prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Flyttningsbidragenhar använts i mycket liten utsttäckning under det gångna budgeteret. Endast 70miljoner kronor av de beräknade medlen, , har tegits ianspråk. Regeringen föreslog kompletteringsproposition att vissabidragsformer skulle slopas och anförde att den avsåg att se över de resterandebidragsformeraa. begärde regeringen bemyndigande attgenomföra de ändringar som översynen kunde föranleda. godkändeförslaget och gav regeringen det begärda bemyndigandet. Verksamheten med flyttaingsbidrag m.m. omfatterfr.o.m, sökande- och tillträdesresor, bohagstransporter,stertajälp för s,k, nyckelpersoner, inlösen av egna hem och bostedsrätter samtmedflytten-debidrag. De stora posterna har under det gångna budgeteret varitresor och bohagstransporter som tillsammans förbmkat av medlen. har de olika formerna avflyttnmgsbidrag setts över inom . Regeringen överväger följande ändringar av flyttningsbidragen. Sterthjälp och ersärtning för bohags transporter föreslås upphöra. Den nya förordningen kommer då art betecknas som en förordning om respenmng och medflyttendebidrag. Förändringama kommer art innebära en kostaadsminskning på 68 miljö- 58 ner kronor på årsbasis.Förordningen om inlösen av egnahemsfastigheter ochbostedsrärter påverkas inte. Prop, 1993/94:100 Kostaaderaa för resor och medflyttendebidrag m.m. under näste Bilaga 11 budgeter beräknar regermgen till ,varav avser inlösen av festigheter och bostedsrätter. 2.10Beredskapsarbetena och rekryteringsstöden Resultetappföljning EnligtAMS särskilda rapport inför perioden /95 - 1996/97 varierade anteletpersoner i beredskapsarbete mellan 8 000 cx;h 14 000 under budgeteren 1987/88 -1991/92. Under pericxlen ökade andelen sysselsättningsdagar iinvesteringsarbeten och tjänstearbeten av det totela anteletsysselsättaingsdagar i beredskapsarbeten, medan andelen skogliga arbeten samtnatar- och foravårdsarbeten minskade. Tjänstearbeten svarade för avantelet dagar, skogliga arbeten cx:h natar- och foravårdsarbeten för mellan 12och och investeringsarbeten för mellan 3 cx:h . Arbeten inom kommuner och landsting svarade underpericxlen för mer än hälften av personeraa sysselsatte i beredskapsarbete, ocharbeten inom steten för ca en Qärdedel. Enskilda beredskapsarbeten hade enmycket begränsad omfetming. Ungefär hälften av de anvisade medlen gick tillsfeten eftersom bidrag till stetiiga beredskapsarbeten lämnades med igenomsnitt av lönekostaaderaa. Till kommunala beredskapsarbeten lämnadesbidrag med i genomsnitt . Den genomsnittliga tiden i beredskapsarbete ökadeunder pericxlen, från budgeteret 1987/88 till igenomsmtt budgeteret 1991/92. Antelet personer med socialmedicinskthandikapp i åtgärden ökade också. Den förändrade sammansättaingen gjorde detsvårare att hitta annan sysselsättning för de anvisade efter åtgärden. Andelenpersoner som fick arbete direkt efter ett beredskapsarbete av det totelaantelet i åtgärden minskade kraftigt från budgeteret 1988/89 tiU budgeteret1991/92, från 40,2 tUl . Antelet personer i beredskapsarbete var igenomsnitt 11 700 under budgeteret 1988/89 och sjönk till igenomsnitt 8 300 under följande budgeter. Därefter ökade anteletigen, till i genomsnitt 13 900 under budgeteret 1991/92 och ettmotsvarande genomsmtt . höll sig anteletpersoner i beredskapsarbete mnt 16 000 , men föll kraftigt undersommaren. Under ttedje kvartelet 1993 hade i genomsnitt 10 300 personerberedskapsarbete . /89 -1992/93 varierade dearbetshandikappades andel i åtgärden . De utomnordiskamedborgaraa utgjorde . Kvinnoraas andel minskade under sammaperiod från , Antelet platser med rekryteringsstöd har följt enutveckling liknande den för beredskapsarbeten. Antelet platser med rekrytermgsstöd minskade underhögkonjunktaren och var i genomsnitt 2 200 under Prop. 1993/94:100budgeteret 1989/90. De ökade successivt fram tUl , då i BUaga 11genomsnitt 13 600 personer hade plats med rekryteringsstöd. Under år1993 har antelet inte överstigit i genomsnitt 10 000 platser . Dearbetshandikappades