prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Motbakgmnd av det sagda ansåg regeringen i propositionen att systemet med offentUgstyrelserepresentetion nu kunde upphöra. Regeringen förordade i propositionenatt stiftelselagen skuUe öäda i kraft . Det bedömdes därvid mtenödvändigt att förlänga gUtigheten för lagen om offentUg styrelserepresentetionefter den 1 juU 1994. Riksdagenhar därefter antagit den föreslagna lagen men beslutet attikraftträdandet av den uppskjuts tiU (bet. 1993/94:LU12,rskr. 1993/94:225). Lagen om stetUg styrelserepresentetionupphör sålunda att gäUa den 30 Prop. 1993/94:150 juni 1994. Mot bakgmnd avatt stiftelselagen träder i kraft Bilaga 12 1996 bedömerregeringen det nu lämpUgast att gUtigheten av fegen om styrelserepresentetion för samhäUet i vissa stiftelser förlängs med ytterUgare ett och ett halvtår fram tiU utgången av . Lagförslagetär av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skuUe sakna betydelse. Yttrandefrån Lagrådet har därför inte mhämtets. antar regeringens förslj tiU lag om fortsatt gUtighet av fegen (1982:315) om styrelserepresentetionför samhäUet i vissa stiftelser Regeringenhar följande förslag tiU lagtext. Förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1982:315)om styrelserepresentation for samhället i vissa stiftelser. Härigenomföreskrivs att lagen (1982:315) om styrelserepresentetion för samhäUet i vissastiftelser, som gäUer tiU utgången av , skaU fortsatte att gäUa tiUutgången av . 12 1993/94. 1 samL Nr 150. Bilaga 13till kompletteringspropositionen 1994 Prop.1993/94:150 (trettonde huvudtiteln) Uppföljning av den kommunala verksamheten Storaförändringar sker inom den kommunala sektom. Kommunemas och landstingensverksamhet minskar nu tiU följd av den samhäUsekonomiska sitaationen.Verksamhetsformer ändras, förändringar sker i huvudmannaskapet för vissaverksamheter och på flera områden mförs en valfrihet för medborgaren. De storaoch snabba förändringama har medfört ett större behov av att mer löpande följautvecklingen av den kommunala verksamheten - på ett övergripande plan. Finansutskotteterinrade vid behandUngen av den kommunalekonomiska propositionen (prop.1991/92:150, del II) om behovet av en övergripande uppföljning avsamspelet meUan stet och kommun i finansieUt hänseende. I 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 1 s. 67) uttalade regeringen attutvecklingen mot en minskad stetUg reglering av den kommunafe verksamheten ikombination med en lägre ökningstakt för de kommunala intäktema gör detnödvändigt för och regeringen att mera samlat kunna följa ochutvärdera verksamheten i landets kommuner och landsting. Av intresse för stetensuppföljning är bl.a. hur verksamheten utveckfes i förhållande tiU de nationeUamålen, hur ekonomin utveckfes, hur efterfrågan på olika områden förändras ochutvecklingen av effektivitet och prcxluktivitet. Stet-kommunberedningen(C 1990: B) har haft i uppdrag att utveckfe formema för uppföljning avkommunemas verksainhet. En arbetsgmpp kommer att redovisa resulteteti form av en departementspromemoria. I rapporten kommer utvecklingen avkommunemas och landstingens verksamhet att beskrivas i form avnyckeltal, redovisningar av gjorda stadier och redogörelser för särskUdafrågor. Uppföljningen sker på nationeU nivå - uppgifter för enskUcfe kommuneroch landsting redovisas mte. Syftet med rapporten är att teckna en heUietsbUdav hur den kommunafe verksamheten relaterar sig tiU oUka