostaaden för utbildmngsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningtill under näste budgeter. Härav avser 4 662 miljonerkronor utbildningsbidrag vid särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning (x;h vid utbildning i det reguljära utbildningsväsendet.Regeringen har därvid beräknat det totela antelet deltegare till 129 000 isärskilt anordnad utbildning med en genomsnittiig utbildningstid på 17 veckoroch 20 500 i utbildmng i det reguljära utbildningsväsendet med en genomsnittligutbildningstid . De medel, , som regeringen harberäknat för utbildningsbidrag till personer som uppfyller medlems- och arbetsvillkoreni lagen om arbetslöshetsförsäkring bör lUcsom tidigare föras över från influtnaarbetsmarknadsavgifter, eller från den s.k. arbetsmarknadsfonden, tillinkomsttitel Övriga socialavgifter. 2,6,2Vidgad arbetsprövning Dethar under de två senaste budgeteren visat sig art vidgad arbetsprövning (VAP)har varit en mycket användbar och välutnyrtjad åtgärd bl,a, för art late ungasökande prova på olika arbeten på arbetsmarknaden. Den faktiska omfartningenhar klart överskridit regeringens beräkningar. För art omfetmingen bättre skallöverensstemma med faktiska behovet bedömer regeringen art utbildningsbidrag vidVAP bör beräknas för i genomsnirt 2 200 deltegare under nästebudgeter. Det är ca 1 900 deltegare fler än vad som beräknats för innevarandebudgeter, Kostnadema för dessa utbildningsbidrag beräknas till 202 miljonerkronor, 2,6,3Jobbsökaraktiviteter Prop, 1993/94:100 Bilaga 11 Regeringen bedömer art utbildningsbidragför jobbsökaraktiviteter (JSA) för ungdomar , under näste budgeter,bör beräknas för i genomsnirt 5 500 deltegare . Det är en ökning med4 100 deltegare jämfört med den omfattning som beräknats för innevarandebudgeter. Den beräknade omfattningen speglar bätae de faktiska behov som finnstill följd av regeringens riktiinjer bettäffande användningen av åtgärden, JSAsom skall stödja och hjälpa ungdomaraa att aktivt söka arbete på den reguljäraarbetsmarknaden har precis som VAP visat sig vara en mycket användbar ochvälutayttjad åtgärd. Regeringen beräknar kostaaden för dessa utbildningsbidragtill . Underbudgeteret 1992/93 uppgick antelet utbildningsvikarier till i genomsnirt ca 8000 . Enligt AMS årsberättelse över arbetsmarknadsutbildningen underbudgeteret deltog totelt ca 35 000 personer som utbildningsvikarier ,vilket var en ökning med 15 000 personer jämfört med budgeteret 1991/92. Avdeltegaraa var kvinnor. AMS beräknar art av vikarierna fanns inomden offentiiga sektom. AMS beskriver i sin fördjupade anslagsframstellning artAMV har genomfört omfattende informationsinsatser om åtgärden, bl.a. medinrikming på små tillverkningsföreteg, uten art omfetmingen inom privat sektorhar ökat nämnvärt. En förklaring kan enligt AMS vara art denna sektor saknar den"vikariatskultar" som är vanlig inom den offentiiga sektom. Enligt den senaste uppföljningen av systemet medutbildningsvikariat, vilken omfettede det fjärde kvartelet 1991, var såvälarbetsgivare som deltegare i utbildning mycket nöjda med utbildningens resultetvad avser kompetensen hos de anstellda. De som deltog i utbildningen hade vanligtvisen kort formell utbildning men en lång arbetslivserfarenhet. Vikariema hade enrelativt god formell utbildning och en relativt kort arbetslivserfarenhet. Möjlighetentill avdrag från arbetsgivaravgifteraa vid utbildningsvikariat bör finnas ävenunder budgeteret 1994/95. Åtgärden har visat sig vara särskilt användbar inomden offentiiga sektom. Satsningar på utbildning av anstellda är en viktig del iden stmktarförändring som genomförs inom kommunerna. Det avdrag från arbetgivaravgiftema somarbetsgivama får göra för lönekostnader för vikarien bör även under näste budgeter uppgå till per arbetsdag. I fråga om avdrag för utbildningskostnader bör -'' likasånuvarande regler gälla. Dessa innebär att för av länsarbetsnämnden Prop.1993/94:100 godkänd utbildning får avdrag göras med högst perutbildnings- Bilaga , dock med högst per arbetstegare somutbildas. Regeringen beräknar omfattaingen avutbildningsvikariaten under näste budgeter till ca 14 000 personer per månadtill en kostaad på . Avdragen från arbetsgivaravgiftemasom i vissa fell kan medges för utbildnmgskostaader beräknar vi till 684 miljonerkronor. Regeringens förslag i fråga om utbildningsvikariatföranleder en lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifter. Lagen bör gälla under budgeteret 1994/95. Förslaget föranlederockså att en hänvisning görs tiU denna lag i 1 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Lagförslag har upprättets mom Arbetsmarknadsdepartementet.Förslagen bör fogas till protokollet i dette ärende som under-biktga 11.1. Lagförslagen feller under Lagrådetsgranskningsområde. Förslaget om tillfällig avvikelse från lagen omsocialavgifter överensstemmer med 2 -5 §§ i den nuvarande lagen (1993:237) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter. Ändringen i lagenom socialavgifter avser endast en konsekvensändring. Förslagen får därför sägasvara av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande inte erfordras. Medelbehovetför uttedningskostnader beräknar regeringen till .