prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna proposition till . Statsrådet har varit föredragande vid regeringssammanträdet. Propositionens huvudsakliga inneh ll Regeringen f resl r att resurserna f r skolans internationalisering f rstr ks med totalt . Bland annat f resl s att resurser satsas p - l rares, skolledares och elevers internationella kontakter m.m., - en funktion som kan ge r d och st d till huvudm n och enskilda skolor n r det g ller internationella kontakter och - introduktionskurser i svenska f r elever fr n utlandet som tas emot i gymnasieskolan. I propositionen f resl s ven att en elev p ett program i gymnasieskolan skall ha r tt att fullf lja sin utbildning p det aktuella programmet efter h gst ett l s rs ledighet f r utlandsstudier. En kommun eller en frist ende skola som s nskar b r vid sidan av sin gymnasieskola f anordna IB-utbildning (International Baccalaureate) utan godk nnande av regeringen. Elevens hemkommun blir skyldig att betala ers ttning till utbildningsanordnaren f r kostnaderna f r utbildningen. I propositionen dras ven riktlinjerna upp f r ett ndrat och f rb ttrat bidrag till utlandsundervisningen fr n . Bland annat f resl s att bidraget schabloniseras i h gre grad n . 1 rendet och dess beredning Skolans yttersta uppgift r att ge dem som r unga kunskaper, f rdigheter och en grund att st p som kan komma till anv ndning fram ver. Till det som kan s gas med visshet om framtiden r att det internationella utbytet och samarbetet kar i betydelse och omfattning. Det finns ett stort och v xande intresse hos eleverna att l ra sig fr mmande spr k och att f m jlighet att resa, studera eller arbeta i andra l nder. M nga av dem som g r i skolan kommer under en eller flera perioder av sitt liv att arbeta i ett annat land. Allt fler svenska elever kommer att tillbringa n gon del av sin skoltid i en svensk eller annan skola i utlandet. I stort sett alla kommer att, i yrkeslivet eller privat, resa och komma i kontakt med andra l nder och spr k. Denna utveckling st ller skolan inf r nya och stimulerande utmaningar. Regeringens l ngsiktiga ambition r att st dja dessa internationella kontakter och utbyten p skolans omr de och att i m jligaste m n verka f r att fler svenska elever bereds tillf lle att studera i utlandet . Internationaliseringen av det svenska samh llet har under de senaste rtiondena p skyndats. Ett viktigt sk l till detta r de framsteg som gjorts i str vandena inom EG att skapa ett gr nsl st , byggt p fri r rlighet f r m nniskor, tj nster, varor och kapital. Insatserna f r skolans internationalisering m ste d rf r ocks ses som en f ljd av det europeiska integrationsarbetet och de nya f ruts ttningar f r det arbetet, som skapats genom frig relsen och demokratiseringen i st- och . Behovet av och intresset f r internationell samverkan kar inom alla omr den. Ideellt samarbete f r milj n och de globala verlevnadsfr gorna, mot krig och konflikter, inom bist nd och mission samt f r idÂeutbyte och gr nsl s f rst else engagerar m nga, inte minst ungdomar. Det engagemanget r en tillg ng f r hela samh llet, inte minst skolan. Ett annat sk l r den tilltagande internationaliseringen av det ekonomiska livet. r ett land med ett i h g grad internationaliserat n ringsliv och ett v lst nd byggt p utrikeshandel. Undanr jandet av handelshinder genom och ett m jligt svenskt EG-medlemskap kommer att ytterligare ka det internationella handelsutbytet. Frihandelns principer omfattas av alltfler l nder och d rmed kar ocks det internationella utbytet f r svenska f retag och deras personal. Ett tredje sk l r de m jligheter som f rb ttrade kommunikationer och ny informationsteknologi erbjuder och som inneb r att de dagliga kontakterna mellan m nniskor i olika delar av v rlden underl ttas och kar i betydelse och omfattning. I detta sammanhang har utvecklingen p mediaomr det spelat en mycket viktig roll f r att knyta n rmare band mellan olika l nder och folk. Skolans uppgifter och utmaningar