andel i åtgärden var under pericxlen 1988/89 - 1992/93.Det s.k. förhöjda rekryteringsstödet för flyktingar och invandrare utgjorde enlUcii stor andel. Andelen kvinnor i åtgärden varierade . De avtelade inskolningsplatseraa ökade successivtfrån /89 till budgeteret 1991/92, från i genomsnitt 1 600 tUl igenomsnitt 4 400 . Därefter sjönk antelet drastiskt. Tredje kvartelet1993 fenns i genomsnitt 400 personer i åtgärden. Både de arbetshandikappadesoch de utomnordiska medborgamas andel i åtgärden utgjorde under perioden1988/89 - 1992/93 vardera . Kvinnornas andel i åtgärden minskadeunder från . Kosmadsutvecklingenttedje kvartelet 1992 - ttedje kvartelet 1993 Frånjuli till till ökade bi-dragskostaadenför enskilda beredskapsarbeten inom skogs- och natarvård samt för enskilda investeringsarbetenmed 3 700 respektive per person och månad. Stetsbidragen för kommunalaberedskapsarbeten minskade, medan bidragskostaaden för de stetiigaberedskapsarbetena i stort sett var oförändrad. Stetsbidragskostaadema förrekryteringsstödet ökade från andra kvartelet 1992 till andra kvartelet 1993(senare uppgifter finns ej att tillgå) med i genomsnitt per person ochmånad för kommunala arbetsgivare och mmskade med i genomsnitt per personoch månad för enskilda företeg. Kostaaden för det förhöjda rekryteringsstödetminskade med i genomsnitt per person och månad . Fr.o.m,har ett antel förändringar av regleraa för be redskapsarbete, rekryteringsstöd och avtelade inskolningsplatser införts. Stetsbidrag lämnas nu med högst av lönekostaaderaa . För skogliga beredskapsarbeten och beredskapsarbeten inom natar-, miljö- och foravård lämnas ett belopp som motsvarar högst hela kostnaden för arbetet. Beredskapsarbeten av investeringskaraktär ersätts med högst per dag, i stödområden med högst 2 5(K) kr. Rekryteringsstöd för flyktingar och invandrare, s.k. förhöjt rekryte ringsstöd, kan lämnas med högst . Dess utom finns det ert högstbestämt bidragstek, högst . Lönekostaaderaa har bestemts till kontent brartolön inkl. sjuklön och semesterersärtning samt avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. För alla beredskapsarbeten gäller också art stetsbidrag 60 endast lämnas för enarbetstid som är kortare än normal Bidragets storlek i kronor feststells redan vidbeslutstillfället och gäller BUaga 11 för hela bidragsperioden. Bidraget reducerasvid frånvaro. Regeringenhar beräknat art i genomsnitt 41 900 personer skall kunna anvisasberedskapsarbete, platser med rekryteringsstöd och avtelade inskolningsplatserunder budgeteret 1993/94. fenns i genomsmtt 22 100personer i åtgärderaa, dvs. ett avsevärt lägre antel. Detta är etttecken mte bara på ekonomiska svårigheter för arbetsgivaraa att te emot flerarbetslösa i åtgärder uten också på en viss "mätmad" beroende på dettotelt sett stora antelet personer som finns i olika åtgärder. För att kunnapressa ned den öppna arbetslösheten måste emellertid åtgärderaa utayttjas tUlfullo. Ytterligare ansttängningar måste därför göras för att få fram de nödvändigaplatseraa. måste dock ske uten att störa rekryteringen till arbeten somändå skulle ha tillsatts eller att arbetslösa "låses in" i åtgärdervid konjunktamppgången i stellet för att komma ut på den reguljäraarbetsmarknaden. Antelet beredskapsarbeten har minskat inom samtligasektorer, dock främst inom det stetliga området. Det sistaämnda är sannolikt enföljd av de nya stetsbidragsbestemmelsema för denna sektor. Minskningen avantelet kommunala beredskapsarbeten torde främst kunna förklaras av kommuneraasförsämrade ekonomi och de omstellningar av verksamheten som sker inom mångakommuner, Kommuneraa anser att i det om-stmktareringsarbete som pågår kan deinte motiveras art te emot ett stort antel beredskapsarbeten. Införandet av nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder kan också i viss mån ha påverkat kommuneraasvilja att inrätta beredskapsarbeten. Den främste anledningen till att det har varitsvårt för arbetsförmedlingen att motivera arbetsgivama att te emot arbetslösapå platser