prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — De övriga redama får från hans utdelning räkna av en såclan fordranpå bidrag till rederiets verksamhet som gäller mot fängesmannen. Dennye redaren svarar i förhållande till tredje man endast för derederiförpliktelser som uppkommer efter andelsövergången. Innan inskrivninghar sökts för förvärvet eller anmälan har gjorts om detta svarar även hansfängesman för sådana rederiförpliktelser i förhållande till tredje man somvarken kände till eller borde ha känt till andelsövergången. Bestämmelsema i 1§ första stycket andra och - tredje meningama har motsvarande tillämpning. Ominte annat följer av 16 §, skall rederiet upplösas efter det att enredare begärt det hos medredama. På begäran av en redare skall rederietomedelbart upplösas om 1. fartygetutan redarens åtgärd eller samtycke har upphört att vara svenskt och lösningsrätt inte kan utövas enligt 13 §, 2. huvudredaren har skilts från sitt uppdrag avdomstol, 3. en medredare inte kan ftillgöra sina förpliktelsersom redare, eller 4. rederiet förvaltas på ett sådant sätt att redarensrätt kränks. Enredare har rätt att lösa ut en medredare som enligt 15 § första stycket harbegärt att rederiet skall upplösas eller till vilken en upplösningsgmnd enligt15 § andra stycket hänför sig. Den som vill utöva sin utlösningsrätt skallmeddela medredaren detta inom en månad från det att han fått del av dennesbegäran om upplösning enligt 15 § första stycket eller han fått kännedom om atten upplösningsgmnd enligt samma paragraf andra stycket hade inträtt. Försummasdetta är utlösningsrätten förfallen. Bestämmelsemai 13 § andra och tredje styckena skall också tillämpas. Vidupplösning av ett partrederi skall fartyget säljas. Omredama inte enas om försäljningsorten, bestäms den av en god man som utsesenligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. Enas de inte om sättet förförsäljningen, skall denna ske på offentlig auktion. Därvid skall lagen omsamäganderätt tillämpas, om försäljningen skall ske i . Närlagen om samäganderätt tillämpas skall tingsrätten i fartygets hemort vara lagadomstol. 18 § 196 Den som har en större andel i fartyget än hälften har rätt att träda insom fartygets befälhavare, om han är behörig till det. Är densom har större andel i fartyget än hälften befälhavare, skall Prop. 1993/94:195rätten på en annan delägares talan slalja honom från befattningen, om det finnsgiltig anledning. Paragrafema i detta kapitel överensstämmer i sak med 40 -57 §§ sjölag. I 13 och 18 §§ har dock i förhållande till motsvarandereglering sjölag den ändringen gjorts att föreskriften om avgörandegenom skiljedom utgått. Tvister som här avses fär alltså prövas av domstol.Detta överensstämmer - där motsvarighet finns - med vad som gäller i ,och . Inget hindrar naturligtvis partema från att i det enskildafallet överenskomma att tvist skall avgöras genom skiljeförfarande. I övrigthar endast språkliga ändringar gjorts. Bestämmelsema i 14 § tredje stycket har avfattats enligtLagrådets förslag. 5.1.6 6 kap. Om befälhavare Befälhavaren skall innan en resa påbörjas se till attfartyget är sjövärdigt enligt 1 kap. 9 §. Under resan skall befälhavaren vaka över att fartygethålls i sjövärdigt skick efter vad som sagts. Om fel eller brist i sjövärdigheten inte kan avhjälpasgenast, skall befälhavaren underrätta redaren eller den som iredarens ställe har befattning med fartyget. (jfr [58] § i utredningens förslag) De ändringar som har gjorts i förhållande till dennuvarande bestämmelsen sjölag är av redaktionell och språklig artoch hänger samman med införandet av ett nytt sjövärdighetsbegrepp (se närmareden allmänna motiveringen under avsnitt 3.4.1). Befälhavaren skall se till att fartyget framförs ochhandhas på ett sätt som är förenligt med gott sjömanskap. Han skall känna till de påbud och föreskrifter omsjöfarten som gäller för de farvatten som fartyget skall trafikera och på deorter som det skall anlöpa. Om ett fartyg prejas av en behörig svensk civil ellermilitär myndig het, är befälhavaren skyldig att lyda prejningen. Om det efter prejning eller annars begärs av en behörig myndighet, är befäl- 197 havaren också skyldig att låta fartyget visiteras.