nationeUa mål somregering och riksdag har uppstäUt för vissa viktiga verksamhetsområden, att geen ÖversUctUg bUd av kommunemas och landstingens ekonomiska ställning samt attbelysa effektivitetslirågor, kvaUtetsutveckling och demokratiaspekter. AvsUctenär att denna rapport skaU vara den förste i en årUgen återkommande redovisning tiUriksdagen. Regeringenkommer att i särskUda former inhämte synpunkter på hur redovisningen kan utveckfesför att underlätte för att följa utvecklingen inom den kommunala sektom. C. Konsumentfrågor Bilaga 13 Regeringenhar beslutet prop. 1994/95:123 med förslag tiUskuldsaneringslag m.m. Lagen föreslås träda i kraft den 1 juU 1994. Kommunemahar enUgt socialtjänstlagen (1980:620) ett övergripande ansvar för att ge den enskUdestöd och hjälp i oUka sitaationer. I skuldsaneringslagen (1 §) preciserasdenna skyldighet när det gäUer privatekonomisk rådgivning tiU skuldsattepersoner. Regeringenhar i budgetpropositionen (prop. 1993/94:100 bU. 14 s. 55) föresfegit att 10 mUjonerkronor anvisas för att stäUas tiU förfogande för åtgärder isamband med lagens ikraftträdande i form av bl.a. utbUdnings- och mformationsinsatser. Ibudgetpropositionen och i propositionen med försfeg tiU skuldsaneringslag m.m.har regeringen aviserat att ytterUgare medel bör avsätfes för åtgärder mom den kommunafesektom i samband med skuldsaneringslagens ikraftträdande. Regeringenbedömer att kommunerna i reformens inledningsskede kan behöva stöd med syfteatt effektivisera och förstärka den kommunafe verksamheten mom områdetbudgetrådgivning och skuldsanering med anledning av den nya lagen. Flertaletkommuner bedriver budgetrådgivning och många bedriver även skuldsaneringsverksamhet.Behovet av stöd torde därför variera firån kommun tiU kommun. Förändamålet föreslår regeringen att 15 mUjoner kronor som en engångsanvisninganvisas över ansfeget C 1. Medlen bör fördelas och disponerasav i samråd med och . Detbör ankomma på regeringen att närmare precisera hur stödet skaU fördelas. underbttonde huvudtitehis ramanslag för /95 anvisar15 utöver vad som föreslagits i prop. 1993/94:100 bU. Bilaga 14 till kompletteringspropositionen Miljö- och naturresursdepartementet 1993/94.150 (Fjortonde huvudtiteln) g '.. InomMUjö- och natarresursdepartementets verksamhetsområde lämnas försfeg tUl vissaändringar i fegen (1990:613) om mUjöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiprcxluktion.Den nedre gränsen för avgifitsskyldighet föreslås sättas vid paimor som årUgenproducerar 25 gigawattinunar (GWh) energi, i stäUet för som 50 GWh. Genomdenna ändring kommer ytterUgare ca 500 paimor som årUgen släpper ut ca 10 (XX) ton kväveoxider att omfettas av avgiiitsplikt. Stetionäraförbränningsmotorer för energiprcxluktion föresläs bU avgiftspliktiga. När mätcfetesaknas skaU det i viss utsträckning vara möjUgt att beräkna avgiften medutgångspunkt från uppmätte utsläpp under avgiftsåret med ett tUlägg på . Sänkningenav den nedre gränsen för avgiftsskyldighet föreslås ske stegvis, så att pannorsom producerar mer än 40 (jWh blir avgiftsskyldiga ochpannor med en produktion över 25 CJWh blir avgiftsskyldiga den 1 januari 1997.