med rekryteringsstöd är det osäkra konjunktarläget. Företegensrekryteringsbehov är fortferande svagt. Många företegare vågar ännu intenyanstella och låter i stellet sma medarbetere arbete övertid. Dessutom harföretegen genomfört, och genomför ännu, omfertande rationaliseringar ocheffektiviseringar som gör att de avvakter med att nyanstella. Dessutom bör nämnas att andelen förhöjdarekryteringsstöd av det totela antelet platser med rekryteringsstöd har minskat , ttots att villkoren för stetsbidrag har ändrats fr,o,m. , från högst eller högst , till högst , var 67 personer, dvs. av samtiiga personer placerade med rekryteringsstöd, anvisade med förhöjt rekryteringsstöd. Det förhöjda rekryteringsstödet bör i ökad utsttäckning utayttjas för att 61 få in flyktingar ochmvandrare på arbetsmarknaden. Ävenantelet avtelade inskolningsplatser har, som tidigare nämnts, Prop,1993/94:100 minskat. Den främste förklaringen tUl minskningen står sannoliktatt Bilaga 11 finna i införandet av ungdomspraktiken. Fördyringenav de enskilda beredskapsarbetena från till sammaperiod 1993 kan sannolikt förklaras av att private arbetsgivare, som t.ex.skogsägare, har prioriterat kostaads-krävande arbeten, som t.ex. avverkning,som måste utföras. Kommunemas försämrade ekonomi - med t.ex. billigareinvesteringsobjekt som följd - kan ha bidragit till de minskade stetsbidragskostaademaför kommunala beredskapsarbeten. De minskade kostaaderaa för det förhöjdarekryteringsstödet beror sannolikt på den ändrade stetsbidragskon-sttiiktionen.Regeringen vill betona att arbetsförmedlingen och länsarbetsnämnden i sina förhandlingarmed arbetsgivaraa måste eftersttäva att begränsa nivån på sfetsbidraget så attfler platser skall kunna erbjudas de arbetslösa för de anvisade medlen. Regeringenföreslår att de avtelade inskolningsplatseraa avskaffas fr.o.m. den 1 juli 1994.Dessa kom och bygger på avtel mellan den privafe sektorasarbetsmarknadsparter. Syftet var att åstedkomma ett alteraativ tillungdomslagen för 18 - I9-åringar som avsåg främst den offentiiga sektom. Deavtelade inskolningsplatseraa är främst inriktede mot arbeten inom det privatenäringslivet, men får numera användas även inom den offentiiga sektora, som kanleda till fortsatt anstellnmg. Antelet avtelade inskolnmgsplatser har mmskatsuccessivt. Regeringen gör bedömningen att främst rekryteringsstödetoch ungdomspraktiken bör kunna ersätta de avtelade mskolningsplatseraa.Stets-bidragskonsttTjktionen för de avtelade inskolningsplatseraa är dessutomutformad på samma sätt som för rekryteringsstödet, som även det främst ärinriktet mot det private näringslivet. Något egentligt behov av de avteladeinskolningsplatseraa finns således inte längre. Avtelade inskolningsplatser somhar påbörjats före bör få slutföras även efter dette dawm omanvisningstiden sttäcker sig över budgetersskiftet. Regeringen beräknar behovet av anteletberedskapsarbeten och platser med rekryteringsstöd till i genomsnitt 10 000 resp. 30 000 under näste budgetår till en beräknad kostnad av . Mot bakgrand av vändningen i ekonomin är det angeläget att rekryte ringsstödet prioriteras framför beredskapsarbeten. Varje tUlfälle till reguljärt arbete måste nu tes till vara. Rekryteringsstödet utgör till sammans med det generella anstellningsstödet utomordentliga möjligheter för arbetsgivaraa att ste väl mstede med arbetskraft inför en kommande 62 1993/94:100 2.11 Insatsema för flyktingar och invandrare Bilagall Arbetsmarknadssitaationenför invandrare cx;h flyktmgar försämrades kraftigt under budgeteret 1992/93jämfört med budgeteret innan. Andelen arbetslösa och arbetssökande av denutomnordiska arbetskraften ökade ytterligare mellan dessa budgeter. Dettemedförde att andelen sysselsatte av befolkningen under förste halvåret 1993sjönk till för de utomnordiska medborgaraa, jämfört med 74 %för svenskar. Arbetslöshetsutvécklingen var mest dramatiskt för denutomeuropeiska gmppen. steg den relativa arbetslösheten förutomeuropeiska medborgare från . En störte andel av de utomnordiskamedborgarna