prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — För del är detnödvändigt att komma ur det järngrepp som landet försatts i på grund avsanktionerna. Situationen påverkar dessutom förhåUande tiUgrannstaterna och . Sverigelämnar bistånd \Xil , , och , samt tUlflyktingar i . Biståndet består huvudsakUgen av samarbete genom BITS,och svenska enskUda organisationer. ISomalia har situationen stabUiserats . Säkerhetsläget harförbättrats med undantag för södra delen av huvudstaden . Skördarnahar varit så goda att någon mathjälp utifrån inte längre behövs. Massvälten harövervunnits och hjälpinsatserna befinner sig nu i en övergångsfas frånkatasttof- tiU återuppbyggnadsbistånd. /93 ordnade FN ttekonferenser i , , om den humanitära och politiska situationeni . Vid den sista, , kom de poUtiska representanterna överensom att bl.a. inrätta lokala och regionala råd runt om i . lokala råd inrättats i hälften av de 77 distrikten utom norra somhar förklarat sig självständigt. Katastrof-och återuppbyggnadshjälpen har kanaUserats via framför allt FN:sbamfond () och jordbruks- ■*:;-" ""iTr'".:?' Bamväntar på ett mål mat i byn i Gedo provinsen. Maten är Unimix är entjock högprotein-välling, en av de få matprodukter som inte stjäls. Foto:Heldur Netocny, Bazzar. och () inom ramen för FN:s katasttofappeUer för Hom, , Lufherhjälpen, EFS, brittiska Rädda Bamen och Intemational AidSweden. Den svenska FN-beredskapsstyrkans specialenhet för katasttofhjälp,SwedreUef, har deltagit i hjälpprogram. Totalthar /93160,1 mUjoner kronor utbetalats. har bidragit tiU den pågående försoningen i SomaUa genomsitt arbete med konferenserna i , stöd tUl klanäldstes försoningskonferenseri norra och södra och etablerandet av lokala och regionala råd i landet.Institutet har hittUls tUldelats 8 mUjoner kronor för sitt arbete med försoningsprocessen. Sarec:ssamarbete med SomaUa utgörs numera huvudsakUgen av stöd om Scurunan-lagt 4,5mUjoner kronor tUl somaUska forskarstuderande i . Sverigebidrar tiU FN:s SomaUainsats (UNOSOM) med ett fältsjukhus i restes och har svarat för en viktig del av sjukhuskapaciteteninom SomaUainsatsen. Under /93 har SomaUa och somaUer påflykt i grannländema tiUdelats omkring 174 nuljoner kronor. blossade upp 1991 har avsatt sammanlagt 316 nuljonerkronor tiU SomaUa. Sudanär det mest oroande inslaget i utvecklingen på Hom.Kriget meUan den av fundamentalismen inspirerade miUtärregimen i norr ochSPLA-gerUlan, i det huvudsakUgen kristna södem, har resulterat i en humanitärkatasttof i södra . Situationen har ytterUgare kompUcerats tiU följd avspUttring inom SPLA framför allt befräffande huruvida man ska kämpa för ettsjälvständigt södem eUer en konfederation med . Fredsansttängningamaunder nige-rianskt ordförandeskap, den s.k. Abuja-processen, har hittiUs intelett tiU något genombrott. Desvenska bidragen kanaUseras framför aUt via FN:s flyktingkommissarie (),VärldsUvsmedelsprogrammet (WFP) samt () som ett svar påFN:s katasttofprogram för Hom, och svenska enskUda organisationer:Röda korset. Erikshjälpen, Intemational Aid samt PMU. är densjätte störste givaren tUl FN:s program. Under budgetåren 1991/92 och 1992/93har tiUdelats ca 136 mUjoner kronor. Totalt utbetalat /93 ca35,1 mUjoner kronor. Bistånd genom enskilda organisationer Endastnågra få svenska ensldlda organisationer arbetar i . Intemational AidSweden och Pingstmissionens U-landshjälp arbetar i södra . Rädda Bamenstöder