Övriga fegändringar föresläs träda i kraft . En utvidgning av systemet med kväveoxidavgift Somett led i arbetet med att begränsa utsläppen av kväveoxider i enUghet medriktlinjer som beslutets av rikscfegen infördes ett systemmed avgifter för kväveoxidutsläpp vid eneigiproduktion. Avgiftsskyldigheten omfettarstora prcxluktionsanläggningar och betalas med per kg utsläpptekväveoxider. Avgiftsmedlen återförs tiU de avgiftspliktiga i refetion tiU denmängd energi de prcxlucerar (nyttiggjord energi). Motbakgmnd av behovet av ytterUgare ätgärder mot kväveoxidutsläppen tillkaUadesvåren 1993 en särskUd utredare (dir. 1993:59) med uppgift att bl.a. belysa fömtsätbiingamaför och effektema av en breddning av det nuvarande avgiftssystemet tiU mindre energiproduköonsaiUäggningaroch förbränningsprocesser inom industrin. Uttedaren har i sitt betänkande.Morot CK;h piska för en bättre mUjö (SOU1993:118), lämnat försfeg tiU ändringar i fegen om mUjöavgift. Prop.1993/94:150 Betänkandet har renussbehandfets. En sammanfettning av betänkandet fiiims i bilaga 14.1. Vidare finnsbetänkandets fegförsfeg i bilaga 14.2 samt en förteckning över remissinstansemacx:h en sammanställning av remissyttrandena i bilaga 14.3. Idetta sammanhang behandlas frågan om att bredda avgiftssystemet tUl mindreenergiproduktionsanläggningar, införa avgiftsplikt för sfetionära förforäimingsmotoreroch komplettera reglema om schablonberäkning av avgift. Regeringen beslöt den17 att inhämte Lagrådets yttrande över det fegförsfeg som finns ibilaga 14.4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14.5. I regeringens fegförsfeghar en redaktioneU ändring gjorts jämfört med det tiU Lagrådet remitterade försfeget. EnUgtnu gällande regler omfettar systemet med kväveoxidavgift stora paimor förenergiproduktion med en tillförd energi av minst SO gigawattinunar (GWh) ochen tillförd effekt av (MW). Även gastarbiner förenergiproduktion är avgiftspUktiga. Systemet omfettar pannor inom mdustrin somär jämförbara med sådana som används för ren energiproduktion. Direktprocessförbränning, exempelvis i ugnar för smältning eUer upphettning av pnxssråvaroreUer mellanprodukter omfettas inte av systemet. Skogsindustrins sodapannor ochlutpannor är inte heUer avgiftspUktiga. Bestämmelsema finns i fegen (1990:613)om mUjöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion, förordningen(1991:339) om mUjöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion och iföreskrifter som meddefets av Sfetens natarvårdsverk. Avgiftentas ut med per kg utsläppte kväveoxider. Om mätning görs kontinuerUgtberäknas avgiften på gmndval av de uppmätta utsfeppen. Om mätning inte sker eUerom mätningen inte fyUer uppstäUda krav tiUämpas en schablon för avgiftsutteget,som grundas pä energUnnehåUet i det tillförda bränslet. Schablonen medför enhög avgift, vUket gör det fördelaktigt att säkerställa fiinktionen hos mätatmsbiingenså att avgiften kan beräknas på verkUga utsläpp. Avgiftsmedlenåterbetalas tiU de avgifteskyldiga vfe , som administreraravgiftssystemet. Återföringen gmndas på den nyttiggjorda energiproduktionen ide avgiftspUktiga enhetema. 3 En utvidgning av tillämpningsområdet Kväveoxidavgiftenhar visat sig vara ett kostnadseffektivt styrmedel. Trots den korte tidsystemet har tillämpats har det medfört stora minskningar av utsfeppen. Detekniska svårigheter som diskuterades innan det infördes, firämst i fråga omkravet på kontinuerUg utsfeppsmätning, har visat sig möjUga att hantera.Systemet har också tiUdragit sig stor intemationeU uppmärksamhet. EnUgtregeringens mening är det mot den angivna bakgmnden natarUgt 2 att fe upp frågan om enutvidgning av systemet med kväveoxidavgift. betänkandetMorot och piska för en bättre nuljö, föreslår den särskUde Prop. 