r mot denna bakgrund flera. Det handlar om att skolan i m ste ge goda kunskaper i fr mmande spr k och kulturer. Goda kunskaper i de stora europeiska spr ken kommer att bli en n dv ndighet f r allt fler. Goda kunskaper i modersm let och en fast f rankring i det svenska och nordiska kulturarvet kommer att bli viktigare, inte minst f r de barn och ungdomar som bor utomlands under en eller flera perioder av sin skoltid. P motsvarande s tt kommer det att bli viktigare att kan erbjuda en internationellt anpassad skolg ng f r de utl ndska medborgare som bor och arbetar i . Men insatserna m ste ocks omfatta det internationella utbytet mellan olika l nders skolv senden. Det som tidigare framf rhandlats innebar p sikt att svenska elever ges m jlighet att delta i de utbytesprogram som finns inom EG. Det ndrade avtal som r under f rhandling med anledning av att inte tilltr dde det tidigare kan inte f rv ntas inneb ra n gon ndring p denna punkt. Elev- och l rarutbytet med v ra grannl nder v xer, inom genom Nordplus Junior men framf r allt genom lokala initiativ av enskilda skolor. I v xande utstr ckning sker utbytet ocks med de baltiska l nderna och med och . V rdet av vistelse och utbildning i ett annat land r f r de flesta stort och l ngsiktigt. F rutom att ge spr ktr ning r det en berikande upplevelse som bidrar till att skapa en insikt hos den enskilde om skillnader mellan olika l nder och deras levnadsbetingelser. D rf r r det en viktig del av internationaliseringsarbetet att p olika s tt ka antalet elever som deltar i s dant utbyte. har merparten av utbytet skett inom den h gre utbildningen. Det finns dock sk l f r att ka det internationella utbytet ocks inom skolv sendet och att d l ta det komma s v l elever som l rare och skolledare till del. Det r naturligt att det mest omfattande utbytet och kontakten inom skolan sker med de l nder och kulturer som ligger n rmast - och vriga . Detta f r dock inte d lja det faktum att det finns en l ng tradition och goda kontakter ven med andra delar av v rlden som m ste utvecklas. M nga har genom bist ndsarbete och ideellt intresse byggt upp kontakter och skolutbyte med tredje v rlden. De insatserna kan ha en viktig funktion ven i skolans utbildning av de globala fr gorna. Elevutbytet p gymnasieniv n med fr mst har stor omfattning och en stark tradition. Det utbytet har stor betydelse s v l f r de enskilda elevernas utveckling som f r kontakterna inom h gre utbildning, forskning och n ringsliv och m ste utvecklas vidare. Intresset f r , och r ocks v xande och viktigt f r skolans utveckling. Med internationaliseringen kar ocks behovet och betydelsen av de svenska utlandsskolorna och riksinternaten i . Det v xande antal svenska familjer som under n gon tid verkar i ett annat land, m ste kunna g ra det utan att deras barn riskerar att f rlora sambandet med den egna kulturen och det egna spr ket. De svenska utlandsskolorna och riksinternaten r en viktig nationell tillg ng och behovet av deras verksamhet kommer att v xa. En nyckelgrupp f r skolans internationalisering r l rare och skolledare. Utbytesprogram f r l rare och skolledare kan h ja l rarkompetensen som de tillf r skolan och dess elever nya perspektiv och erfarenheter. Det r en viktig framtidsinvestering att utveckla l rares m jlighet att arbeta i ett annat lands skolv sende eller i en svensk utlandsskola. Det r angel get att snart kommer med i de utbytesprogram som EG erbjuder. Det r ocks viktigt att de nordiska programmen forts tter att utvecklas. Arbetet med att internationalisera skolan r l ngsiktigt. De flesta och viktigaste insatserna i det arbetet r de som kommer till st nd lokalt - genom v nortskontakter och kommunalt gr nssamarbete eller till f ljd av kontakter och initiativ fr n l rare, f r ldrar och elever. Invandrare och den v xande gruppen elever med ett annat modersm l n svenska utg r ocks en viktig tillg ng i skolans dagliga arbete f r internationell kunskap och f rst else. Detta utesluter inte att ven