bl.a. handikappade bam i , skolor för flyktingbarn och insatserför sudanesiska flyktingar i grannländema. Em kvinna hjälper sitt barn att ätavid en utspisningsplats i byn . Foto: , Bazaar. BITSinriktar sig på att befästa redan genomförda insatser inom det tekniska samarbetetsom är koncentterat tiU energi, hälsovård och industri. Under budgetåretbetalades ut och därmed är totalsumman 25 mUjonerkronor. deltog en sudanes i en kurs om vattenvård. Asienrepresenterar en heterogen samling länder där det finns exempel på såväl dynamiskutveckling som utbredd fattigdom. Kontinenten har sju av de snabbast växandeekonomiema i världen Uksom också världens fattigaste räknat i BNP per capita.Den har över dubbelt så många absolut fattiga som hela . I bornärmare av världens befolkning. De folkriksate ländema, och ,representerar . Mångaländer i utvecklas i snabb takt tUl industtUänder. ,, och får nu efterföljare. , , Thailandhar haft en stark ekonomisk utveckling . Den snabbaste ekonomiskatiUväxten har svarat för, särskUt då kusttegionen. I sker ensuccessiv omläggning av politiken i riktning mot marknadsekonomi. TiUväxtenoch den modema sektoms utveckUg skapar också problem med urbanisering ochökade mUjöföroreningar. hyser det största antalet absolut fattigai hela världen. TiUväxten har ökat mer än bef olkningsutveckUngen, men de fattigasteländema som , och har en aUttör låg tiUväxt för attkunna åtgärda fattigdomsproblemen. I några länder finns intema oroshärdar somäventyrar den långsiktiga utveckUngen. Kvinnomas levnadsvUlkor är på vissa håUytterst svåra. Upplösningen av har givit upphov tUlnya självständiga stater. Flera länder i Centtalasien har karaktär av . Under1992 genomfördes en Asienstudie med syftet att ge en plattform föröverväganden om svenskt bistånd i . SIDA bedriver ett omfattande samarbeteframför allt med programländerna , , Sri Länka, ochVietnam. Bistånd i form av katasfrofhjälp ges tiU bl.a. , Pakistanoch . Flera av BITS större samarbetsländer finns i . ochIndien är stora mottagare Biståndet till , utbetalningar 1992/93, NärmarehäUten av BITS utbetalningar inom tekniskt samarbete går tUl länder i Asien.Tekniskt samarbete bedrivs med totalt åtta länder, varav de största ärFiUppinema, , , och . Sarec bedriver forskningssamarbetemed Sri Länka, , . främjar näringslivsutveckling ochkommersieUt samarbete mellan företag huvudsakUgen i , Sri Länka ochVietnam. terprojektverksamhet och samarbete har även inletts med och . Tabellernanedan sammanfattar det svenska biståndet tiU de större mottagarländema. 1992/93, Mer än70% av befolkningen lever direkt eller indirekt av inkomster från jordbruket.Drygt hälften lever under den fattigdomsgräns som FN definierat. Det svenskabiståndet är framför allt inriktat på landsbygdsutveckling. Ett projekt är attge krediter till fattiga människor. Låntagama, som huvudsakligen är kvinnor,får därigenom säkrare inkomster och en bättre levnadssituation. Yta.......................................... (1991) Befolkning.................................... 110milj. Befolkningstillväxt/år...................... 2,(1980-91) Förväntad medellivslängd vid födseln kvinnor.............................................. 52år (1991) Dödlighet, barn .............. (1990) BNI/invånare........................... :...