1993/94:150 uttedarenen breddning av systemet tiU att omfette dels vissa Bil. 14 industriprcK:esser,dels paimor med en energiprcxluktion över 25 GWh per är. Förbränningsmotorerför energiproduktion föreslås (xkså bU avgiftsplUctiga. Vidare föreslåsändringar i regleraa om schablonberäkning av avgiften. Utredaren anser att mani fråga om aiUäggningar för avfeUsförbränning bör kunna firångå principen attåterföringen skaU gmndas på den nyttiggjorda energin, om avsättningssvårigheterför energin föreUgger. SlutUgen redovisas de erferenheter som finns fråntillämpningen av systemet. Regeringenföreslår i det följande att en breddning av systemet tiU att omfetfe mindrepannor genomförs CKh att reglema om schablonberäkning av avgiften kompletteras.När det gäller anläggningar för avfallsförbränning anser regeringen att problemmed avsätttiingssvårigheter för sådana anläggningar inte bör medföra att principemaför kväveoxidavgiften ändras. Närdet gäUer industriprocesserna föreslår utredaren att systemet medkväveoxidavgift utvidgas tiU att omfetfe scxiapannor, sulfitpannor cx;hmesaugnar mom massa- cx:h pappersindustrin, värmningsugnar cx;h koksverk inom jäm-och stålindustrin samt raffinaderiprocesser, inklusive StetoU Pettokemis tiUverkningav eten och propen i . En utvidgning av systemet enUgt utredarensförsfeg skuUe innebära att ytterUgare utsfepp på ca 24 (XX) ton kväveoxider skuUeomfettas av avgiften. Utsfeppenav kväveoxider från industriprocesser har minskat . Utsfeppen mästedock fortsätta att minska för att komma ned tiU nivåer som inte ger upphov tiUen märkbar päverkan på nuljö CKh hälsa. Regeringen defer mot den bakgmndenutredarens bedömnmg att ytterUgare åtgärder måste vidtas för att målsättningamaavseende kväveoxidutsfepp skaU uppfyllas. Som utredaren har visat finns detinom de angivna industrisektorema en betydande potential för enkostnadseffektiv minskning av utsfeppen, dvs. inom ramen för en kosttiad på 40kr per kg utsfeppte kväveoxider. Systemet med kväveoxicfevgift skuUe i dessa feUvara ett verkningsfuUt komplement tiU övriga åtgäider. Flera av de anfeggningarsom skuUe omfettas har redan instaUerat utmstning för kontinuerUg mätning av kväveoxidutsfeppentiU följd av bestämmelsema i föreskrifter om kontroU av utsfeppav kväveoxider och svaveloxider tiU luft från föibränning i feste anordningar (SNFS1991:4). Innanförsfeg feggs fram om att mordna dessa mdustrisektorer i avgiftssystemet krävs dock, som påpekas av uttedaren, en viss kompletterande analys. Skogsindusbin har stora utsfepp av kväveoxider, som nästan uteslutande härrör firän socfepannor, sulfitpanor och mesaugnar. När det gäUer scxfepannor finns det eUer utvecklas åtgärder som reducerar utsfeppen tiU en kosttiad som understiger per kg utsfepp. För skogsindustrins sulfitpannor cx;h mesaugnar är kunskapema dcx;k otUlräckUga om vilka utsfeppsreduktioner som är möjUga tiU en rimUg kostnad. Vidare måste klargöras hur kväve- 3 oxidutsfeppen ska kunnaminskas utan att den önskvärda utvecklingen mot en slutning avskogsindustrins processer påverkas negativt. Regeringenhar för avsUct att utrecfe dessa frågor (x:h återkomma tiU BU. 14 riksdagenmed försfeg tiU åtgärder. Idet nyssnämnda betänkandet redovisas de erferenheter som finns av systemet frånår 1992, dvs. det försfe avgiftsåret. minskade utsfeppen avkväveoxider firån de berörda anfeggningama från ca 159 milUgram per megajoule (mg/MJ)tillförd energi tiU ca /MJ. Från 163 anfeggningar (av