prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Innan sådant tiUstånd lämnas skall berörd kommun ges tillfälle att yttra sig. 45§ Regeringen får meddela särskilt tillstånd att anordna lotteri i andra faU ochannan ordning än som anges i denna lag. Sådant tillstånd får dock inte avsekedjebrevsspel eller lUcnande spel eller sådant automatspel som ger vinst iform av pengar. 46 §Lotteriinspektionen prövar frågor om typgodkännande enligt 14 §. Tillståndtill innehav av vissa spelautomater 47 §Lotteriinspektionen prövar frågor om tillstånd enUgt28 § att inneha penningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater. Tillsyn och kontroll Prop. 48§ Lotteriinspektionen har den centrala tillsynen över att denna lag och deföreskrifter som har meddelats med stöd av fagen följs. Lotteriinspektionenutövar också den närmare tillsynen över sådana lotterier som anordnas eftertiUstånd av inspektionen och regeringen. Denkommunala tUlstånds- och registreringsmyndigheten samt har dennärmare tiUsynen över sådana lotterier som får anordnas efter tiUstånd av eUerregistrering hos myndigheten. Länsstyrelseroch kommuner skaU hjälpa Lotteriinspektionen att utöva den centrala tUlsynen. 49§ respektive registreringsmyndigheten skall utse enkontroUant för sådana egentiiga lotterier som avses i 16 och 17 §§ samtfastställa arvodet tUl kontrollanten. Arvodet skall betelas av den som anordnarlotteriema. Densom efter registrering anordnar lotterier enligt 17 § skall senast den 15febmari till kontrollanten redovisa de lotterier som har anordnatsunder föregående kalenderår. Kontrollanten skall varje åroch vid utgången av varje tillståndsperiod lämna registreringsmyndigheten uppgiftom insatsemas sammanlagda belopp i de lotterier som har anordnats underperioden. 50§ Den som har tiUstånd enligt denna lag eller med stöd av 17 § anordnarlotterier efter registrering är skyldig att på begäran av tillsynsmyndighetenlämna de upplysningar och tillhandahålla de handlingar eUer annat som behövsför tillsynen. \bming ochåterkallelse av tillstånd 51§ Om tiUståndshavaren inte följer föreskrifterna i denna lag ellerföreskrifter, villkor eUer bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen,får den myndighet som har lämnat tillståndet meddela varning eller återkallatiUståndet. TiUståndetfår också återkallas eller ändras om fömtsättoingama för tiUståndet mte längrefinns eUer har ändrats. Beslut om varning ochåterkallelse av tillstånd gäller , om inte annat bestäms. 52§ En tiUsynsmyndighet får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att dennafag och de föreskrifter och vilUcor som har Prop. 1993/94:182 meddelats medstöd av lagen skaU följas. Ettsådant föreläggande eUer förbud får förenas med vite. 53§ Avgifter får tes ut i ärenden om tillstånd, registrering, typgodkännande ochtiUsyn eiUigt denna lag. Iärenden hos en nämnd skall avgiften betalas enligt den taxa somfullmäktige bestämmer. Iandra fall skall avgift betalas enligt de föreskrifter som meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 54 §TiU böter eller fängelse döms den som uppsåt- Ugen eller av grov oaktsamhet 1.olovUgen anordnar lotteri,eller 2.olovUgen innehar enjjenningautomat, värdeautomat eller skicklighetsautomat. Iringa fall döms inte till ansvar. Arbrottet grovt döms till fängelse i högst två är. 55§ Den som har överträtt ettvitesföreläggande eller ett vitesförbud enligt denna lag får inte dömas tUlstraff enligt 54 § för en gärning som omfattes av föreläggandet eller förbudet. 56§ Om flera har medverkat tUlbrott som avses i 54 § gäller bestäm-melsema i 23 kap. . 57§ Bestämmelsema i 54 och 56 §§skall inte tillämpas, om gärningen är belagd med straff i . Omolovlig införsel av vara och försök till det finns bestämmelser i lagen (1960:418)om straff för vamsmuggling. 