prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Andra kurser har redan övergått till högskoleutbildningeller bör göra det. Dit hör utbildningar för tandtekniker och föroptiker. Vissa kurser har ett innehåll som bygger på slutförd utbildning igymnasieskolan. Sådana utbildningar kan finnas kvar inom ramen förpåbyggnadsutbildning i komvux. Vidare finns det ett mindre antal kurser, sominte förutsätter slutförd gymnasieutbildning, men som har speciella krav påålder eller yrkeserfarenhet och därmed riktar sig enbart till vuxna. Ävensådana kurser bör finnas kvar inom komvux. Beredningen av dessa frågorfortsätter i och . Avsikten är att nyaeller aktualiserade kursplaner för påbyggnadsutbildningar inom komvux skallföreligga före /96. När det gäller kommunernasmöjligheter att erbjuda yrkesutbildningar för sina ungdomar vill regeringenförst konstatera, att alla ungdomar upp till numera har rätt till engymnasial utbildning, däremot inte till flera. Den som efter avslutadgymnasieskola behöver ytterligare utbildning räknas som vuxenstuderande. Någonabsolut rätt till gymnasial utbildning eller påbyggnadsutbildning finns inteför vuxna enligt skolla- gen.Enligt skollagen är kommunernas ansvar dock klart och entydigt. Prop,1993/94:100 De skall erbjuda gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning Bil, 9 och de skall sträva efter att erbjudautbildning som svarar mot efterfrågan och behov. Av avskolan 1993 framgår bl.a. att den synliga efterfrågan på grundläggandevuxenutbildning tillgodoses av kommunerna. När det gäller gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning är situationen en annan. Där ärefterfrågan på utbildning just nu större än tillgången. anser detinte uteslutet att kommunerna genom rationaliseringar och effektiviseringar kanbereda utrymme för fler vuxna att delta i utbildning. Det är också möjligt attett bättre samarbete mellan olika utbildningsformer och utbildningsanordnarekan bidra härtill. En viktig orsak till den storaefterfrågan på vuxenutbildning just nu är givetvis arbetsmarknadsläget. 1 detsammanhanget vill vi erinra om att har beslutat om betydande extraresurser under /94 i både gymnasieskolan, komvux ochfolkhögskolan till särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslösheten. Iinledningen till denna huvudtitel anger regeringen att dessa åtgärder börfortsätta . 8 Kunskaper i och intresse för naturvetenskaplig ochteknisk utbildning Intresset för teknisk och naturvetenskaplig utbildning harunder minskat, som ett flertal utredningar pekar påett ökat behov av kvalificerade tekniker, ingenjörer och naturvetare. Regeringenhar därför tagit flera initiativ i syfte att öka rekryteringsbasen för dessautbildningar. och Verket förhögskoleservice har fått i uppdrag att inventera ochgenomföra åtgärder som långsiktigt kan öka ungdomars intresse ochförutsättningar för utbildningar med teknisk och naturvetenskaplig profil. Föratt genomföra uppdraget får verken . Medlenskall inte användas för att finansiera direkt skolverksamhet. Ansvaret fördenna verksamhet ligger på kommunerna. Verken skall genom att skapareguljära kanaler för information mellan olika skolor/högskolor och olikanivåer inom utbildningsorganisationen bidra till ökad spridning av goda idéeroch pågående aktiviteter. En annan uppgift blir att utarbeta förslag tillövergripande strategier för metodutveckling vad gäller innehåll och arbetssätti undervisningen. Dessa förslag skall ses som ett stöd för kommunerna och deenskilda skolorna. Vidare skall verken kontinuerligt följa upp hur kommandeverksamheter inom ramen för det s.k. basåret utvecklas. Basåret inrättades föratt ge de förhållandevis stora grupper av ungdomar som genomgåttgymnasieskolans samhällsvetenskapliga och ekonomiska utbildningar möjlighet attbli behöriga till bl.a. högre teknisk utbildning. Befintligaoch blivande teknik/naturvetarcentra (science centra) spelar Prop, 1993/94:100en betydelsefull roll i arbetet med nyskapande och aktiverande fortbild- Bil. 9ning av lärare inom området