totalt 185) förvilka utredningen hade tiUgång tiU information minskade utsfeppen från ca tiU ca 13 5(X) ton. Av minskningen kan uppskattningsvis hänföras tiUkväveoxidavgiften. När avgiften infördes fömtsågs (prop. 1989/90:141) en utsläppsminskningtiU följd av avgiften på i storleksordningen . E)etär av avgörande betydelse att mätsystemen ftingerar cx;h ger tiUförUtUga resultet.Utredaren redovisar att kraven pä mätatmstningens tiUgängUghet har varit uppfyUdai nästan samtUga feU cx;h att mycket & mätsystem har visat sig ha aUvarUgafel vid konttoUer. Osäkerheten när det gäUer att feststäUa de fektiska årUga utsfeppenuppskattas tiU ± av utredaren. Regeringenkonsteterar att avgiftssystemet har fungerat mycket bra och medförtstörre utsfeppsminskningar än vad man urspmngUgen ttodde. I Natarvårdsverketsfortsatte arbete med avgiftssystemet bör frågan om att begränsa kvarsfeendeosäkerheter när det gäUer mätvärden prioriteras. Vidare finns det en vissosäkerhet när det gäUer frågan om det uppkommer bieffekter som en följd avlångtgående åtgärder för att minska kväveoxidutsfeppen, exempelvis genom att utsfeppenav andra föroreningar ökar. har i sitt remissvar överbetänkandet angett att man är beredd att utrecfe denna fråga. Regeringen anseratt det finns skäl att uppmärksamma problemet och avser att återkomma tiUfrågan. Närdet gäUer systemets administration anser utredaren att tiden mellan deklaration(x:h slutredovisning bör förkortas. gäUer att den slutUgadebiteringen av avgifter, efter avdrag för belopp som skaU återföras, skerunder hösten året efter avgiftsåret. Utbetalningar i feU cfe återföringenöverstiger avgiftema sker . Regeringen mstämmer iatt det är angefeget att tiden blir så kort som möjUgt. En förkortning av tidenbör dock inte övervägas innan den föreslagna breddningen av systemet har trätti kraft. 4Avgiftsskyldighet för mindre pannor Prop.1993/94:150 BU. Regeringensförslag: Avgiftsskyldigheten utvidgas tiU att omfette produktionsenheter med enenergiproduktion på minst 25 GWh i StäUet för som minst 50 GWh.Därigenom kommer ytterUgare ca 500 paimor med årUga utsfepp av ca 10 000 tonkväveoxider att om&ttas av avgiftsplikt. Den nu gällande begränsningen tiUpannor med en tillförd effekt av 10 MW tas bort. Dessutom mordnas sfetionäraförbränningsmotorer i avgiftssystemet. Utdvidgningenföreslås ske stegvis, så att pannor som prcxlucerar minst 40 GWh bliravgiftspliktiga och pannor som producerar minst 25 GWh bliravgiftspliktiga . Utredarensförslag: Överensstämmer med regeringens försfeg. Uttedaren föreslår attutvidgningen av avgiftssystemet skaU b:äda i kraft . Remissinstanserna:Försfeget att sänka gränsen för avgiftsplikt tiU 25 GWh tiUstyrks avNärings- och teknikutvecklingsverket. ,, , , och . Föreningen anser att kraven på mättiing och mätatmsbiing måstemjukas upp om mindre enheter skaU omfettas och att de mindre pannorna börbehandlas som en särskUd gmpp vid återföringen av avgiftsmedel. Liknandesynpunkter framförs av KrqfiverksfÖreningen, som anser att en kompletterandegräns för avgiftsskyldighet på 5 - 6 MW tiUförd effekt bör tiUämpas.Industriförbundet, Skogsirulustriema, Kemikontoret och Jemkontoret avstyrker iett gemensamt yttrande en utvidgad avgiftspUkt. Främst hänvisas tiU kostnademaför mätatmstningen. LUcnande synpunkter framförs av ochSvenska . Skälenför regeringens förslag: När kväveoxicfevgiften infördes var utgångspunkten attäven mindre pannor i princip borde ingå i systemet. För