staten m ste ta initiativ och ett vergripande ansvar f r skolans internationalisering. F r att utreda fr gor om skolans internationalisering och internationella kontakter och om undervisningen av svenska barn och ungdomar i andra l nder tillkallade det statsr d som f redrar renden om skolan med st d av regeringens bemyndigande en s rskild utredare (dir. 1991:62). Utredaren, som antog namnet (U 1991:08), verl mnade sitt bet nkande (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden. En sammanfattning av bet nkandet finns i bilaga 1. nkandet har remissbehandlats. I bilaga 2 finns en sammanst llning ver remissinstanserna och av remissyttrandena. har f reslagit en rad tg rder som inneb r ambitionsh jningar och kade statliga kostnader n r det g ller m jligheterna f r svenska ungdomar - b de inhemska och utlandssvenska - att studera utomlands. Utredningen ber knar kostnaderna f r sina f rslag till . Till st rsta delen utg rs f rslagen av studiesociala tg rder vid utlandsstudier (). N got f rslag om finansiering l mnas inte. Utredningen anser att finansieringen m ste ses i ett vidare perspektiv n enbart inom utbildningsomr det. Regeringen anser att tg rder f r att stimulera internationaliseringen r viktiga. Vi bed mer det dock inte som m jligt att i nuvarande statsfinansiella l ge genomf ra alla utredningens f rslag. Vi prioriterar tg rder f r kat skolutbyte och andra internationella kontakter samt stipendier f r att fr mja l rares m.fl. internationella kontakter. I propositionen dras ven riktlinjerna upp f r ett ndrat och f rb ttrat bidrag till utlandsundervisningen. De f rslag regeringen l gger fram inneb r en sammanlagd reformkostnad f r budget ret 1993/94 om som finansierats genom omdisponeringar inom utbildningsomr det. Regeringen bed mer det d remot inte som m jligt att i nuvarande statsfinansiella l ge genomf ra utredningens f rslag som avser studiesociala f rm ner vid studier utomlands. 2 Utbyten och andra internationella kontakter Internationaliseringen som ett av skolans m l L roplanskommittÂen har i bet nkandet (SOU 1992:94) Skola f r bildning med f rslag till l roplaner f r samt gymnasieskolan och komvux s rskilt markerat vikten av att eleverna f r utveckla f rm gan att f rst och leva sig in i andras villkor och v rderingsgrunder samt att kontakter med skolor och ungdomar i andra l nder kan bidra verksamt till detta. I f rslaget till l roplan f r gymnasieskolan och komvux s gs s rskilt att internationella kontakter, utbyte och praktik i andra l nder skall fr mjas. F r b da skolformerna betonas rektors s rskilda ansvar f r dessa fr gor. Regeringen terkommer senare i v r till med f rslag i l roplansfr gan. Vi vill dock redan nu markera v r avsikt att l ta det sagda f genomslag i l roplanerna f r alla skolformer. Med detta sl r staten fast att internationaliseringen r en central uppgift f r skolan. r traditionellt en sammansvetsad region, d r enskilda och lokala initiativ medverkar till att uppr tth lla och f rst rka utbyten och andra kontakter mellan l nderna. ven Nordiska ministerr det och F reningen har initierat verksamhet p skolomr det i detta syfte. Nordplus Junior r ett utbytesprogram i Ministerr dets regi f r elever och l rare i gymnasieskolan. Europar det driver flera projekt f r att f till st nd en kad kontaktverksamhet p skolomr det. R det s ker bl.a. med hj lp av konferenser sprida konkreta modeller mellan l nderna f r hur kontaktverksamhet kan utvecklas. Inom EG har utbyten och andra kontakter endast spelat n gon n mnv rd roll inom skolomr det i fr ga om yrkesutbildningen. En ratificering av verenskommelsen i inneb r emellertid att m jligheter ppnas f r r rlighetsfr mjande tg rder ocks f r den allm nna skolans del, dvs. i och de studief rberedande programmen i gymnasieskolan. Inom ram finns ocks olika projekt f r kontakter mellan skolor, bl.a. () och . Avslutningsvis skall ocks s gas att den oj mf rligt st rsta delen av utbytena sker p rent bilateral basis, via direkta kontakter