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifterom prejning och visitering. 4 § Prop. Befälhavaren är ansvarig för att föreskrivna dagträckerförs på fartyget. Bestämmelser om dagböcker finns i 18 kap. Befålhavaren är skyldig att på fartyget medföra andraskeppshandlingar och ett exemplar av denna lag enligt föreskrifter sommeddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande. Befälhavaren skall se till att lastning och lossning skeroch att resan utförs med tillbörlig skyndsamhet. Innan befälhavaren påbörjar bärgning av ett fartyg ellerav gods, skall han noga överväga om detta är förenligt med hans skyldighetermot dem vilkas intressen han skall bevaka. Om fartyget råkar i sjönöd, är befälhavaren skyldig attgöra allt som står i hans makt för att rädda de ombordvarande och bevarafartyget och lasten. Han skall, om det är möjligt, se till att dagböcker ochandra skeppshandlingar förs i säkerhet samt vidta åtgärder för bärgning avfartyg och gods. Så länge som det finns rimlig utsikt att fartyget kan räddasfär befälhavaren inte överge det utan att hans liv är i aUvarlig fara. Anträffar befälhavaren någon i sjönöd är han skyldig attlämna all hjälp som är möjlig och behövlig för att rädda den nödställde, om detkan ske utan allvarlig fara för det egna fartyget eller de ombordvarande. Ombefälhavaren i annat fall får kännedom om att någon är i sjönöd eller om hanfär kännedom om någon fara som hotar sjötrafiken, är han under defömtsättningar som angetts skyldig att vidta åtgärder för att rädda dennödställde eller avvärja faran i enlighet med de föreskrifter som regeringenmeddelat för sådana fall. Om befälhavaren är frånvarande eller har förfall, meddelarden främste av de närvarande styrmännen de avgöranden som inte tål uppskov. Lämnar befälhavaren fartyget skall han underrätta denfrämste av de närvarande styrmännen eller, om någon styrman inte är närvarande,någon annan av besättningen och ge de föreskrifter som behövs. När fartygetinte ligger förtöjt i hamn eller på en säker ankarplats får befälhavaren intelämna fartyget utan att det är nödvändigt. Om fara hotar, fär han inte varaborta från fartyget. Avlider befälhavaren eller blir han på gmnd av sjukdomeller någon annan tvingande anledning ur stånd att föra fartyget eller övergerhan tjänsten, träder den främste av styrmännen i hans ställe till dess en nybefälhavare har utsetts. I dessa fall skall redaren genast underrättas. 8§ Befälhavaren är behörig att på redarens vägnar 1. företa rättshandlingar som avser bevarandet avfartyget eller utförandet av resan, 2. träffa avtal om att på resan ta med gods och, påett fartyg som är avsett för det, passagerare, samt 3. väckatalan i mål som rör fartyget och utföra denna talan. 198 Medel för sådana ändamål som avses i första stycket fär befäl havaren vid behov skaffa genom lån eller genom att pantsätta eller säljagods som tillhör redaren eUer, i nödfall, gods som ingår i Om rättshandlingeninte var nödvändig är den ändå bindande Prop. 1993/94:195 om tredje man var igod tro. Befälhavarenskall underrätta redaren om åtgärder av vikt som han ansett nödvändiga förfartygets eller de ombordvarandes säkerhet, om resans förlopp, om derättshandlingar som företagits under resan och om allt annat som kan vara tillnytta för redaren att känna till. Innan en åtgärd av vikt vidtas börbefälhavaren inhämta föreskrifter av redaren eller det ombud som denne haranvisat. Om medel behövs för fartyget och redarens föreskrifter inte kanavvaktas, skall befälhavaren skaffa medlen på det sätt som är billigast förredaren. Befälhavarenskall under resan noggrant vårda lasten och i övrigt bevaka lastägarensintressen. Befälhavarenär behörig att, i enlighet med vad som gäller för en transportör ellerbortfraktare, företa