beräkning av avgiftenkrävs dcKk att utsfeppen mäts kontinuerUgt med utmstning som uppfyUer högakrav. Det konsteterades att kostnaden för en mätatmstning som uppfyUer dessakrav måste sfe i rimUg refetion tUl den vinst som pannägaren kan göra genom attbegränsa utsfeppen och minska mUjöavgiften. EnUgt bedömningar som gjordes av MUjöavgiftsutredningeni betänkandet Ekonomiska styrmedel i mUjöpoUtiken (SOU 1989:83) kunde den årUgakostaaden beräknas tUl ca per anfeggning, inklusive kosttiadema för tUlsynoch konfroU. Uttedaren konsfeterar attde mätsystem som instaUerats har fungerat Prop. 1993/94:150 mycket bra och hafthög tUlgängUghet (). 14 beräknas den årUga kostaadenför mätning uppgä tiU ca , aUtså mindreän en tredjedel av kostiiaden enUgt den bedömning som gjordes . Detfe fömtsätteratt kostnaden för ett komplett mätsystem minskar från 500 (X)0 - 700 (X),som är priset , tiU ca . Utredaren bedömer att dennaprisutveckling är sannolik med hänsyn tiU de kostnadsreducerande åtgärder somnu är tekniskt möjUga utan att mätsystemens tUlforUtUghet och påUdiighetpåverkas beaktansvärt. Ensänkning av gränsen för avgiftsskyldighet tiU 25 GWh skuUe lecfe tiU attantalet pannor för vilka avgift betalas skuUe öka med ca 500. Dessa pannor sfepperför närvarande ut ca kväveoxider . Genom olika åtgäider upp tiUen kostnad motsvarande per kg kväveoxider finns en potential för attminska utsfeppen med upp tiU . Regeringenanser med hänsyn tiU vad som har framkommit om kostnadema för mätning cx;hom de möjUga utsfeppsminskningama att avgiftssystemet bör utvidgas i enUghetmed utredarens försfeg. Nägon åtskillnad mellan små och stora pannor i fråga omåterföring bör inte tiUämpas. LUcaså bör sfetionära förbränningsmotorer somanvänds för energiprcxluktion ingå i avgiftssystemet. Utsfeppen från sädanamotorer kan vara betydande om de mte förses med effektiv reningsutmstning. Dengräns på 10 MW i tillförd effekt som gäUer för att en produktionsenhet skaUvara avgiftspliktig har i praktiken inte visat sig ha nägon betydelse. Den bördärför tas bort. Förpannor med mindre energiproduktion än 25 MWh kan det av kostnadsskälinte krävas att mätatmstning instaUeras. De kan cferför inte inordnas iavgiftssystemet. Även för dessa pannor finns dcKk en potential för stora utsfeppsminskningartiU rimUga kosttiader, t.ex. genom instaUation av s.k. feg-NOx-brännare. Detfinns enUgt regeringens mening skäl att överväga åtgärder av annat sfeg för attbegränsa utsfeppen från dessa pannor. Ufredarenhar föresfegit att den utvidgade avgiftsskyldigheten skaU gälfe från den 1januari 1996. Regeringen anser att det är viktigt att pannägama ges tillräckUgtid för att instaUera mätatmstning innan de blir avgiftsskyldiga. gäUer särskUtde mindre pannorna inom det intervaU på 25 - 50 GWh som föresläs omfettas avavgiftspUkt. För dessa paimor är mätkosbiadema av särskUt stor betydelse refetivtsett cx;h en utveckling mot fegre kostaader för mättiing särskUt betydelsefiiU.Regeringen föreslår mot den bakgmnden att utvidgningen av systemet skerstegvis, så att pannor med en energiprcxluktion mellan 40 cx:h 50 GWh görsavgiftspliktiga . För pannor med en produktion meUan 25 och40 GWh bör avgiftsplikt gälfe frän . Regeringen kommer attnoga följa utvecklingen och erferenhetema vid utvidgningen av systemet, särskUtnär det gäUer kostiiaden för och tiUgången på mätatmstning. Prop.1993/94:150 Bil. Regeringensförslag: Om utsfeppen normalt mäts med en utmstning som