teknik/naturvetenskap. För att stödja deverksamheter som av en arbetsgrupp (U 1993:C) bedömts ha bl.a. de organisatoriskaförutsättningarna att utveckla denna roll, ställer regeringen totalt 6miljoner kronor till förfogande för en tvåårsperiod. Inför /96kommer en förnyad prövning att ske av verksamheten inom befintliga ochnytillkomna centra. Dennya gymnasieskolan och den förändrade styrningen av skolan ställer krav på enöversyn av hela regelsystemet. I den reformerade gymnasieskolan finns det störreflexibilitet och större möjligheter att anpassa utbildningen efter elevensönskemål. Det finns ett tilltagande intresse från kommuner att profilera sittutbildningsutbud inom olika områden. I många kommuner finns också ett stortintresse för profileringar med idrottsinriktning. Regeringen har mot dennabakgrund uppdragit åt att göra en förutsättningslös översyn avregelsystemet kring idrottsgymnasier. 1992/93 Utgift 210 871 025 1993/94 Anslag 223383 000 1994/95 Förslag 242922 000 Statens skolverks arbetsuppgifteroch organisation framgår av förordningen (1991:1121) med instruktion förStatens skolverk. är central förvaltningsmyndighet för detoffentliga skolväsendet (exklusive statliga specialskolor). Det övergripande målet förSkolverket är att verka för att de mål och riktlinjer för skolan som riksdagenoch regeringen har fastställt skall förverkligas inom givna ramar. skall särskilt följa ochutvärdera skolan, lägga fram förslag till utveckling av skolan och medverkatill sådan utveckling. skall även ha tillsyn över skolan. skall därutöver svaraför kansliresurser åt Skolväsendets överklagandena mnd. Från anslaget täcks kostnader förnationell utvärdering och prov, statistikproduktion samt kostnader för visspersonal vid statliga realskolor. har av regeringen fått dispens från kravet attlämna årsredovisning för /93. har dock, som ettled i utvecklingen av sin resultatuppföljning, kommit in med en frivillig årsredovisning. Verksamheten redovisas i fem programområden,nämligen Uppföljning, Utvärdering, Nationell skolutveckling. egna utgifterfinansieras med anslag. Intäkterna är försumbara. Verket har inte använttilldelat anslag fullt ut. Det beror bl.a. på att samtliga tjänster inte varittillsatta under hela budgetåret. hade 254 fastanställda. Kostnaderna för verksamhetenfördelar sig på programområden med på Uppföljning, påUtvärdering, på Utveckling, på vardera Forskning och Tillsyn,på Stödfunktioner samt på Övriga skolfrågor. Under /93 harSkolverket slutfört 86 projekt, besvarat 104 remisser, behandlat 48tillsynsärenden samt handlagt 97 ärenden om fristående skolor. har under /93 inkommit 1 125 ärenden. 1513 ärenden har avgjorts. har för budgetåren 1991/92 - 1992/93redovisat verksamheten inom programområdena Uppföljning, Utvärdering, Utveckling,Tillsyn och Forskning. Fristående skolor redovisas särskilt. De mest synliga resultaten avSkolverkets insatser återfinns inom Uppföljnings- och Utvecklingsprogrammen.Det är också inom dessa områden som arbetet med ett antal regeringsuppdrag harkrävt stora insatser. Inom Forskningsprogrammet har en omstrukturering avsektorsforskningsstödet påbörjats. Utvärderings- och Tillsynsprogrammen ärunder uppbyggnad. Detta innebär att resultat tidigast om ett par årkan präglas av egeninitierat arbete. Utvecklingsprogrammet ochForskningsprogrammet redovisas under anslagen A 4. Stöd för utveckling avskolväsendet respektive A 5. Forskning inom skolväsendet. har, i enlighet med regeringens uppdrag,utvecklat ett nationellt uppföljningssystem som tagits i full drift budgetåret1992/93. Ett avtal har utarbetats somreglerar förhållandet mellan och vad gällerinsamling och bearbetning av data. Data ur uppföljningssystemetredovisas i fyra publikationer. Förutom "Beskrivande data omskolverksamheten" redovisas "Jämförelsetal förskolhuvudman" både som delårsrapport och som årsrapport. Dessutompubliceras ett mer omfattande tabellmaterial kallat "Grundfakta om svenskskola". har redovisat underlagför ett nytt provsystem. En fördjupad analys