58 §Insatser som tegits emot vid brott enligt denna lag samt utmstning, handUngar och annan egendom som har använts vid eller varit föremål för ett sådant brott skall förklaras förverkade, om det inte är uppenbart oskäUgt. Om en spelautomat förverkas skall även dess innehåll förklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Förverkandekan, utöver vad som framgår av 36 kap. 5 § , ske hos den somyrkesmässigt tillhandahållit egendomen. I stället för egendomen kan dess värdeförklaras förverkat. 59§ Ett beslut enUgt denna fag av en nämnd, en länsstyrelse eUerLotteriinspektionen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.PrövningstiUstånd krävs vid överklagande tiU kammarrätten. Dennafag träder i kraft , då lotterUagen (1982:1011) skaU upphöra att gälfa. 2.TiUstånd att anordnaroulettspel, tämingsspel och kortspel som har bevUjats enUgt äldre föreskrifterupphör att gälla senast den 1 juU 1995. 3.Andra tiUstånd än som avses i 2och som har meddelats enligt äldre föreskrifter fortsätter att gälla. I frågaom sådana tillstånd tUl-lämpas äldre föreskrifter. TiUstånd som gällerlottförsäljningsautomater vilka inte är tiUåtna enligt den nya lagen fårförlängas längst till och med . Registrering av lotterierenligt äldre föreskrifter fortsätter att gälla. Om registiiring sker enligtden nya lagen upphör den gamla registreringen att gälla. 4.Lagen får tUlämpas från och medden i fråga om tiUstånd tiU lotterier som skaU anordnas efterden . Därvid skaU frågor om tillstånd som enligt den nya lagenprövas av Lotteriinspektionen, före ikraftträdandet prövas av . 5.Äldre föreskrifter gäller ifråga om överklagande av beslut som i andra faU än som avses i 4 har meddelatsföre lagens ikraftträdande. 3 Ärendet och dess beredning Dennu gäUande lotterilagen (1982:1011, ändrad senast 1992:311) trädde i kraft den1 . Lagen bygger i väsentiiga delar på den tidigare gäUandelotteriförordningen (1939:207, upphävd 1982:1012). EnUgtlotterUagen får lotterier om pengar och pengars värde inte anordnas förallmänheten i andra fall eller i annan ordning än som anges i lagen. Regeringenhar dock en möjlighet att ge tillstånd i andra fall än de lagen medger. Engmndläggande princip i lotterilagstifmingen har varit attbehåUningen av lotterier och spel skall tillfalla det allmänna eUerallmännyttiga ändamål. Vidsidan av spelbolagen med stetiigt inflytende är det således i huvudsak ideeUa föreningar med syfte att främja allmännyttigt ändamål inom landet som kan få tUlstånd att anordna lotterier. Endast i undan- togsfaU har private vinstintressen accepterats på spel- och lotteriom rådet. Så är faUet beträffande s.k. resteurangkasino samt marknads- och tivolinöjen såsom automatspel och bolUcastning. Den verksamhet som j- spelbofagen med stetiigtinflytande bedriver, dvs. 2 1993/94. riet AB, AB Tipstjänst ochAB Trav och Galopp gmndas på beslut av Prop. 1993/94:182 regeringen. Genomändringar i lotterUagen som trädde i kraft (SFS 1988:839)har penningvinster i viss utstiäckning blivit tiUåtiia i folkrörelsemaslotterier och bingospel. Den11 aprU 1991 bemyndigade regeringen det stetsråd som hade tiU uppgift attföredra ärenden om lotterier m.m. att tilUcalla en parlamente-riskt sammansattkommitté med uppdrag att se över lotterilagstiftningen och undersöka i vad månfolkrörelserna i högre grad än kan finansiera sin verksamhetgenom ökade intäkter av lotterier och spel (dir. 1991:22). Utredningen hararbetet under namnet Lotteriutrcdning-en(C 1991:01). Idecember 1992 avlämnade sitt slutbetänkande, Vinna eUerförsvinna - Folkrörelsemas spel (SOU 1992:130). Kommitténssammanfatming av sitt betänkande återfinns i bilaga 1 och konunitténslagförslag återges i bilaga 2. En förteckning över remissinsten-sema har lagts sombilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena har pubUcerats i Ds 1993:74. 