var långtidsarbetslösa respektive långtidssökande jämfört medövriga sökande. Inskrivningstiden vid arbetsförmedlingen har för utomnordiskamedborgare ökat kraftigt . AMS har i skrivelse redogjortför effekteraa av de arbetsmarknadspolitiska msatseraa för flyktingar ochinvandrare under budgeteret 1992/93. Särskilda medel avsattes under budgeteretför åtgärder för dessa gmpper. Medlen skulle användas för att underlättamtfädet för invandrare och flyktingar på arbetsmarknaden. Medlen för dessa särskilda insatser beräknades till147 . AMS förbrakade ca för insatserna. Häravutbetelades ca i rekryteringsstöd och ca 3 miljoner kronorför andra åtgärder. Ett av målen för AMS under budgeteret 1992/93 varatt insatser och åtgärder skulle koncentteras till och intensifieras för deutsatta gmpperaa på arbetsmarknaden - däri ingick flyktingar och invandrare. Utomnordiska medborgares andel av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderaa översteg endast marginellt deras andel av dearbetssökande. Andelen utomnordiska medborgare i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder - 1993 minskade från tUl avsamtliga utomnordiska arbetssökande. Minskningen av de utomnordiskamedborgaraas andel i åtgärder var enligt AMS en följd av art de i relativtliten utsttäckning kom i fråga för ALU, där andelen dock successivt ökade undervåren 1993. Enligt AMS var orsaken till den låga andelen att deltegande i ALUfömtsätter att man har rätt till arbetslöshetsersättning. Närmare hälften avde arbetslösa utomnordiska medborgama saknade arbetslöshetsersättaing, motendast av övriga medborgare. Andelen utomnordiska medborgare i ALU varunder budgeteret 1992/93 . I övriga åtgärder ökade andelen flyktingar ochinvandrare något. Arbetsmarknadsutbildning har alltid varit den mestbetydelsefulla in satsen för utomnordiska medborgare, där andelen under budgeteret 1992/93 uppgick till . De utomnordiska medborgama var väl representerade vid beredskapsarbete i förhållande till deras andel av de arbetssökande. I alla andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder var de utomnordiska medborgama klart undertepresenterade. " 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 Utomnordiska ungdomar utgjorde en liten del avungdomar i åtgärder Prop. 1993/94:100 beroende på deras förhållandevis lågadeltegande i ungdomspraktik. På Bilaga 11 grand av den stora omfattningen påungdomspraktiken påverkades deras andelar av det totela antelet personer iåtgärder starkt. Andelen utomnordiska ungdomar av dem som börjadeungdomspraktik ökade dcx;k successivt under budgeteret 1992/93. Utomnordiskaungdomar fick i mycket hög grad sina praktikplatser inom de ttaditioneUainvandrarbran-scheraa såsom resteurang och övrig service. Regeringenbedömer att arbetslösheten bland flyktingar och invandrare kommer att varafortsatt hög under näste budgetår. De hittillsvarande resulteten för dessagmpper är inte tillfredsstellande. De särskilda medlen till insatser förflyktingar och invandrare har inte använts i den omfettning regeringen anserönskvärt. Åtgärdema för dessa gmpper måste sättas in snabbare och i störteomfertning för att motverka långtidsarbetslöshet och utslagning. Ettförslag till försöksverksamhet - praktUc för invandrare Regeringenföreslår att det, som en försöksverksamhet under näste budgeter, införs en nyåtgärd inom ramen för arbetsmarknadsutbildning i form av arbetsplatsförlagdpraktik för invandrare - benämnd praktik för invandrare - efter modellungdomspraktik. Tanken med praktiken är att invandrare som har yrkesutbildningmen liten eller ingen svensk arbets-livserferenhet skall få en chans att skaffasig värdefull arbetslivs- och yrkeslivserfarenhet inom sitt utbildningsområde.Det bör understrykas att syftet med praktiken inte är att fylla ettproduktionsbehov hos arbetsgivaren. Praktiken bör förläggas till en arbetsplats som ärrelevant för den yrkesutbildning som invandraren redan har. Praktiken bör kunna genom föras hos såväl private som offentliga arbetsgivare. Praktikanten bör