rättshandlingar på lastägarens vägnar samt väcka talan imål som rör lasten och utföra denna talan. Befälhavarensvarar inte för de förbindelser som han har ingått på redarens ellerlastägarens vägnar. Befälhavarenskall ersätta den skada som han genom fel eller försummelse i tjänsten orsakarredaren, lastägaren eller någon annan vars intressen han skall bevaka. Skadeståndsom befälhavaren enligt första stycket eller i övrigt skall betala kan sättasned efter vad som är skäligt med hänsyn till beskaffenheten av det fel ellerden försummelse som ligger honom till last, skadans storlek elleromständighetema i övrigt. I fråga om skadeståndsansvaret för en befälhavaresom är arbetstagare gäller dock 4 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207). Närredaren begär det skall befälhavaren avge redovisning. Om redaren vUl klandraredovisningen, skall han väcka talan efter det attredovisningen mottogs. Klandras inte redovisningen , har redarenförlorat sin talan, om inte befälhavaren har förfarit svikligt. Iredovisningen skall befälhavaren tillgodoräkna redaren all särskild ersättningsom han har fått av avsändare, befraktare, lastägare, leverantörer eller andramed vilka han har haft att göra i egenskap av befiilhavare. Omfartyget beläggs med kvarstad eller utmäts av en utländsk myndighet, skallbefälhavaren genast underrätta närmaste svenska utlandsmyndighet i denfrämmande staten och, i fråga om skepp, registermyndigheten. Den utländskamyndighetens bevis om åtgärden skall, om det är möjligt, sändas tillregistermyndigheten. Förstastycket tillämpas också när kvarstaden eller utmätningen hävs. 14§ Befälhavaren på ett svenskt handelsfartyg, fiskefartyg eller stats- fartygskall genast rapportera till den myndighet regeringen före- Prop. 1. när någon i samband med fartygets drift har eller kanantas ha avlidit eller har fatt svår kroppsskada, 2.när någonombordanställd i annat fall har eller kan antas ha avlidit eller har fått svårkroppsskada, 3.när någon iannat fall än som avses i 1 och 2 har eller kan antas ha dmnknat från fartygeteller avlidit ombord och begravts i sjön, 4.när allvarligförgiftning har eller kan antas ha inträffat ombord, 5.när fartygethar sammanstött med ett annat fartyg eller stött på grund, 6.när fartygethar övergetts i sjön, 7.när i sambandmed fartygets drift skada av någon betydelse har eller kan antas ha uppkommitpå fartyget eller lasten eller på egendom utanför fartyget, eller 8. när förskjutning av någon betydelse har inträffat ilasten. Regeringen fär föreskriva att rapportering av händelser som är av betydelse för sjösäkerheten skall ske också i andra fallän som anges i första stycket. Befälhavaren skall rapportera till , när ianledning av en händelse som har eller kan antas ha inträffat i samband medfartygets drift, sjöförklaring skall hållas enligt 18 kap. 7 §. Bestämmelser om befälhavarens skyldigheter vidsjöförklaring finns i 18 kap. 6 kap. 2 - 14 §§ överensstämmer i sak med 59 - 70 §§(inklusive 59a §) sjölag. I 9 § andra stycket och 12 § andra styckethar genom tillägg av orden "transportör" respektive"avsändare" en anpassning skett till den nya terminologin påstyckegodstransporternas område. I övrigt har endast språkliga ändringargjorts. Bestämmelsen i 3 § har avfattats med beaktande av vadLagrådet har anfört om ett förtydligande av bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelser om befälhavarens skyldigheter vidsammanstötning mellan fartyg finns i 8 kap. 4 §. I denna paragraf, som är ny, lämnas en upplysning om befälhavarensskyldigheter enligt 8 kap. 4 § vid sammanstötning mellan fartyg. 16 § _ Bestämmelser om befälhavarens skyldighet att ta med ombord på fartyget finns i 22 kap. 2 §. I 22 kap. 2 § finns bestämmelser om bl.a. sjömäns rätt attfölja med på svenskt fartyg till bestämmelseorten eller annan hamn som fartygetskall anlöpa under resan. I denna paragraf, som är ny, lämnas en upplysning ombefälhavarens skyldigheter enligt dessa bestämmelser. 