av kommunernas skolkostnader hargenomförts. En modell för att närmare analysera skolkostnader har tagits fram. har under /93 bedrivit 37utvärderingsprojekt, varav 17 har avslutats. Det resursmässigt störstaprojektet, Den nationella utvärderingen av 1992 (),avslutades . En närmare beskrivning av och dess resultathar lämnats i rapporten av skolan 1993 (Rapport nr 32). En plan för det fortsattaUtvärderingsprogrammet har tagits fram. Valet av områden förutvärderingsstudier har främst skett utifrån två överväganden. Det ena avserangelägna områden inom ramen för det nya styrsystemet, t.ex. valfrihetsfrågan,den flexibla skolstarten, hemspråksundervisningen samt kommunernas principerför resursfördelning. Det andra utgår från behovet att skapa en kunskapsgrundför det kommande utvärderingsarbetet. Tillsynsprogrammet Prop, 1993/94:100 praxis i tillsynsärenden har varit att iförsta hand ge skolhuvudmannen i fråga möjlighet att själv rätta tilleventuella missförhållanden. De huvudsakliga insatserna inom programområdethar gällt anmälningsärenden. har också genomförttillsynsutredningar vid fristående skolor som varit i drift . har tagit fram kriterier som används införbeslut om godkännande av fristående skolor på grundskolenivå. Antaletfristående skolor för skolpliktiga elever har mer än fördubblats. Under verksamhetsperiodenhar godkänt 127 fristående skolor för skolpliktiga elever. framhåller att en analys av de mestbetydelsefulla faktorerna som påverkar skolan och dess framtida villkor måstebehandla såväl den omvärld skolan verkar i som de förändringar som sker och kanförväntas ske inom skolväsendet. pekar bl.a. på internationaliseringsprocesser,utvecklingen på arbetsmarknaden, sociala och kulturella förändringar isamhället, medie- och teknologiutveckling m.m. som viktiga faktorer förutvecklingen av skolan. Bland pågående och förväntade förändringar inomskolväsendet lyfter fram några områden som framöver bedöms somsärskilt väsentliga. Dessa områden är dels de förändrade kompetenskrav och kravpå livslångt lärande som skolan måste möta, dels utvecklingen i den kommunalasektorn, dels den pågående reformeringen av skolan. Resursanalys och planerad inriktning för verksamheten konstaterar att inga större förändringarbehöver göras vad gäller fördelningen av resurserna. Organisationen ärdimensionerad och uppbyggd for att fullgöra de uppgifter som ålagts verket.Även lokalsituationen är tillfredsställande. Under två första år hararbetet i hög grad präglats av att ta fram verktyg och metoder för att följaupp och utvärdera skolverksamheten. Detta arbete ser verket som investeringaroch utvecklingskostnaderna betraktas som engångskostnader.Uppföljningsverksamheten innefattar dock stora statistiksystem, som ävenfortsättningsvis kommer att kräva relativt omfattande resurser för drift ochlöpande underhåll. Vissa rationaliseringsvinster bör, enligt verkets mening,kunna göras . Utvecklingsinsatserna är emellertid inte heltavslutade inom denna del av verkets arbete. återstår att ta framett nytt nationellt provsystem samt att utveckla tillståndsbeskrivningarna ochde återkommande attitydmätningarna. Tyngdpunkten iuppföljningsprogrammet kommer att ligga på tre typer Prop. 1993/94:100 avuppgifter; löpande arbete, fortsatta utvecklingsinsatser samt olika ty- Bil. 9 per av insatser för fördjupade uppföljningsanalyser. Vad gäller fortsattautvecklingsinsatser kommer bl.a. att utveckla ett nytt nationelltprovprogram liksom system för återkommande uppföljning av elevers, föräldrarsoch avnämares attityder till skolan. En kvalitetssäkring av alla delar avuppföljningssystemet planeras. Statistiksystemet skall följas upp för attminimera kostnaderna. Ett s.k. signalsystem planeras för att verket skall fåunderlag till prioriteringar och styrning av den egna verksamheten. En central uppgift inom ramen förfördjupade uppföljningsanalyser är att följa effekterna av reformerna inomskolsektorn. kommer att prioritera fördjupade analyser avkommunernas skolkostnadsut-veckling, resursfördelningssystem