dock i förste hand anvisas plats inom det private näringslivet. Platseraa skall inte användas för att ersärta annan arbetskraft. PraktUcanten bör få inskolning, handledning och praktisk yrkesutbildning på arbetsplatsen. Under deltegande i praktik för invandrare och inom ramen för denna bör praktikanten fortlöpande delte i olika former av jobbsökaraktiviteter som arbetsförmedlingen erbjuder. Praktiktiden bör i princip vara på heltid och få uppgå . Praktiken bör kunna genomföras på deltid i det fell praktikanten är funktionshindrad, får föräldrapenning på deltid eller delter i utbildning i svenska på deltid. Om så bedöms lämpligt kan praktiken följas av arbete med rekryteringsstöd. Genom att praktUcen för invandrare är en form av arbetsmarknadsutbildning kommer praktikanten att omfattes av samma försäkringsskydd som gäller för t.ex. ungdomspraktik. Underpraktiken bör praktikanten få utbildningsbidrag enligt samma reglersom gäller vid ungdomspraktik. Något bidrag till arbetsgivaren bör Prop.1993/94:100 däremot inte utgå. Finansieringsbidrag bör ej erläggas av denarbetsgiva- Bilaga 11 re som anordnar praktik för invandrare. kan praktikanten iutbildningssyfte komma att utföra vissa arbetsuppgifter, innebär dockinte att det råder ett anstellningsförhållande mellan praktikanten och denarbetsgivare som upplåter praktikplatsen. I klargörande syfte bör dock genom ensärskild lag slås fest att den som anvisats praktikplats inte skall anses somarbets-fegare när denne fullgör praktiken. Lagen bör gälla under budgetåret1994/95. Ett förslag till lag har upprättats inom Arbetsmarknadsdepartementet.Förslaget bör fogas till protokollet i dette ärende som underbilaga 11.1. Lagförslaget feller under Lagrådetsgranskmngsområde. Förslaget överensstemmer emellertid med motsvarande regleringi lagen (1992:322) om ungdomspraktikanter. Det får därför sägas vara av sådanenkel beskaffenhet att Lagrådets hörande inte erfordras. Kostaadenför förslaget om praktik för invandrare beräknas till 476 miljoner kronor.Detfe ger tillfälle till praktik för totelt 5 000 personer i genomsnitt permånad. Finansieringen av invandrarpraktiken bör ske till del med de särskildamedel som har beräknats för insatser för invandrare och flyktingar.Dessa uppgår under innevarande budgetår till . Resterande325 bör finansieras inom ramen för anslaget. Regeringen vill i dette sammanhang betona attflyktmgars och invandrares inttäde på arbetsmarknaden i huvudsak skall lösasinom ramen för de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa. 2.72Jämställdheten på arbetsmarknaden Resultetappföljmng Detansttängda läget på arbetsmarknaden drabbar såväl kvinnor som män.Arbetslösheten bland kvinnorna var under budgeteret 1992/93 emellertid lägre änbland männen. Under 1990-telet har det skett en kraftig omsvängning vad gällerandelen kvinnor bland de inskrivna vid arbetsförmedlingen. I början av år 1990var av de inskrivna kvinnor och män. Därefter förändras bildenkraftigt. Under förste var andelen inskrivna kvinnor och män 47respektive . Fler män än kvinnor tog del av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder men andelen män i åtgärder var i förhållande till deras arbetslöshetbetydligt lägre än kvinnomas. Männen var således underrepresenterade i åtgärderi förhållande till deras arbetslöshet men kvinnoraa var inskrivna vidarbetsförmedlingen än männen. Lågkonjunktarenhar slagit särskilt hårt mot många starkt mans- " I flera av dessa näringsgrenar bedöms Prop.1993/94:100 sysselsättningstillväxtenframöver vara begränsad. Nedskärningar och Bilaga 11 rationaliseringarinom landsting och kommuner har i hög grad drabbat kvinnor.Många kvinnor riskerar att förlora sina arbeten inom t.ex. vård Mmskad offentlig service kan också i särskilt hög grad Denna utveckling krav på vägledning för att förberedasåväl män som kvinnor för nya yrkesområden. AMS har i skrivelse redovisatAMV:s strategi för att bryte den könsuppdelade arbetsmarknaden. I skrivelsenpekar AMS bl.a. på behovet av att motverka fördomar om