5.1.7 7 kap. Allmännabestämmelser om ansvar Prop. Redarenär ansvarig för skada som befälhavaren, en medlem av besättningen eller en lotsorsakar genom fel eller försummelse i tjänsten. Redaren är också ansvarig, omskada vållas av någon annan, när denne på redarens eller befälhavarens uppdragutför arbete i fartygets tjänst. Skadeståndenligt första stycket som redaren har betalat har han rätt att kräva tillbakaav den som vållat skadan. Bestämmelserom inskränkning av en redares ansvarighet finns i 9 och 13 - 15 kap. Paragrafenöverensstämmer i sak med 233 § sjölag. Endast språkliga ändringarhar gjorts. 5.1.88 kap. Om skada genom fartygs sammanstötning Omtvå fartyg sammanstöter så att skada uppstår på det ena fartyget eller påpersoner eller gods som finns ombord och sammanstötningen är orsakad genomvållande på endera sidan, skall den sidan ersätta skada och förlust somuppkommer därav. Harsammanstötningen orsakats genom vållande på båda sidor, skall dessa utgeersättning enligt förhållandet mellan de på ömse sidor gjorda felen. Omomständigheterna inte ger stöd fr någon viss fördelning skall vardera sidanersätta hälften av skadan. Varderasidan svarar endast för sin del av ersättningen. För skada på person svarardock båda sidor solidariskt. Omden ena sidan har betalat mer än sin del, fär den sidan kräva den andra på detöverskjutande beloppet. Mot ett sådant krav kan göras gällande samma rätt tillbefrielse från eller begränsning av ansvarighet som hade kunnat åberopas motden skadelidande enligt denna lag eller en motsvarande främmande lag ellerenligt förbehåll som är förenligt med den tillämpliga lagen. Ett förbehåll fårdock inte åberopas till befrielse från eller begränsning av ansvarighet utövervad som följer av bestämmelsema i 13 - 15 kap. eller motsvarande bestämmelser iden främmande lagen. Vidbedömandet av frågan om vållande till en sammanstötning skall särskilt beaktasom tiden medgav övervägande eller inte. Omen sammanstötning har inträffat genom en olyckshändelse eller om det inte kanutredas att den orsakats av vållande på endera sidan, svarar vardera sidan försin skada. Bestämmelsemai denna lag om sammanstötning mellan fartyg skall tillämpas även när till följd av ett fartygs manövrering eller på 201 liknandesätt skada orsakas på ett annat fartyg eller på personer eller gods som finnsombord på det, utan att fartygen sammanstöter. 4 § Prop. Om ett fartyg har sammanstött med ett annat fartyg är detbefälhavarens skyldighet att lämna det andra fartyget och de ombordvarandedär all behövlig och möjlig hjälp för räddning ur den uppkomna faran, om detkan ske utan allvarlig fara för det egna fartyget och de ombordvarande. Hanskall också för det andra fartygets befälhavare uppge namnet på det egnafartyget och dess hemort samt den ort eller den hamn varifrån det kommer ochden dit det skall gå. Paragrafema i detta kapitel överenstämmer i sak med 220 -223 §§ i 1891 ärs sjölag. Endast språkliga ändringar har gjorts. Bestämmelsema i 1 § första och femte styckena har avfattatsenligt Lagrådets förslag. 5.1.9 9 kap. Om ansvarsbegränsning Redaren har rätt att enligt bestämmelsema i detta kapitelbegränsa sin ansvarighet. Samma rätt har en sådan ägare av ett fartyg som inteär redare, den som i redarens ställe har hand om fartygets drift, fartygetsbefraktare, godsets avsändare samt var och en som utför tjänster i omedelbartsamband med bärgning. Med bärgning avses även åtgärder enligt 2 § förstastycket 4, 5 och 6. Om ansvar görs gällande mot någon för vilken redaren ellernågon annan person som avses i första stycket svarar, har även denne rätt attbegränsa sin ansvarighet enligt bestämmelsema i detta kapitel. Den som på gmnd av ansvarighetsförsäkring svarar för enfordran som är föremål för begränsning har rätt att begränsa sin ansvarighet isamma utsträckning som försäkringshavaren. Om inte annat följer av bestämmelsema i detta kapitel,föreligger rätt till ansvarsbegränsning, oavsett gmnden för ansvarigheten, beträffandefordringar med anledning av 1. person- eller sakskada, om skadan har uppkommit ombordpå fartyget eller i samband med fartygets drift eller med bärgning, 2.skada på gmndav dröjsmål vid befordran till sjöss av gods, passagerare eller deras resgods, 3.annan skada,om den har orsakats av intrång i en rättighet som inte gmndar sig på avtal ochden har uppkommit i samband med fartygets drift eller med bärgning, 4.