ochproduktivitetsutveckling. I övrigt räknar med atttyngdpunkten successivt kommer att förskjutas dels från uppföljning motutvärdering, dels från insamling av data till mer av analys och sökande efterförklaringar och samband. räknar med att arbetetmed nationeU skolutveckling även i fortsättningen kommer att kräva relativtstora resurser. Betydande utvecklingsinsatser krävs förinförandet av nya läroplaner och nya betygssystem. Ambitionen är emellertidatt mot slutet av treårsperioden kunna föra över resurser frånutvecklingsinsatser till utvärdering av de genomförda reformerna. För att kunnaöka insatserna för strategisk skolutveckling kommer verket att försökarationalisera de mer rutinartade uppgifterna som t.ex. stipendieförmedling. kommer att inriktautvärderingsprogrammet dels mot en fortsatt utveckling av programmet och desssamband med övriga program, dels mot insatser med anledning avreformer som är aktuella eller brister som har identifierats inom skolväsendet.Utvärdering kommer också att göras av styrsystemet och dess effekter. kommer äventillsynsprogrammet att präglas av det pågående reformarbetet, bl.a. de beslutsom fattats om nya läroplaner och nya betygssystem. Tillsynen av friståendeskolor kommer enligt bedömning att växa snabbt underanslagsperioden. kommerSkolverket bl.a. att följa och utvärdera utvecklingen inom friskoleområdet. Enstrategi för utvärdering och utveckling av jämställdheten i skolan harutformats. Arbetet med att återföra information från det nationellauppföljningssystemet, tillständs-beskrivningarna, tillsynen m.m. till regeringoch riksdag samt skolhuvudmannen fortsätter, liksom arbetet med att genomföraden nationella datapolitiken på skolområdet. kommerSkolverket vidare att arbeta med att utveckla mått på produktiviteten inommyndigheten, såväl för den rutinartade verksamheten som förutredningsverksamheten. 3 1993/94. Nr 100 Bi/aga 9 föreslår att anslagettillförs resurser motsvarande ett personår för arbetet med (+ ). föreslår att anslagetutökas med , varav 17 miljoner kronorför /95, för /96 samt 14miljoner kronor för /97 avseende ökade kostnader för ett nyttprovsystem. föreslår att besparingenom tas ut med per budgetår. beräknar medelsbehovetunder anslaget till för perioden /95-1996/97, varav för /95 (exklusive löne- och prisomräkning). Prop.1993/94:100 Bil. De övergripande målen bör ligga fast. Ramanslag 1994/95 frivilliga årsredovisning ger en god bild avverksamheten. () hargranskat årsbokslutet för avseende /93. EnligtRRV:s bedömning är årsbokslutet rättvisande. Den fördjupadeanslagsframställningen visar att verksamheten har bedrivits med ensådan inriktning att de uppsatta verksamhetsmålen kan nås. insatser inomuppföljnings- och utvärderingsområdena har bl.a. resulterat i flera rapporterav stort värde för såväl den lokala som den centrala nivån. Den bild avgrundskolan som den nationella utvärderingen ger, kommer att ha stor betydelseför beslutsfattare på olika nivåer i det fortsatta arbetet med reformeringen avgrundskolan. Regeringen utgår från att utvecklar motsvarande uppföljnings-och utvärderingssystem för de frivilliga skolformerna. har redovisat attmängden ärenden, främst tillsyns- och överklagandeärenden, har ökat under detvå verksamhetsåren. har byggt upp en organisation för sinverksamhet i enlighet med de mål som satts upp och de resurser som getts. Denresursanalys som gör finner regeringen vara väl avvägd med hänsyntill framtids- och omvärldsanalysen. Under avsnittet Resursanalys och planerad inriktning förverksamheten har ingående redovisats vilken inriktning avser geverksamheten. Verket har också förändrat organisationen för att bättre mötadessa krav. Regeringen har ingenting att erinra mot den av verket angivnainriktningen. Den bör därför läggas fast. har redovisat nyckeltalsom visar produktivitetsutvecklingen i delar av myndighetens verksamhet. Förden utredande verksamheten saknas mått och jämförelser.Regeringen ser positivt på ambitioner att utveckla sådana mått. Regeringens slutsats