manliga och kvinnligayrkesval redan i tidig ålder. Den värld som omger små bara är fortferande ihög grad kvinnodominerad. Inom baraomsorg och skolans låg-och mellanstedierarbeter mest kvinnor vilket kan befäste uppfattningar om manligt och kvinnligt.Här har AMV en vUctig uppgift genom väglednings- och utbildningssatsningar försåväl kvinnor som män. AMV pekar också på behovet av insatser för attstödja män och kvinnor som vill eteblera sig som företegare inom verksamhetersom ttaditioneUt bedrivits i offentiig regi. Vidare avser AMS att stimuleraprojekt som syftar till att förbättta villkoren för dem som är sämst stellda påarbetsmarknaden, t.ex. lågutbildade och arbetshandikappade kvinnor samt kvinnormed invandrarbakgmnd. För budgeteret 1993/94 har avmedlen beräknade för arbetsmarknadsutbildning stellts till AMS förfogande förprojektverksamhet i syfte att bryte den könsuppdelade arbetsmarknaden samt förutbildningsinsatser för verkets egen personal i samband med projekten. Dennaprojektverksamhet kommer enligt AMS att ge erferenheter som kommer att liggatill gmnd för att revidera AMV:s fortsatte sttategi för jämstelldhetsarbetet. Enväl fungerande arbetsmarknad är inte könsuppdelad. Det är den enskildamänniskans kompetens och inttesse som måste vara avgörande i yrkesvalet. Näralla människors kompetens och utvecklingsmöjligheter tes till vara, oavsettkön, främjas också tillväxten i ekonomin. Arbetet med att åstedkomma en mindre könsuppdeladarbetsmarknad måste bedrivas både i ert kortsUaigt och i ett långsUctigtperspektiv. Gamla stmktarer kan inte förändras över men behöverstendigt påverkas. Arbetet måste bedrivas lika intensivt i såväl låg- somhögkon-junktar. I varje konjunktarläge finns det förhinder men också möjligheter.Det behövs en mängd olika åtgärder och nya uppslag måste prövas. Menlångsamheten i förändringstekten får inte bli ett hinder i sig. Bristen påenkla och effektiva åtgärder kan aldrig tes till intekt för att arbetet saknarangelägenhet - tvärtom. Den höga arbetslösheten och det dramatiska läget påarbetsmarknaden medför att många människor hamnar i svåra valsitaationer. Man måste te stellning till om det yrkesval man tidigare gjort - och som kanske 66 resulterati arbetslöshet - bör omprövas. I den sitaationen är det vUctigt attde individuella valen inte påverkas av slenttianmässiga uppfetttvingar Prop.1993/94:100 manliga och kvinnliga yrken. Åtgärder som ungdomspraktik och Bilaga 11 ALUger män och kvinnor möjlighet att pröva nya och annorlunda uppgifter.En angelägen tillväxtbefrämjande åtgärd är också att stimulera kvinnorsnyföretegande t.ex. genom rådgivning, utbildningsinsatser och Unga flickor och kvinnor som genomgått utbildningtill mansdominerade yrken har ofta svårare än männen att få anstellning inomdet yrke de utbildats till. Det är därför angeläget att denna gmppuppmärksammas från arbetsförmedlingens sida. Nedskäraingar och rationaliseringar mom denoffentiiga sektora kan drabba kvinnor särskilt hårt i regionalpoUtisktprioriterade områden eftersom sysselsätmingsalteraativen för dessa kvinnor oftaär begränsade. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt art breddaarbetsmarknaden för kvinnor i dessa områden. Regeringen föreslår art AMS, av medlen beräknadeför arbetsmarknadsutbildning, även budgeteret 1994/95 får använda 30 miljonerkronor enbart för projektverksamhet med syfte att bryte den könsuppdeladearbetsmarknaden samt för utbildningsinsatser för den egna personalen i sambandmed projekten. 2.13De otraditionella medlen Resultetappföljning AMSdisponerade under budgeteret 1992/93 för otraditionellainsatser. Tillsammans med en ingående reservation på 55 miljoner kronordisponerades totelt . AMS har fördelat dessa medel tilllänen för egna beslut. Utifrån insatseraas art fördelades de regionalt ochlokalt beslutede medlen på följande sätt. Av tilldelade medel förbmkade AMVknappt . Särskilda insatser för kvinnor Företags- och näringslivsinriktade åtgärder Deprojekt som tog störst enskild andel av insatseraa var riktede till