(1991) Totaltbistånd, andel av BNI (1991) Skuldtjänstkvot .......................... :..... (1992) Tjänste och service 33, Ekonomi, politik och samiiälle BangladeshsUvsnerv är jordbruket. De årUga översvämningama är avgörande förjordbruksproduktionen men skapar också katastrofer. avbefolkningen lever direkt eUer indirekt av inkomster från jordbruket.Bangladesh är ett av världens fattigaste och mest tättbefolkade länder med enbefoIkningstUlväxt på . Jordfördelningen är skev och den lokalapoUtiska makten finns ofta hos jordägarna. Drygt häUten av landets befolkninglever under den av FN definierade fattigdomsgränsen. En lyckad ekonomisk poUtik med bl.a. avsevärdaUberaUseringar på handelns område har lett tUI att valutareserven har ökatväsentUgt, budgetunderskottet dämpats och att valutan är på väg att göras fuUtkonvertibel. Den stora utmaningen för regeringen är att få igång tiUväxtengenom ökande investeringar samt att effektivisera den offentUga sektom. Konfektionsindustrinhar expanderat kraftigt, och under /94 kommer landets regeringatt satsa mer på de sociala sektorema, främst utbUdrung och hälsa. TUlväxten iekonomin förväntas bU . Bangladeshär en parlamentarisk demokrati. De demokratiska institutionema har endastverkat och arbetet i parlamentet och rollfördelning meUan regeringoch opposition är fortfarande i sin linda. Situationenför de mänskUga rättighetema har förbätttats sedan den demokratiskt valdaregeringen tiUttädde, även om många kanske hoppats att utvecklingen skuUe gåsnabbare. Pressen är i stort sett Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetainingar /93,mitr SIDA total......................... 254,4 fri.SäkerhetslagsfUtningen är fortfarande i kraft ttots regeringens vallöfte attavskaffa den. Rättssäkerheten kan dock sägas vara relativt god. Många organisationer som är verksamma i landet,koncentrerar sig på rättshjälp och aktiva insatser för mänskUga rättigheterriktade till den fattiga landsbygdsbefolkningen. Stamfolkens situation i HiU Träets ärfortfarande oviss och grimdkon-fUkten om deras rättigheter tUl framför aUt landoch självbestämmande består. Regeringen har dock inlett en poUtisk dialog medgeriUarörelsen och vapenvUa råder. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter BangladeshsförsvarsutgUter har i stort sett legat stiUa imder den senaste tioårsperiodenoch utgör fortfarande av BNP. Landet är inte utsatt för någotsäkerhets-poUtiskt hot från omgivande länder. Biståndet - givare och administration Biståndet utgör av BNP. Införandet avmervärdesskatt har möjUggjort en ökad egenfinansiering av utvecklingsbudgeten,. Utnyttjandegraden av svenskt bistånd var imder /1993hög. har en tydUg sttävan att ytterUgare effektiviserautnyttjandet av biståndet inom de svenska samarbetssektorema. ekonomi är biståndsberoende. De störstagivama är , Asiatiska och , följt av ochCanada. bidrar endast med en mindre andel av det totala biståndet tUllandet. Biståndet genom SIDA dominerar, men BITS och harett visst begränsat samarbete med . Ett flertal svenska enskUdaorganisationer är verksamma i landet. Totalt betalades 256,1 mUjoner kronorut tiU under /93. Utvecklingssamarbetet med genom SIDA reglerasav ett tvåårigt sam-arbetsavtal för budgetåren 1993/94 -1994/95. Biståndet ärkoncentterat tUl landsbygdsutveckling med delkomponenterna sysselsättning,undervisning och hälsa. Biståndet är inriktat på att förbättta de sociala vUlkorenför de fattigaste människoma. Det största projektet inom landsbygdsutvecklingen ärGrameen Bank som ger krediter tUl fattiga människor. Projektet ärframgångsrikt och har bidragit tUl att låntagarna - kvinnor - fåttsäkrare inkomster och en bättte levnadssituation. stöder vidaresatsningar på infrastruktur, vattenregleringar, invaUningar av risfält ochsysselsättrungsskapande verksamheter. Svenskt bistånd lämnas tiU ett UNICEF-Scimordnatimmuniseringsprogram som har varit framgångsrikt med en hög täckningsgrad.Sverige stöder även försörjning av basläkemedel tUl primärhälsovården samt enkUnik för famUjeplanering. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1992/93 Anslag 140,0 Ingående reservation 78,0 Fördelning Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Landsbygdsutveckling 118,0 Hälsovård 63,0 Undervisning 17,0 Konsultfond 0 ;- , wiC.iiiiiiaiAi&Siåi-äiii stöder i samfinansiering med ettprojekt för att öka intagningen till och höja kvaUteten på primärskolan medsärskUd inriktning på att öka flickornas deltagande. Ett femårigt avtal haringåtts under förutsättningen att kontinuerUgt ökar den egnamedelstUldelningen tUl primärskolan. Ett omfattande arbete bedrivs av ett antal svenska ochbangladeshiska enskUda organisationer med huvudinriktning på fattigdomsbekämpande insatser och kvinnoprogram. Detta stöd uppgick tUl 51,3mUjoner kronor. Katasttofbiståndom 1,5 mUjoner kronor utbetalades under /93. BITSverksamhet i landet begränsar sig tiU bangladeshiskt deltagande i dess intemationeUakurser. Swedecorpbedriver viss näringsUvsstöd-jande verksainhet. Detstörsta projektet inom landsbygdsutvecklingen ger krediter till fattigamänniskor. Låntagarna, som till största delen är kvinnor, har därmed kunnatskaffa sig säkrare inkomster och har fått en bättre levnadssituation. Foto:Heldur Netocny, Bazaar Utvecklingssamarbetet är främst inriktat på landsbygdensfattiga grupper, genom hälso- och utbildningsprojekt, skogs- och markvård ochmiljösatsningar. Stödet till byskogsbruken utvärderades och krav på storaförändringar ställdes för fortsatt svenskt stöd. Inom energisamarbetet harsvenska regeringen beslutat om stöd till ett kraftöverföringsprojekt idelstaten . {" (. SlFJIeblåndS'-"l '''■.--' \ 1 lU V :■■■■■■■■. . 1. .fPuniab; » .-v-.-x ■■ é..DELHi 1 ,\ 1 »Smuai ''SLAMABAD --""»Sj,,,, : 's. :' ''" iäryapa i'''"'\. xAHLK nepaC-,., s,» rV- ?,.v ■■■■■ > »Kanpur c "'-■:J;>-iÄS:H"/iKi! ;=a'"'' Vaianasi» .■* Pai" /'\.. 'Shiilnjuf \ .■■■yMeghaiaya ;"'-'" ■-...' '\ '■'■"' fJagput» :- .... /■ " imbay ;■' -■> ,'■ 'Pune _.:. ;*■ ■-■■.. .....!■■"■ ;■■■■ »Hyderabäd x*'*"**'!»» Befolkning................................... 866 milj. Befolkningstillväxt/år.................... 2, Förväntad medeilivslängd vid födseln Dödligliet, bam under ............. 14, BNI/invånare............................ Totaltbistånd, andel av BNI........... 1, (1991) (1991) (1991) (1990) (1992) (1991) (1992) Ekonomi, politik och samhälle Indienär en regional stormakt som har hög teknologisk kompetens som man haren stor grupp mycket fattiga. Jordbruket är fortfarande den dominerande sektomi ekonomin vad gäUer sysselsättningen men industtisektom har expanderatkraftigt . TUlväxten har dock inte varit tiUräckUgt stark för attkunna ge sysselsättning åt den snabbt växande arbetskraften. Den kraftigabefoUmings-ökrungen utgör ett hårt tryck på landets resurser. InrikespoUtiskt har det gångna året varithändelserikt. RivrUngen av den moskén i i december 1992ledde tiU svåra sammanstötningar mellan hinduer och muslimer på flera håU i landet,med många dödade som följd. Flera städer har också utsatts för bombattentat. /93 fortsatte regeringen det omfattande ekonomiskasttiUcturanpassningsprogrammet. Utrikeshandeln har ytterUgare avreglerats,växelkursen tUlåtits flyta, och utländska investeringar välkomnas kiom fleraområden. Regeringen har vidare gett signaler om att vUja öka insatsema inom desociala sektorema. Försvarsutgiftemautgör en fortsatt stor andel av statsutgifterna () och av BNP.Bakgrunden är dels en rad intema konflikter, dels de spända förhåUandena tUlvissa grannstater, främst . Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetainingar /93,ml(r SIDA total ........................ 390,4 fri.Avståndet meUan den formeUa situationen och vardagsreaUtetema är dock stort.Rättssäkerheten är aUtför ofta beroende på samhällsstäUning och tiUgång tiUpengar. Regeringen har nyUgen föreslagit inrättandet av en nationeU kommissionför bevakning av de mänskUga rättighetema. Biståndet - givare och administration Indienfår förhåUandevis litet utvecklingsbistånd per invånare ttots att landet haren av världens lägsta inkomster per capita. De multUaterala organisationema ärde största givama. står för en ringa del av det totala biståndet tUlIndien. Indienär en parlamentarisk demokrati nied aUmän och Uka rösttätt. EnUgt grundlagenexisterar ytttande-, mötes- och reU-gionsfrihet och ingen får diskrimineras pågrund av kön eller kast. Sverigesbiståndssamarbete med mleddes 1953, och 1972 tiUkom det förstasamarbetsavtalet. FörutomSIDA är även biståndsorgan som BITS, och Sarec samt enskUdaorganisationer verksamma i landet. Utvecklingssamarbetetmed genom SIDA regleras av ett tvåårigt samarbetsavtal för budgetåren1992/93 -1993/94. Samarbetet är främst inriktat på landsbygdens fattigagrupper, genom hälso- och utbUd-rUngsprojekt, skogs- och markvård ochmUjösatsningar. Dessutom finns det ett samarbete på energiområdet. Samarbetetinom skogs- och markvård avser främst stöd tUl byskogsbruken i och TamUNadu. Detta stöd utvärderades och slutsatsen blev att stora förändringarvar nödvändiga för ett fort- stöder även ett markvårdsprojekt i och ettskogsodlarkooperativ. StödettUl hälsovården domineras av ett immuruseringsprogram för mödrar och bam viaFISr:s bamfond (). En minskning av bamadödUgheten har noterats, vUkettiU en del tillskrivs programmet. Vidare ingår stöd tiU de nationeUa lepra-och tuberkulosprogrammen liksom ett bUateralt bamavårdsprogram. UNICEFleder dricksvattenprojekt som stöds av som omfattar dels ett nationeUtprogram för dricksvatten med omgivningshygien, dels ett projekt i Rajasthanmed betoning på vattenburna sjukdomar. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Skogs- och miljöprogram 126,6 Hälsovård 136,2 Undervisning Vatten och sanitet Energisamarbete Konsultfond och övrigt IundervisrUngstödet ingår två primärun-dervisrUngsprojekt i . Programmenhar rönt stort inttesse och gett bra resultat. Landramsmedelom 715 mUjoner kronor ingår i . Stöd tUl kraftöverföringsprojekt,minikraftverk och energisparande utgör de övriga delama i energisamarbetet. Utanförlandramen ges bl.a. stöd tiU svenska enskUda organisationer samt fUl indiskaorganisationer för insatser som avser byskogsbruk, dricksvatten ochmUjö-aktiviteter. Energisamarbetetmed domineras av Uri-kraftverket i Kashmir som avtalades hösten 1989.Förutom 715 mUjoner É- " - -.