är att valdaprogramstruktur med inriktning på verksamhetsmålen bör ligga till grund förverkets arbete för kommande treårsperiod. skall därutöver inriktasitt arbete på sådana arbetsinsatser som kommer att föranledas av dennationella utvecklingsplan, som regeringen kommer att presentera för riksdagenunder . I utvecklingsplanen kommer bl.a, rapporten av skolanatt behandlas. verksamhet finansierasfrån i huvudsak fyra anslag, A 1. , A 4. Stöd för utveckling avskolväsendet, A 6. Fortbildning m.m. och A 7. Genomförande av skolreformer.Planeringsramar för del är enligt regeringens bedömning endast meningsfullaom de innefattar alla dessa anslag. I fråga om den verksamhet som anslagetGenomförande av skolreformer är avsett för, är arbetsfördelningen mellanregeringskansliet och verket mycket flexibel och varierande över tiden på ettsätt som inte kan förutses i detalj. Redan av det skälet blir en planeringsrammindre meningsfull. Dessutom avser regeringen att genomföra vissa förändringarsom rör ledarskapsutveckling och kompetensförsörjning i skolan. Detta kankomma att beröra anslaget Fortbildning m.m. Dessa osäkerhetsfaktorer vadbeträffar totala ekonomiska utrymme gör att regeringen inte finnerdet meningsfullt att sätta upp några planeringsramar för verket. Vid beräkningen av anslaget tillSkolverket har regeringen beaktat verkets påtagligt sänkta lokalkostnader. Antalet ärenden för har väsentligt överstigit det som uppskattades närÖverklagandenämnden inrättades. Med hänsyn till att regeringen endast harberäknat ett besparingskrav på för /95, ärregeringen emellertid inte beredd att tillföra anslaget ytterligare resurser fördetta ändamål. Enligt vår uppfattning ryms den begärda personalökningen inomramen för tillgängliga resurser. (1 och 3) Regeringen beräknar för budgetåret1994/för ökade kostnader för ett nytt provsystem enligtde riktlinjer som redovi- sats förriksdagen i propositionerna om nya läroplaner och betygssystem Prop,1993/94:100 (prop, 1992/93:220 och 250), ( 2) Bil. För /94 finns underanslaget B 4, Stöd för utveckling av skolväsendet avsatta förråd och stöd till skolor och huvudmän när det gäller internationella kontaktersamt för administration och utökade tillsyn m,m, avutlandsskolorna. Regeringen förordar att dessa medel förs över till dettaanslag. Redan vid tillkomst överfördes Statistiskacentralbyråns (SCB) medel för skolstatistik till som fickbeställaransvar. Det var då fråga om en försöksverksamhet under pågåendeutredningsarbete. är detta arbete avslutat och regeringen har tagit slutligställning till ansvarsfördelningen vad gäller statlig stadstik. För Skolverketsdel innebär dessa ställningstaganden att beställaransvaret för skolstatistikeninte längre har försökskaraktär utan blir en permanent uppgift. Därutöverutvidgas beställaransvaret, med undantag för viss övergripande publicering,till att gälla all publicering av skolstatistik och utvecklingsarbete. Därvidankommer det på att också beakta behovet av längre tidsserier. I den nu gällandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun har staten genom lärarutbildningenpåtagit sig ett ansvar för lärarförsörj-ningen. I dimensioneringen avlärarutbildningen har ett viktigt underlag varit lärarprognoser, dvs. kalkyleröver tillgång på och behov av lärare. Arbetet med lärarprognoser har till vissdel utförts av prognosinstitutet vid SCB. föreslås nu fåbeställaransvaret för denna verksamhet. I denna roll har självfalletatt beakta den nya ansvarsfördelningen som lägger ett större ansvar på kommunerå ena sidan och universitet och högskolor å den andra. Regeringen avser att behandladenna fråga närmare i den kommande utvecklingsplanen för skolan. I enlighet med det principbeslutriksdagen har fattat om ansvar för den statliga statistiken (bet. 1992/93:FiU7,rskr. 1992/93:122) har förts över till detta anslag förSkolverkets beställaransvar för skolstatistik från sjunde huvudtitelns anslag D8. : Statistik, register och prognoser. Regeringensöverväganden avseende ansvarsfördelningen mellan SCB och andra myndigheteråterfinns i bilaga 8 anslaget D 8. : Statistik,register och prognoser. I övrigt räknar regeringen endastmed förändringar under anslaget av automatisk natur. 