mellan enskilda skolor och via utbyten, organiserade av ideella organisationer. L get i - allm nt Som en grund f r sina verv ganden har utredningen genom en enk t till ett urval kommuner skaffat sig en verblick ver omfattningen och inriktningen av skolornas kontaktverksamhet . I skolorna finns m nga internationella anknytningar som kan tillvaratas i undervisningen eller utg ra grund f r ett internationellt utbyte. Utredningen redovisar att praktiskt taget varje skola har n gon form av kontakt med en eller flera skolor i ett eller flera l nder. D r kontakterna kan utvecklas till en resa g rs den oftast i grupp av l rare och elever, och bes ket kan vara fr n n gra dagar . av eleverna i de unders kta kommunerna hade deltagit i s dana resor. Enligt utredningen reser varje r omkring 3 000 elever p eget initiativ till andra l nder f r studier, oftast p ett r. Till kommer endast drygt 400 utbyteselever f r att studera i gymnasieskolan. Det r der s ledes en kraftig obalans i fl det. Det visar sig vidare att l s ret 1990/91 tog emot av de svenska eleverna, dvs. drygt 2 000 av de 3 000. , och tog emot ca 400, medan resterande f rdelade sig p ett antal l nder inom och utom . I de dominerande EG-l nderna , och fanns totalt bara n got hundratal elever. Enskilda l rar- och skolledarkontakter Studieresor i grupp f r l rare f rekommer inom ramen f r fortbildning och brukar omfatta fr n n gra dagar . Detsamma g ller f r enskilda resor, finansierade med bl.a. de resestipendier f r vilka sedan ett par r disponerat per budget r. Syftet med stipendierna r att l ta svenska l rare komma i direktkontakt med kolleger i andra l nder f r att f erfarenheter av utl ndska skolor och skolsystem. Alla l rare kan ocks f stipendier f r utlandsvistelser genom medel som disponerar f r individuellt motiverad fortbildning. Ca avs tts rligen till stipendier f r s dana utlandsvistelser. Skolledare deltar ofta i utbytesverksamhet och andra studieresor i fortbildningssyfte f r l rare. De har dessutom egna fortbildningsresor. Andelen l rare som deltar i n gon form av internationell kontaktverksamhet uppg r i utredningens material till . Andelen skolledare r nger s stor. H r skall ocks uppm rksammas den s rskilda uppgiften f r fortbildningsavdelningen vid att svara f r viss internationell l rarfortbildning och verka f r att internationella medel f r svensk l rarfortbildning kan tas till vara p ett rationellt och kvalificerat s tt. Vidare samordnar avdelningen bl.a. den svenska verksamheten inom Europar dets stipendieprogram, Teachers Bursaries Scheme. En stor verksamhet med liten verblick Som tidigare n mnts har utredningen gjort en enk t om skolans internationella kontakter. Denna visade p ett behov av verblick, kunskap, r d och st d bl.a. n r det g ller m nga praktiska problem i samband med en internationalisering av den svenska skolan. De som besvarade enk ten fr n kommunernas sida uttalade sig f r centrala informations- och serviceinsatser f r att underl tta skolans kontaktverksamhet. En organisation f r s dana insatser finns i flera l nder. Ett exempel r den brittiska . 2.1 Organiserandet av internationell utbytes- och annan kontaktverksamhet p skolomr det Regeringens f rslag: Medel anvisas f r en funktion som kan ge s dant st d som huvudm n och enskilda skolor kan beh va n r det g ller internationella kontakter. Formerna f r denna funktion utreds vidare. Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit ett centrum f r skolans internationella kontakter, d r kompetens inom omr det kan samlas och st d till skolor och kommuner kan l mnas. Utredningen har diskuterat en anknytning av centret till antingen eller . Utredningen har f reslagit att organisationsfr gan tas upp i ett sedermera p b rjat utredningsarbete inom r rande rollf rdelningen mellan och myndigheterna inom omr de. Remissinstanserna: Ett frist ende centrum avstyrks av ett flertal remissinstanser. I st llet f rordas en anknytning till i f rsta hand . Verket borde d rvid ven f i