■-t.f»-»- ■ -■;->. Ibiståndet till ingår två primärundervisningsprojekt, som rönt stortintresse. Foto: , Bazaar. kronorav landramsmedel ingår Svensk Exportkredit- och BITS-krediter på 1 300respektive samt en kredit från nordiskainvesteringsbanken och brittiskt bistånd. Stömingar i genomförandet haruppstått på grund av säkerhetsproblem i området. Regeringen beslutade nyUgen om svenskt stöd tUl ettkraftöverföringsprojekt i delstaten . Förutom en utvecklingskreditom 535 mUjoner kronor ingår SID A-stöd om 215 mUjoner kronor samt exportkreditom 250 mUjoner kronor. Indienär en av de största mottagama av u-krediter. Den totala kreditvolymen /93 tUl 3 258 mUjoner kronor. Inom ramen för BITS intemationeUakurser deltar ett betydande antal indier. /93 deltog 45 indiertiU en total kostnad om . Forskningssamarbetetmed Sarec sker främst på områdena bioteknik och fömybara energikällor.Samarbetets tyngdpunkt Ugger på att främja resultatinriktad forskning avömsesidigt inttesse. Ett problem har dock varit den långsamma indiskabyråkratin som inneburit förseningar i genomförandet av projekt. Swedecorpbedriver bl.a. näringsfrämj andeverksamhet i . Sedanvattenkraftverket Xeset färdigställdes , är upprustningen av denstörsta enskilda svenska insatsen. Det bristfälliga vägnätet är ett storthinder för landets utveckling mot marknadsekonomi. Förutom vattenkraften ärskogen största naturresurs och två skogsföretag har byggts upp med svensktbistånd. Yta.......................................... 236 800km=' Befolkning.................................... 4,3milj. Befolkningstillväxt/år ................... 2, Förväntad medellivslängd vid födseln Dödlighet, barn ............. 15, BNI/invånare........................... Totaltbistånd, andel av BNI ....... 12, (1991) (1991) (1991) (1991) (1991) (1990) (1991) (1991) (1991) Ekonomi, politik och samiiälle Laosär ett av världens fattigaste länder. Huvuddelen av befolkningen är naturahushållandebönder. Skörden av ris, den viktigaste grödan, ökade 1992 efter en nedgångåret innan. I vissa provinser, främst i norr, uppstod dock brist på ris pågrund av torka. Imitten av 80-talet övergavs planekonomin och en ekonomisk reformprocessinleddes i rUctrung mot marknadsekonomi. Detta har bl.a. inneburitprivatisering av , avskaffande av oUka subventioner, friprissättning, införande av en marknadsmässig växelkurs, främjande av privatainvesteringar m.m. I detta syfte har ett antal nya lagar om bl.a. privatainvesteringar, skUjedom, och nyttjanderätt tiU jord utarbetats. Ett resultatär en markant ökning av antalet utländska investeringar under senare tid,bl.a. inom bankväsende, handel, skog och textilindustri. Den senare har nublivit den största exportnäringen. Ekonomin har fortsatt att utvecklas positivt.TUlväxten uppgick tUl . Ui-flationen har fortsatt att minska, och beräknadestiU . Valutakursen är fortsatt stabU, valutareserven har stärkts, och utlandsskuldenär fortfarande jämförelsevis måttiig. och IntemationeUa valutafonden(IMF) stöder reformprocessen genom lån och tekniskt bistånd. harIMF godkänt ett andra sttukturan-passrdngslån om 50 mUjoner US doUar förperioden -1995. Trotsen gynnsam ekonomisk utvecklingen kvarstår hängande behov att förbätttaUvsvUlkoren för den stora folkmajoriteten på landsbygden. Ett stort hinder ärdet synnerUgen bristfälUga vägnätet vilket gör stora delar av landetsvårtiUgängUga. En betydande del av investeringsbudgeten, inklusive biståndet,har därför avsatts för att förbättta vägnätet och andra kom-mionikationer. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991)..................... 