1det följande lägger regeringen på gmndval av slutbetänkandefram ett förslag tiU en helt ny lotterilag. Regeringenbeslutede att inhämte Lagrådets yttrande över det förslag tilllotterilag som återfinns i bilaga 5. Lagrådetsyttrande finns i bilaga 6. Lagrådetföreslår, utöver redaktionella ändringar, ett antel mindre ändringar av sakUgoch lagstiftningsteknisk art. Regeringenhar i propositionen följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa smärreändringar av saklig och redaktionell art gjorts i lagtexten. Vi återkommer tillLagrådets synpunkter i författiiingskommentoren till lotterilagen. Förfolkrörelsema har lotterier av tradition varit en betydande inkomst-käUa.Omsättningen på den totala lotteri- och spelmarknaden har ökat underåttiotalet. Den tidigare kraftiga tillväxten på det stetiiga lotteriområdethar mattets av . De stetiiga lotteriema står ändå för huvuddelenav ökningen medan foUcrörelselotteriemas andel av omsättningen, relativt setthar minskat . En viss återhämtning för folkrörelsemas del har dockkunnat märkas . Fråganom hur lotteri- och spebnarknaden utvecklas för foUcrörelser- na är bl.a. beroende av i vilken utsträckning dessa förmår att utnyttja de möjUgheter tiU ökade intäkter av lotterier och spel som de senaste änd- ringama ilotterilagstiftningen ger. Man har t.ex. kunnat konstetera att Prop.1993/94:182 omsättningen i bingospel har ökat påtegUgt och attnettobehållningen har bUvit betydUgt större . BingoLotto är ettrikslotteri som vuxit kraftigt sedan starten . Spel-och lotteriverksamheten bör även i fortsättningen i allt väsentUgt varaförbehåUen steten och foUcrörelsema. Men det är ofta nödvändigt attkommersieUa serviceföretog svarar för själva driften. Endast i undantegsfåU ochinom vissa väl avgränsade områden kan kommersiel-fa intressen i övrigtaccepteras när det gäUer lotteri- och spelverksamhet. FoUcrörelsemasroU på spebnarknaden och andelen av densamma bör stärkas. Det är angeläget attskapa så goda ekonomiska villkor som möjhgt för foUaörelsema. I det stotsfinansielltmycket ansträngda läge som råder måste aUa möjUgheter tiU annan finansieringän genom stotUga bidrag också undersökas och prövas. Det innefattor ävenlotteri-och spelmarknaden. Även om minskningen av foUcrörelsemas andel avmarknaden synes ha stannat av, bör enligt regeringens mening ökade och merabestående intäktsmöjligheter för folkrörelsema övervägas. Lotteri-och spelmarknaden i är omfattende. Enligt genomfördaberäkningar uppskattes omsättningen på den legala marknaden till cirka 24miljarder kronor . Det är angeläget att denna omfattande marknad stårunder en effektiv tillsyn och kontroll. Meddessa utgångspunkter lägger regeringen i det följande fram förslag tUl bl.a.ökade intäktsmöjligheter för folkrörelsema genom nya automatspelsformer ochförbättrade vinstinöjligheter i andra lotterier och spel samt tiU en förstärkttillsyn och kontroll av spel- och lotterimarknaden. annan proposition (prop. 1993/94:243) som med den härpropositionen överlämnas till föreslås bl.a. att skallbemyndiga regeringen att till foUcrörelsema överlåte AB Tipstjänst. propositionen redovisas också regeringens bedömning i fråga om att i landetinte tilläte sammanhållet kasinospel med intemationeUa regler. Vidareföreslås i den nämnda propositionen att bingoskatten skall avskaffas samt attroulettskatten skall ändras. Iövrigt avser regeringen att senare återkomma till med deföljdändringar som behövs i annan lagstiftning. 5.1 Tillståndspliktiga egentliga lotterier Regeringensförslag: I egentiiga lotterier skall penningvinster om högst ett basbelopptiUåtes i både lokala och regionala lotterier samt i rikslotterier. Sådana vinster skaU dock få utgöra högst av detsarrunanlagda vinstvärdet i lotteriet. För vamvinster föreskrivs inget högstetillåtna vinstvärde. Utrymmetför s.k. registreringslotterier, dvs. lotterier som efter registrering fåranordnas , skall utökas. Insatsemas belopp under entreårsperiod höjs från högst tiU högst 20 basbelopp. Vinst somutgörs av pengar får uppgå tiU högst ett basbelopp i sådana lotterier. Värdepappersvinsterutan vinsttak tiUåts. TiUståndtill egentiiga lotterier skall få lämnas endast om värdet av vinstema ilotteriet motsvarar och högst av insatsemas värde. Utredningensförslag: I fråga om höjda vinstnivåer överensstemmer utredningens förslag medregeringens utom såvitt gäller vinsttaket för penningvinster i rikslotterieroch vinstbegränsning