uppfyUer kraven, skaUden schablonberäkning som måste ske när utmstningen tUlfalUgt är ur funktionunder högst fä gmndas på cfete från utsfeppsmättiingar under jämförbaradriftförhåUanden med ett tiUägg pä . Utredarensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. EnUgt betänkandet bör schablonberäkningengmndas pä genomsnittUga utsfepp då mätvärdenfinns tiUgängUga. Någon begränsning av den tid då schablonberäkning feranvändas föreslås inte. Remissinstansema:Försfeget tiUstyrks av VärmeverksJ&reningen. tiUstyrker försfegetmen anser att det bör anges att den nya schablonberäkningen bara skaU fäanvändas för pannor där mätning av utsfeppen normalt sker. EnUgt verket börutgångspunkten för schablonberäkningen vara tidigare mäbiingar underjämförbara driftförhållanden. Det bör inte vara möjUgt att stänga av mätatmstningennär utsfeppen är höga och utayttja den nya schablonen. Skälenför regeringens förslag: Den nu gällande schablonregeln för beräkning av avgiftnär cfete från mätningar inte finns tiUgängUga gmndas på energunängden i det tiUfördabränslet. Schablonberäkningen medför att avgiften blir hög cx;h regeln innebärdärför ett starkt incitament för anfeggningsägaren att säkerstäUa att mätabusbiinginstaUeras cx;h används. Den har cx;ksä tillämpats i mycket begränsad omfettningi deklarationerna tiU kväveoxicfevgift. Funktionsstörningarsom leder tiU att date från mäbiingar inte finns att tiUgå för korte pericxierär dock svåra att undvika även i ett välskött system. Det är därför rimUgt attdet finns en mindre sträng schablon som kan tillämpas för produktionsenheterdär mättiing normalt sker. Ufredaren har föresfegU att utsfeppen skaU fäberäknas tiU av de genomsnittUga utsfeppen per megajoule tiUfört bränsleunder de senaste sex månadema som mätcfete finns tiUgängUga. En fömtsätttiingär att en nfetatmstning finns instaUerad som uppfyUer uppstäUda krav. Regeringenanser att försfeget bör genomföras. Med hänsyn tiU vad anförtbör den nya schablonregeln utformas på ett något annorlunda sätt än somföreslås av utredaren. Under fömtsättning att en mätatmstning finns instaUeradsom uppfyUer uppstäUda krav bör schablonberäkningen få gmndas på utsfepp somuppmätts under jämförbara driftförhållanden under kalenderåret. Det nyaberäkningssättet bör 13 tillämpas per kalenderår. Ändringenbör träcfe i kraft . 6Upprättat lagförslag Prop. 14 Inom MUjö- och natarresursdepartementet har upprättets försfeg tiUfeg om ändring i fegen (1990:613) om mUjöavgift på utsfepp av kväveoxider vid energiprcxluktion.Lagförsfeget finns i bilaga 14.6. Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:613) ommiljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion Genomden nya punkten 3 i förste stycket görs stetionära förbränningsmotorer somanvänds för energiproduktion avgiftspliktiga. BegränsningentiU prcxiuktionsenheter med en tiUförd effekt på minst 10 MW har tegits bort.Samtidigt utvidgas tillämpningsområdet tiU att omfetta prcxiuktionsenheter somhar en uppmätt, nyttiggjord energiproduktion avminst 25 (jWh. Genom det nya tredjestycket införs en ny metcxi för schablonberäkning Schablonberäkning används när mätning enUgt andra stycket inte kan ske, exempelvis vid funktionsstörningar hos Utsfeppenfår enUgt den nya regeln under högst per kalenderår beräknas tiU en ochen halv gånger den mängd kväveoxider, räknat som kvävedioxid, som i genomsnittuppmätts under en lika med jämförbara driftförhållanden under sammakalenderår.