åtgärder föratt lyfta, avlägsna, förstöra eller oskadliggöra ett fartyg, inbegripet alltsom finns eller har funnits ombord, som har sjunkit, strandat, övergetts ellerblivit vrak, 5.åtgärder föratt avlägsna, förstöra eller oskadliggöra fartygets last, och 6.åtgärder föratt avvärja eller begränsa skada för vilken ansvarsbegränsning gäller, ochskada som har orsakats av sådana åtgärder. Har den som fär begränsa sitt ansvar en motfordran motborgenären och gmndar sig fordringen och motfordringen på en ochsamma händelse, skall begränsningen avse endast den del av fordringen somöverstiger motfordringen. 3 § Prop. Rätttill ansvarsbegränsning föreligger inte beträffande 1. enfordran på bärgarlön, bidrag till gemensamt haveri eller på avtal gmndad ersättning för åtgärder som avses i 2 § första stycket 4, 5 eller 6, 2. en fordran med anledning av oljeskada som omfattasav 1 § och 2 § första stycket lagen (1973:1198) om ansvarighet för oljeskadatill sjöss, 3. en fordran som är underkastad en intemationeUkonvention eller en nationell lag som reglerar eller förbjuder begränsning avansvarighet för atomskada, 4. en fordran med anledning av atomskada orsakad avatomfartyg, 5. en fordran med anledning av skada som har drabbaten lots eller den som är anställd hos någon som avses i 1 § första stycket ochvars skyldigheter står i samband med fartygets drift eller méd bärgningen, och 6. en fordran på ränta eller ersättning förrättegångskostnader. Rätttill ansvarsbegränsning föreligger inte för den som visas själv ha vållatskadan uppsåtligen eller av grov vårdslöshet och med insikt att sådan skadasannolikt skulle uppkomma. Omrätt till ansvarsbegränsning föreligger, skall ansvarsbeloppen bestämmas påföljande sätt. Förfordringar med anledning av personskada som har tillfogats fartygets egna passagerare är ansvarsgränsen 46 666 särskilda drag ningsrätter (SDR) multiplicerat med det antal passagerare som far tyget enligt sitt certifikat har tillstånd att befordra, dock högst 25 miljoner SDR. Förandra fordringar med anledning av personskada är ansvars gränsen 333 000 SDR, om fartygets dräktighet inte överstiger 500. Ar dräktigheten högre, höjs ansvarsgränsen förvarje dräktighetstal från 501 till 3 000 med 500 SDR, för varje dräktighetstalfrån 3 001 till 30 000 med 333 SDR, för varje dräktighetstal från 30 001 till70 000 med 250 SDR, och för varje dräktighetstal över 70 000 med 167 SDR. Förandra slag av fordringar samt fordringar som avses i 2, i den mån de inte tillgodoses med de belopp som anges där, är ansvars gränsen 167 000 SDR, om fartygets dräktighet inte överstiger 500. Ar dräktigheten högre, höjs ansvarsgränsen förvarje dräktighetstal från 501 till 30 000 med 167 SDR, förvarje dräktighetstal från 30 001 till 70 000 med 125 SDR, och förvarje dräktighetstal över 70 000 med 83 SDR. Ansvarsgränsemai 1 - 3 gäller summan av alla fordringar som på gmnd av en och samma händelse har uppkommit mot redaren, ägare av fartyg som inte är redare, den som i redarens ställe har hand om fartygets drift, fartygets befraktare, godsets avsändare samt mot någon för vilken dessa svarar. Ansvarsgränsernaför bärgare som inte utför bärgning från fartyg eller som uteslutande arbetar från det fartyg som bärgningen avser, skall motsvara de ansvarsgränser som gäller för fartyg med en dräktighetav 1 500. Ansvarsgränsema gäller summan av alla förd- 203 ringarsom på gmnd av en och samma händelse har uppkommit mot en sådan bärgare och motnågon för vilken denne svarar. Medfartygets dräktighet avses bmttodräktigheten beräknad enligt bestämmelsemaom skeppsmätning i bilaga 1 tiU inter- Prop. 