för väidepappersvins-ter. Utredningen föreslår attpenningvinsterna får uppgå till högst tio basbelopp i rikslotterier och att detinte skall vara något vinsttak för värdepappersvinster. Närdet gäUer vinstendelens värde överensstämmer utredningens förslag medregeringens. Utredningen har dock inte föreslagit någon högste tiUåtnavinstandel. Remissinstanserna:Nästen alla remissinstenser tillstyrker utredningens förslag i fråga om höjdavinsmivåer och vinstendelens värde. Några remissinsstanser anser attvinstendelen bör vara högre än av insatsemas värde. Skälen förregeringens förslag: Beteckningen egentliga lotterier används enUgt nu gällandelotterilag för sådana lotterier som inte är kedjebrevsspel eUer liknande speleller automatspel, roulettspel, tämingsspel, kortspel eUer bingospel (2 §förste stycket). Med begreppet avses alltså, fömtom s.k. traditioneUalotterier, också sådana lotterier i vilka antelet insatser och vinster samtvärdet av dessa inte är bestämda enligt en uppgjord plan. Även sådant som t.ex.pilkastning och bolUcastning omfattes därför av begreppet. Tidigarehar lotterier med penningvinster huvudsakligen varit förbehållna spelbolagenmed stetiigt inflytende. Anledningen till det är den attiaktivitet somlotterier om pengar anses ha. Det har ansetts att steten Prop. 1993/94:182 påbäste sätt kan beakte riskerna för sociala skadeverkningar vid utformningen avsina lotterier och spel. Vidare har det fömtsatts att stet-hga lotterier ochspel utformas så att lottköpamas och spelamas berättigade intressentiUgodoses. Dessutom är stetens inkomster av spel betydande. Sedanden är genom ändringar i 12 § lotterilagen penningvinster omhögst tUlåtna i lokala och regionala föreningslotterier. Penningvinsterär däremot inte tiUåma i lotterier som bedrivs i flera län (rikslotterier). Erfarenhetemaav penningvinster i föreningslotteriema är goda. Det har inte kommit fram någradirekte nackdelar eUer olägenheter. hai det visat sig att denbegränsade möjUgheten tiU penningvinster har gjort det svårare för de idellaföreningama att få avsätming för sina lotterier. Regeringen anser därför atttiden nu är mogen för dels en höjning av högsto tiUåtna penningvinst i delokala och regionala föreningslotteriema, dels att tillåto penningvinster ifolkrörelsemas rikslotterier. MöjUgheten tUl högre penningvinster bör kunnamedverka till att öka föreningslotteriemas attraktivitet och därmedfoUcrörelsemas intäkter. Utredningenhar föreslagit att högsto tillåtna penningvinst i rikslotterier skaU vara tiobasbelopp viUcet innebär 352 OCX) kr. är ingapenningvinster tiUåtna. I princip är bara vamvinster tillåtna i sådanalotterier. Det är både kostsamt och opraktiskt för en lotterian-ordnare attskicka småvinster i form av varor mnt om i landet. Lotterier med endastvamvinster av inte alltför högt värde framstår heller inte som särskiltattraktiva. När det gäller vinster i 50 000-100 000 kro-norsklassen uppfattarlottköparen dock ofta bilar, båter och resor etc. som lika lockande sompenningvinster. ,som är den störste lotterianordnaren i landet, erbjuder som högstepenningvinst i sitt störste lotteri (Triss). I lotteriet Spader är högstopenningvinsten . Konkurrensen på lotterimarknaden skulle kunnapåverkas negativt, särskilt för del, om foUcrörelsema fickmöjlighet att ha penningvinster upp tiU . Avdessa skäl bör högsto tillåtna penningvinst i folkrörelsemas lotterierbestämmas till ett basbelopp som är 35 2(K) kr. Genom attbestämma vinstnivåema i basbelopp blir de oberoende av förändringama ipenningvärdet. Devärdepappersvinster som förekomer i lotterisammanhang är i huvudsak svenskastotens premieobligationer. Värdepappersvinsterär inte tillåtna i lokala och regionala lotterier. kandock tillåto värdepappersvinster i rikslotterier. I praxis tUlåtsvärdepappervinster av totola vinstvärdet. Vad gäUervärdepappersvinster finns det enligt regeringens mening nu inga bärande skäl attbMte sådana endast i rikslotterier men inte i Prop. 1993/94:182 lokala ochregionala lotterier. MöjUgheten