uppdrag att samlat hantera alla tillg ngliga medel f r st d och stimulans p internationaliseringens omr de. Ett par instanser f rordar i st llet ett samlande av uppgifterna till . Sk len f r regeringens f rslag: Enligt f rslaget till l roplan f r gymnasieskolan skall en str van vara att eleverna f r k nnedom om m jligheter till utbildning, praktik m.m. i andra l nder. Denna formulering understryker vikten av att information om utbildning och arbete i f rsta hand i utvecklas och g rs l ttillg nglig f r dem som arbetar i skolan. Regeringen vill i sammanhanget understryka att f rslaget avser det st d som huvudm n och skolor kan vilja ha. Sj lvklart skall, som utredningen uttryckt det, varje kommun och varje skola b ra ansvaret f r sina internationella kontakter och f r den praktiska hanteringen av dem. Regeringen delar utredningens uppfattning att organisationsfr gan m ste l sas tillsammans med andra fr gor om rollf rdelningen p central niv n r det g ller internationella kontakter inom utbildningsomr det. Men eftersom det r fr ga om en verksamhet f r att st dja skolor och kommuner, som i princip b r utvecklas p dessas villkor, b r det ocks pr vas om och i s fall hur skolans huvudm n skulle kunna engageras i och ta ett medansvar f r verksamheten. 2.2 S rskilt st d till internationella kontakter Regeringens bed mning: S rskilda medel anvisas f r st d till internationella kontakter p skolomr det. Medlen b r kunna anv ndas till stipendier f r att fr mja l rares och skolledares internationella kontakter samt f r kostnader f r deltagande i internationella konferenser o.d. Medlen skall vidare kunna anv ndas till st d f r s dana internationella kontakter, som innefattar ven elever. Av de anvisade medlen skall ocks en viss del kunna anv ndas till direkt riktade insatser f r fortbildning av l rare som bedriver undervisning i olika mnen p annat spr k n svenska. Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit stipendiemedel f r f rdelning av och utvecklingsmedel med l roplansanknytning f r f rdelning av . Remissinstanserna: Ett antal kommuner och ett par universitet f rordar en f rdelning av medlen genom . sj lvt f rordar att medlen tillf rs det kommunala utj mningsbidraget eller f rdelas mellan detta och verkets anslag f r skolutveckling. Statskontoret skulle hellre se medel f r projekt under ett tidsbegr nsat anslag. ser i s rskilda medel till elevprojekt en risk f r en administrativ verbyggnad som inte st r i proportion till utbytet av satsade medel. N gra instanser f resl r ut kningar av m lgruppen f r de av utredningen f reslagna medlen till syokonsulenter samt l rare i komvux och vid frist ende skolor med statligt verksamhetsst d. Sk len f r regeringens bed mning: Regeringen vill h r f r information redovisa huvuddragen i den planerade uppl ggningen. Det b r sedan ankomma p regeringen att i l mplig form precisera anv ndningen av medlen. Regeringen ser, liksom utredningen, det inte motiverat att f resl n got ekonomiskt st d till internationella kontakter i allm nhet. D remot delar vi utredningens syn att statsmakterna b r st dja utvecklingen av de internationella kontakterna i den riktning som anges i l roplansf rslagen. St d b r s ledes kunna ges till huvudm n och skolor som utvecklar former f r att integrera t.ex. studieresor i sitt arbete att f rverkliga l roplanens m l eller som p annat s tt inf rlivar de internationella kontakterna i undervisningen. Det r s rskilt i ett decentraliserat system viktigt att goda exempel uppmuntras och lyfts fram. En god ansats till detta har ocks utredningen gjort i en bilaga till bet nkandet med exempel p internationalisering genom kontaktverksamhet, h mtade fr n olika skolor. disponerar f r resestipendier t l rare under anslaget D 5. Vissa s rskilda utgifter inom h gskolan m.m. Av de medel som disponerar f r stipendier f r individuellt motiverad fortbildning under anslaget B 6. Fortbildning m.m. ing r en ºutlandsdelº om ca . Beloppet f r nuvarande stipendier uppg r allts