3. till /95 anvisar ett ramanslag på . i skolan Prop, 1993/94:100 1992/93 Utgift 92 911758 1993/94 Anslag 97815 000 1994/95 Förslag 106966 000 Arbetsuppgifter och organisationför i skolan () framgår avförordningen (1991:1081) med instruktion för förhandikappfrågor i skolan. De övergripande målen förmyndigheten är att ge hjälp och stöd till kommunerna och fill sådana friståendeskolor som står under statlig tillsyn, för att underlätta skolgången för elevermed funktionshinder i skolan samt ge stöd till eleverna i skolarbetet. Institutetskall som en särskild uppgift utveckla, framställa och distribuera läromedelför synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva samt elever medutveck-linstörning. Vidare skall institutet informera om lämpliga läromedel. Institutet är central förvaltningsmyndighetför specialskolorna och Tomtebodaskolans resurscenter. Till institutets ansvarsområde hörockså aft främja forsknings- och utvecklingsarbete rörande stödinsatser förelever med funktionshinder i skolan. har i sin fördjupade anslagsframställning redovisatverksamheterna inom områdena specialpedagogiskt stöd och läromedelsproduktion.För dessa verksamhetsområden har fastlagt följande mål. skall erbjudabarn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt kommuner och föräldrarändamålsenliga tjänster och produkter, så att funktionshindrade elever får enlikvärdig utveckling och utbildning med övriga i samhället. Resultatanalysenvisar att detta mål inte har uppnåtts. SIH:s resultatanalys för budgetåren1991/92-1992/93 visar att den specialpedagogiska stödorganisationens insatserhar efterfrågats och fyllt ett viktigt behov i samhället. framhåller t.ex.att SIH:s konsulenter, i samråd med kommunerna, så gott som alltid lyckatsfinna goda lösningar för elever med svåra fysiska funktionshinder. Debegränsade konsulent- och stödresurserna som finns för elever medflerhandikapp i särskolan gör att detta område enligt SlH:s bedömning markantskiljer sig från den i övrigt i stort sett positiva bilden. SIH:s redovisning avläromedelsproduktionen visar att läromedelsenheterna i allmänhet inte harkunnat täcka behovet för sina målgrupper. har på olika sätt genomförtbehovsanalyser och menar att bristen på läromedel inom samtliga områden varitså uppenbar och akut att en analys av behovstäckningen fått anstå. hänför iprincip alla dessa problem till bristande resurser. har, i syfte att kunna bedömaeffektiviteten och vilka effekter myndighetens insatser haft i samhället, söktutarbeta relevanta instru- Dessa mått är enligt myndigheten under ut- Prop. 1993/94:100veckling. När det gäller den specialpedagogiska stödorganisationen anser Bil. 9institutet bl.a. att det ekonomisystem som utarbetats gör det möjligt attkombinera uppgifterna om konsulenternas tidsanvändning med resursåtgången förvarje aktivitet. strävar efter att även utveckla ett kvalitetsmått somanger effekten av gjorda insatser. När det gäller läromedelsproduktionen anserSIH att myndigheten nu har de instrument som behövs för en effektiv uppföljningav verksamheten. De resultatmått som tagits fram har utvecklats /93 och ligger till grund för uppföljningen av verksamheten.Vilka resultatmåtten är har dock inte redovisats. Institutet anser att denjämförelse som gjorts med andra läromedelsproducenter visar att myndighetensläromedelsproduktion i allmänhet är konkurrenskraftig. I sin framtidsanalys framhåller bl.a. att de förändringarsom sker i samhället medför att också konsulenternas arbetsuppgifter förändras.Bam till invandrare och flyktingar är en elevgrupp som ökar. En nypersonalgrupp, som efterfrågar konsulenternas råd och stöd, är t.ex. denfritidspersonal som genom utbyggd skolbarnomsorg finns i skolan. Den snabbatekniska utvecklingen av datoriserade hjälpmedel ställer nya och stora krav påkonsulenterna som pedagogiska rådgivare.