till värdepappersvinster bör inte heUer varaberoende av tiUståndsmyndighetens prövning. I fråga om värdepappersvinster, somär direkt utbytbara mot pengar, bör vinstvärdet begränsas tiU avdet totala vinstvärdet i vinstplanen. I likhet med vad som gäUer bör detinte vara något vinsttak för vamvinster. Inu gällande lotterUag (14 §) finns bestämmelser om s.k. registreringslotterier.IdeeUa föreningar får efter registrering och under vissa fömtsättningaranordna egentUga lotterier . Det enda som prövas är att föreningenuppfyller lotterilagens krav på en ideell förening. Föreningen behöver underdenna tid inga enskilda tillstånd för varje lotteri. Vinstema i ett sådantlotteri får inte utgöras av värdepapper. Penningvinster får uppgå till högst500 kr. För vamvinster finns inget vinsttak. Insatsemas sammanlagda belopp idessa lotterier får uppgå till högst 3(X) . Avsamma skäl som har anförts i fråga om andra egentiiga lotterier somkräver tiUstånd enligt 11 § nu gällande lotterilag bör utrymmet förpenningvinster höjas även för sådana lotterier som får anordnas efterregistrering. Vinsttaketför penningvinster i dessa lotterier bör höjas från tiU ett basbelopp.Som en konsekvens av dette bör värdet av de sammanlagda insatsema under entreårsperiod höjas från högst tiU högst 20 basbelopp (år ). Vidare bör även för dessa lotterier värdepappersvinster tiUåtes.Eftersom registreringslotteriema inte kan förväntes att i någon väsentiigutsträckning negativt påverka marknaden för andra lotterier bör något högstevinstvärde inte föreskrivas när det gäller värdepappers- och vamvinster. Bestämmelserom att en viss minste andel av insatsemas värde skall utgöra vinst bör ges ilag. Vinstandelens värde bör anges på lottsedeln eUer bingobrickan eller anslåsi lokal där lotteriet bedrivs. Vissa lotterier fungerar som stödlotterier.Lottköpama vet till vilken förening eller tiU vilket ändamål pengarna går. Fördessa lotticöpare är vinster och vinstandelar inte primärt intressanteuppgifter. För att lotterianordnama inte på ett otUlbörligt sätt skallutiiyttja denna situation till nackdel för lottköpama bör det finnas enbestämmelse om minsto vinstendel. En rimUg minste andel bedömer regeringen . Detinnebär inte att aUa lotterier kommer att hamna på denna låga vinstandelsnivå. Vissa lotterier är sådana att marknaden helt enkelt kräver högre vinstendel. En rimlig bedömning är därför att flertalet lotterier, trots minimiregeln, kommer att ha en vinstendel på 50 pro- 22 cent.Det kan diskuteras om det bör föreskrivas ett tak för den högste tiUåtiia andelen vinsterav insatsemas värde. Om ett lotteri använder en mycket hög andel av insatsemasvärde som vinst kan det innebära att vissa lotterianordnare får försteg påmarknaden framför andra. Om högre vinstutdelning används som konkurrensmedelminskar lönsamheten och risk uppkommer att överskottet blir mindre trotsstörre försäljning. För att förhindra en sådan utveckling anser regeringen atten bestämmelse även om högste tUlåtna vinstendel bör införas. En rimlig högsteandel bedömer regeringen vara . Dennu gäUande lotterUagen innehåller inte några regler om lottförsäljningsautomater.På marknaden finns automater som används för försäljning av lotter. En delav dessa innehåller slumpvalsgeneratorer och elektroniska minnen genom viUcavinstdragning sker. Regeringen föreslår i det följande en definition avlottförsäljningsautomater som innebär att slumpvalsgeneratorer och elektroniskaminnen inte får förekomma i dessa automater. Anledningen till det är att lottförsäljningsautomatermed sådan utmstning till förväxling liknar de värdeautomater som regeringenlängre fram föreslår Definitionen innebär att vinstplanen skall varafastställd i förväg samt att vinstdragningen skall ha skett i förväg underöverinseende av en kontrollant. Tillstånd att sälja lotter genomlottförsäljningsautomater skall kunna lämnas i fråga om sådana egentiigalotterier som kräver tillstend. För att åstodkomma enhetiighet och underlättokonti-oller föreslås också att sådana automater skall typgodkännas. Regeringensförslag: Högste tillåtna vinst i foUcrörelsemas frisektorslotterier skall vara1/6 basbelopp (). Det gäUer både varor, värdepappersvinster ochkontonter. Insatsenskall vara högst I /6 000 basbelopp (år ). Värdetav vinstema i lotteriet skall motsvara och högst avinsatsemas värde. Det skall varamöjligt att i foUcrörelsemas frisektorslotterier ha försäljning med lottiistorupp innan den tiUstäUning eUer sammankomst, i samband medviUcen lotteriet anordnas, äger mm. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Deremissinstonser som har yttrat sig i denna del tUlstyrker förslagen. Skälen för regeringensförslag: Vissa mindre lotterier kan anordnas uten tiUstånd. Dettaregleras i 17, 17a och 17b §§ lotteri- Syftet är attunderlätto för bl.a lokala föreningar och nöjesarrangör- Prop. 1993/94:182 eratt anordna mindre lotterier i samband med tiUstäUningar och sammankomster.Bestämmelsema gäUer både för lotterier för allmännyttiga ändamål men även förkommersieUa lotterier. Gemensamt för lotterierna är att det skaU vara fråga omegentUga lotterier och att de skall vara anordnade i samband med en tiUstäUningeller sammankomst. Somett led i strävandena att öka möjUghetema för foUcrörelsema att höja sinaintäkter bör vinstmöjUghetema även i folkrörelsemas frisektorslotterier öka.För att öka attraktiviteten hos den lottköpande allmänheten bör penningvinstertillätes i större utsträckning. Regeringen anser att vinsttaket bör höjas från500 kr till 1/6 basbelopp () och avse varor, värdepapper och kontanter.Högste insatsen bör som en konsekvens av det föregående få uppgå tiU högst 1/6000 basbelopp (). Enkonsekvens av regeringens förslag är att den tillåtna vinstnivån för vamvinsterår blir . skall det sammanlagda värdet av vamvinstemamotsvara minst hälften av insatsemas värde som får vara högst . Detinnebär att det är tänkbart att värdet av en enda vamvinst kan vara något högreän vad som föreslås. A andra sidan kommer den föreslagna vinstnivån attjusteras i takt med basbeloppets höjning. Toteltsett innebär emellertid förslaget en väsentiig förbättring eftersompenningvinster och värdepappersvinster tillåts upp till ett värde av i1994 års penningvärde. Närdet gäller vinstendelens värde hänvisas till vad som anförts i det föregående(avsnitt 5.1). Kravetpå att folkTÖTdserms frisektorslotterier skall anordnas i samband medtillställning eller sammankomst uppmjukas på så sätt att försäljning med s.k.lottiistor får äga mm före tillstellning-en. Skälet tiU det är attvissa föreningar, bl.a. kyrkliga syföreningar, använder sig av ett sådantförsäljningssätt uten att det påverkar lotterimarknaden negativt. Det finnsdärför ingen anledning att förbjuda förfarandet. Regeringensförslag: Vinstema i bingospel skaU kunna utgöras av värdepapper. FörnormalfåUet får liksom nu värdet av högste vinsten inte överstiga ettbasbelopp. För vissa särskilda faU skaU värdet av högsto vinsten kunna uppgåtill sex basbelopp. Högste tiUåtna vinstbelopp blir således ett respektive sexbasbelopp för vam-, penning- och värdepappersvinster. Värdetav vinstema i bingospel skaU motsvara av insatsemas värde. Detskall inte vara någon gräns för högste tiUåtna vinstandel i bingospel. HandUcapporganisationerges vidgade möjligheter att få tillstånd tiU bingospel. BingotiUståndskaU kunna ges . Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens utom i fråga om högste vinsten i vissasärskilda fall. Remissinstanserna:De remissinstenser som har yttrat sig över utred ningens förslag i denna delhar inte haft någon erinran. Några remissinstenser anser dock att minstetillåma vinstendel bör vara högre än . Skälenför regeringens förslag: Enligt nu gällande lagstiftning får vinstema ibingospel inte utgöras av värdepapper. Högste tillåtna vinstbelopp för vam-och penningvinster är ett basbelopp. Om det finns särskUda skäl, fårtiUståndsmyndigheten dock medge att värdet av en vinst får uppgå tiU högst trebasbelopp. Tillstånd kan lämnas endast till en eUer flera ideella föreningar.