till ca . Regeringen f resl r en f rst rkning av resurserna f r l rares, skolledares och elevers internationella kontakter med (jfr avsnitt 6). Det sammanlagda beloppet som anvisas f r st d till internationella kontakter blir s ledes . De myndigheter som blir ber rda b r utforma enklast m jliga rutiner f r hantering av medlen. En f ruts ttning f r st d b r - n r det g ller projekt - normalt vara att resp. huvudman r beredd att tillskjuta minst lika mycket medel inom ramen f r den regulj ra skolbudgeten. Vi vill inte f resl n gon detaljerad f rdelning av de nya, samlade medlen p olika ndam l. H r b r ges utrymme f r att med stor flexibilitet g ra satsningar d r s dana kan ge b st resultat. M jlighet b r ocks finnas att f rdela medlen olika fr n ett budget r till ett annat. Fr gor som r r internationalisering m ste sj lvklart ges h g prioritet i de samlade fortbildningsinsatserna f r skolans personal. Regeringen delar utredningens syn att detta kommer att ske utan n gra s rskilda markeringar fr n statsmakternas sida. r det angel get att f rb ttra enskilda l rares m jligheter till den stimulans i utvecklingen, som studier, studiebes k eller t.o.m. tj nstg ringsperioder i andra l nder utg r. Regeringen f rordar d rf r dels att dessa ndam l skall omfattas av den f reslagna f rst rkningen, dels en f r de s kande mer rationell ordning f r det statliga st det n den som g ller . De resestipendier och de fortbildningsstipendier, som resp. administrerar, kan anv ndas f r likartade ndam l. ven om det finns en principiell skillnad mellan fortbildning och mera allm nt utvecklingsmotiverade utlandskontakter, skulle det, som flera remissinstanser p pekat, vara en f rdel att koncentrera det statliga st det till en "pott". Utifr n vad regeringen f resl r b r medlen disponeras av . Fr n r till r f r det sedan avg ras hur stor del av medlen som skall avs ttas till stipendier. Sj lva hanteringen av stipendierna kan - i enlighet med vad utredningen f reslagit - anf rtros . I likhet med utredningen anser regeringen det angel get att st dja enskilda l rares och skolledares deltagande i internationellt skolsamarbete i form av konferenser m.m., om de bed ms vara v rdefulla fr n den svenska skolutvecklingens synpunkt. Ocks detta ndam l b r d rf r kunna tillgodoses inom ramen f r de f reslagna medlen. Utredningen har visat hur l rarutbyten och enskilda l rarkontakter kan vara viktiga som inspirationsk llor till kontakter som involverar ocks elever. En viss del av de h r f reslagna medlen b r d rf r ven kunna anv nda till st d f r skolor vilka - som en v l integrerad del av undervisningen - utnyttjar utbyten och andra internationella kontakter, d r ocks elever blir ber rda. Redan av volymsk l m ste det h r i huvudsak bara bli fr ga om att st dja utvecklingsarbete. 2.3 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k Regeringens bed ming: Lokala initiativ till att bedriva undervisning p annat spr k n svenska b r st djas av staten med s rskilda medel f r direkt riktade insatser f r fortbildning av l rare. Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga inv ndningar finns mot f rslaget. Sk len f r regeringens bed ming: Den gymnasiala utbildning som leder fram till en s.k. IB-examen (International Baccalaureate, se vidare avsnitt 4.1) bedrivs p engelska. ven p regulj ra linjer och program i gymnasieskolan f rekommer det p ett tjugotal skolor att man undervisar p engelska i delar av ett mne eller i hela mnen, och i n got fall t.o.m. i alla mnen p en studiev g. Undervisning av detta slag p franska eller tyska r nnu mycket s llsynt. Detta s tt att anv nda fr mmande spr k f r att undervisa i olika mnen g r ofta under den n got oegentliga ben mningen "bilingual education". Det r ocks v rt att notera att "bilingual education" r ett av de prioriterade omr dena i Europar dets p g ende stora spr kprojekt, i vilket l nge tagit aktiv del. Projektets syfte r att verka f r en mer kommunikativ och praktiskt inriktad spr kundervisning.