1993/94:195 nationellaskeppsmätningskonvention. Vad som avses med SDR anges i 22 kap. 3 §. Varjeansvarsbelopp skall fördelas mellan borgenärema i förhållande till storlekenav de styrkta fordringar av det slag som ansvarsgränsen avser. Omdet belopp som avses i 5 § 2 inte räcker till för betalning av de fordringarsom anges där, skall återstoden av dessa fordringar betalas ur det belopp somnämns i 5 § 3 med samma rätt som övriga där angivna fordringar. Harredaren eller någon annan, innan ansvarsbeloppet fördelats, helt eller delvisbetalat en fordran, inträder han i borgenärens rätt intill det belopp som hanhar betalat. Visarredaren eller någon annan att han senare kan bli skyldig att helt eller delvisbetala en fordran som han, om den hade betalats före ansvarsbeloppets fördelning,skulle ha kunnat kräva åter ur ansvarsbeloppet enligt tredje stycket, skallmedel tills vidare avsättas för att han senare skall kunna göra sin rättgällande. Omdet med anledning av en fordran av det slag som är föremål för ansvarsbegränsninghär i landet har väckts talan eller framställts begäran om kvarstad eller andrarättsliga åtgärder, kan en begränsningsfond upprättas. Fonden skall upprättashos den domstol där talan har väckts eller hos sjörättsdomstolen för den ortdär kvarstad eller andra rättsliga åtgärder har begärts. Enbegränsningsfond anses upprättad med verkan för alla personer som kan åberopasamma ansvarsgräns. Den är avsedd för betalning endast av fordringar av detslag som ansvarsgränsen avser. Sedanen begränsningsfond har upprättats i , får här i landet talan om enfordran av det slag som är föremål för ansvarsbegränsning väckas endast ibegränsningsmål. Detta gäller också talan om frågan humvida den som harupprättat begränsningsfonden har rätt till ansvarsbegränsning och om frågan omfördelning av fonden. Behörigatt väcka talan i ett begränsningsmål är den som har upprättat fonden, dennesförsäkringsgivare och den som gör gällande en fordran av det slag som ärföremål för ansvarsbegränsning. Närmarebestämmelser om begränsningsfond och begränsningsmål finns i 12 kap. Densom har gjort gällande en fordran mot en begränsningsfond som har upprättats iSverige eller i en annan konventionsstat, kan inte med anledning av dennafordran erhålla säkerhetsåtgärd eller utmätning avseende fartyg eller någonannan egendom, som tillhör någon som fonden har verkan för enligt 7 § andrastycket och som har rätt till ansvarsbegränsning. Sedanen begränsningsfond har upprättats här i landet eller i mark, eller , kan säkerhetsåtgärd eller utmätning av seende fartyg eller någon annan egendom som tillhör någon som fonden har verkan för enligt 7 § andra stycket och som har rätt till ansvarsbegränsning inte ske med anledning av en fordran som kan 204 görasgällande mot fonden. Har säkerhetsåtgärd eller utmätning redan skett, skallåtgärden hävas. Säkerhet som har ställts för att avvärja säkerhetsåtgärd ellerutmätning eller för att få en sådan åtgärd hävd Harfonden upprättats i en annan konventionsstat än som avses i andra stycket, kanrätten eller kronofogdemyndigheten avslå en begäran om säkerhetsåtgärd ellerutmätning, häva en säkerhetsåtgärd eller utmätning som redan har skett ellerfrige en säkerhet som har ställts. En begäran om säkerhetsåtgärd ellerutmätning skall alltid avslås och, om fonden har upprättats innan en sådanåtgärd vidtagits eller säkerhet ställts, åtgärden hävas och säkerheten friges,när fonden upprättats i a) den hamn där den händelse har inträffat på vilkenfordringen gmndas eller, om händelsen inte har ägt mm i hamn, den första hamnsom fartyget har anlöpt efter händelsen, eller b) landstigningshamnen, om fordringen avserpersonskada som har drabbat en person ombord på fartyget, eller c) lossningshamnen,om fordringen avser skada på fartygets last. Första och tredje styckena kan även tillämpas om det visas att en fondsom har upprättats i en stat som inte är konventionsstat är jämställbar med ensådan begränsningsfond som avses i 7 §.