33,3 (1991).................... 3,3 Bistånd från , utbetainingar /93,mIcr SIDA total ........................ 128,8 ärutnyttjande av den avsevärda vattenkraftspotentialen, främst för export tillThaUand. har ett antal preliminära överenskommelser omkraftprojekt ingåtts med utiändska företag och delvis med finansiering påkommer-sieUa villkor. Pådet uttUcespoUtiska området kan man notera en försatt normalisering avrelationema med granrUändema, och därmed en gradvis minskning av det tidigarestora beroendet av . Kontakter med ThaUand har fortsatt attintensifieras, och samarbetsavtal slutits på en rad oUka områden. Stor viktläggs också vid kontaktema med ASEAN, där harobservatörsstatus. Laosär en enpartistat, och i den nya konstitutionen som antogs 1991 fastslås attkommunistpartiet är den ledande poUtiska kraften. I valet tiU den lagstiftandenationalförsamlingen kan i praktiken endast av partiet godkända personerkandidera. En del av dem som valdes in vid senaste valet var dock s.k.oberoende kandidater, dvs. Ytttande-, förenings- och andrarättigheter är starkt beskurnaoch av FN:s konventioner om mänskUga rättigheter har endast undertecknatbarnkonventionen. Läget bettäffande de mänskUga rättighetema har förbättratsi viktiga avseenden. Den nya konstitutionen innebar att man bröt med dettidigare styret via dekret och admirusttativa beslut vUket gav uttymme för ettbetydande godtycke frän myndighetemas sida. skall landet styras med lag,och ett omfattande lagstiftningsarbete har inletts - ett steg i riktning motstörre rättstrygghet. Alla "omskolningsläger" lär ha stängts. Endastett fåtal politiska fångar lär finnas kvar, av vUka tte är högre statstjänstemän.Dessa dömdes tiU långvariga fängelsesttaff efter att offentUgt hakritiserat regimen och förespråkat flerpartisystem. Biståndet - givare och administration Dettidigare dominerande östbiståndet tiU har praktiskt taget upphört. Dettahar dock kompenserats av en relativt snabb ökning av bistånd från väst, Flsloch andra intemationeUa organ. beräknas biståndet totalt uppgåfUl nära 200 mUjoner US doUar. De största biståndsgivama är ,Asiatiska , , , odiAustralien. Densvaga förvaltningen och härvid den skriande bristen på aU sorts utbUdadpersonal utgör en kraftigt hämmande faktor för effektivt genomförande avbiståndet. Vissa svackor i effektiviteten i de SIDA-Iedda insatsema haruppdagats bl.a. vad bettäffar transportsektorstödet. HärförefaUer dock efter en genomgripande omorganisation en avsevärd förbättring hainttätt. Brister inom det nystartade stödet tUl mänskUga rättigheter ochdemokrati har också påvisats. Detsvenska Laos-biståndet omfattas huvudsakUgen av ett programlandssamarbete iSIDA:s regi. Dessutom förekommer mindre SIDA-sfödda insatser via enskUdaorgaiusationer samt ett begränsat BITS-stöd genom laoters deltagande i BITSintemationeUa kurser. Totalt utbetalades under /93 genom SIDAoch BITS ca 100 mUjoner kronor. NugäUande samarbetsavtal för perioden /92 -1992/93 har förlängts med ett årtiU att gäUa /94. Ett högt medelsutnytfjande präglar samarbetet ochför /93 utgjorde det . SIDA-insatsema har hittUls framföraUt koncentterats tiU skogs-, energi- och ttans-portsektorema. Ettsvenskt vägstöd irUeddes 1987 för att öka den laotiska kapaciteten att planera,bygga och underhåUa vägar. Det nu aktueUa vägprojektet är den största enskUdasvenska insatsen sedan vattenkraftverket Xeset färdigstäUdes 1991.