prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — 39 § Bestammelsema i 24 - 38 §§ om transportörensansvar för förlust av eller skada på gods gäller även i fråga om mottagarens rätt att vägra betala bidrag vid gemensamt haveri och transportörens skyldighet att utge ersättning för ett sådant bidrag eller för bärgarlön som mottagaren har betalt, 40 § Avsändaren är inte ansvarig för skada,inbegripet skada på far tyget, som har uppkommit för transportören eller undertransportören utan att skadan har orsakats av fel eller försummelse av honom själv eller någon som han svarar för. Den för vilken avsändaren svarar är inte heller ansvarig för skada som har uppkommit uten fel eller försummelse av honom själv eller någon som han svarar för. 41 § Har avsändaren överlämnat farligt gods tilltransportören eller till en undertransportör utan att enligt 7 § upplysa om godsets farliga beskaffenhet och om nödvändiga säkerhetsåtgärder och har den som tar emot godset inte heller annars kännedom om dess farliga beskaf fenhet, är avsändaren ansvarig mot transportören och varje under transportör för kostnader och annan skada som uppkommer med anledning av transporten av sådant gods. Transportören eller under transportören får i sådant fall efter omstandighetema lossa, oskad liggöra eller förstöra godset utan skyldighet att betala ersättning. Den som har tagit hand om godset med kännedom om dessfarliga beskaffenhet får dock inte åberopa bestämmelsema i första stycket. som visar sig utgöra fara för person eller egendomfår transportören efter omstandighetema lossa, oskadliggöra eller förstörautan skyldighet att betala ersättning. Konossement och andra transportdokument 42 § Med konossement (bill of lading) förstås ettdokument som 1. utgör bevis om ett avtal om sjötransport och om atttransportören har tagit emot eller lastat godset och 2, betecknas med ordet konossement eller innehåller ettåtagande av transportören att lämna ut godset endast mot att dokumentet återstalls, Konossement får ställas till viss man, till viss man ellerorder eller till innehavaren. Ett konossement som är stallt till viss man ansessom ett orderkonossement, om det inte har gjorts förbehåll mot överlåtelsegenom uttrycket "icke till order" eller liknande, Konossementet bestammer villkoren för godsets transportoch utlämnande, när det gäller förhållandet mellan transportören och en annan innehavare av konossementet än avsändaren. Bestammelser i transportavtalet som inte har tagits in i konossementet får inte göras gällande mot en sådan innehavare, om inte konossementet innehåller en hänvisningtill dessa. 43 § Med genomgångskonossement förstås ett konossementi vilket det anges att transporten av godset skall utföras av mer än en trans portör. Den som utfårdar ett genomgångskonossement skall se tillatt det i ett särskilt konossement som utfårdas för en del av transporten angesatt godset transporteras enligt genomgångskonossement. Avlastarens rätt att få konossement 44 § När transportören har tagit emot godset skallhan på avlastarens begäran utfårda mottagningskonossement. Sedan godset har lastats skall ombordkonossement utfårdas,om avlastaren begär det. Om mottagningskonossement har utfårdats skall detåterlämnas när ombordkonossementet utfårdas. Ett mottagningskonossement utgörett ombordkonossement sedan det på dokumentet har antecknats namnet på deteller de fartyg som godset har lästets i samt tiden för lastningen. Avlastaren har rätt att få särskilda konossement för delarav godset, om det kan ske utan väsentlig olägenhet. 45 § Ett konossement som har undertecknats av befålhavarenpå det fartyg som transporterar godset skall anses vara undertecknat på transportörens vägnar. 46 § Ett konossement skall innehålla uppgift om 1. godsets art, inbegripet dess farliga egenskaper,nödvändiga mär ken för att identifiera godset, kolli- eller stycketal samt godsets vikt eller mängd uttryckt på annat sätt, allt enligt avlastarens uppgifter, 2.godsets ochförpackningens synliga tillstand, 3.transportörensnamn och orten där han har sitt huvudkontor, 5.mottagaren,när denne har angetts av avlasteren, 6.den i transportevteletangivna lastningshamnen och den dag då transportören tog emot godset i dennahamn, 7.den i transportevteletangivna lossningshamnen och en eventuell överenskommelse om tiden för godsetsutlämnande i denna hamn, 8.antaletexemplar, om konossementet har utstallts i mer än ett 9. orten där konossementet har utställts. 10,fraktensstorlek, om den skall betelas av mottagaren, eller upp- Prop. 1993/94:195gift om att frakt skall betalas av honom samt övriga villkor för Bilaga 7godsets transport och utlämnande, 11,atttransporten är underkastad konventionen enligt 4 § tredje stycket, 12,att godset iförekommande fall skall eller får transporteras på däck, och 13,den högreansvarsgräns som partema kan ha avtalat. Ett ombordkonossement skall dessutom innehålla uppgift omfartygets namn och nationalitet, platsen för lastningen samt dagen dålastningen avslutades, Konossementet skall undertecknas av transportören ellernågon som handlar på hans vägnar. får framstaUas på mekaniskeller elektronisk väg. Avsaknad av uppgifter i konossementet 47 § Ett dokument som uppfyller kraven enligt 42 §första stycket utgör konossement även om någon uppgift som anges i 46 § saknas. 48 § Transportören skall i skälig omfattningundersöka att de uppgifter om godset som tas in i konossementet enligt 46 § första stycket punkt 1 är riktiga. Om han har skälig anledning att betvivla uppgiftemas riktighet eller inte har haft rimlig möjlighet att under söka riktigheten, skall han i konossementet göra förbehåll som ger uttryck för detta, 49 § Konossementet gäller som bevis om att godset hartagits emot eller, om ombordkonossement har utstallts, lastats såsom det har beskrivits i konossementet, om annat irite visas eller förbehåll har orts enligt 48 §, Saknas uppgift om godsets och förpackningens synliga tillsfånd i konossementet, skall i detta anses antecknat att godset var i gott synligt tillstånd, om inte annat visas. Ett konossement som inte anger frakten eller på annat sättutvisar att frakt skall betalas av mottegaren enligt 46 § första stycket punkt10 utgör, om annat inte visas, bevis om att frakt inte skall betalas av honom.Motsvarande gäller, om det belopp som skall betalas som ersättning föröverliggetid inte har angetts i konossementet. Om tredje man i god tro har löst in konossementet iförlitan på att uppgiftema i det är riktiga, är motbevisning enligt första och andra styckena inte tillåten. Om transportören insåg eller borde ha insett att en uppgift om godset var oriktig, får han inte åberopa förbehåll som . avses i 48 § om förbehållet inte innehåller en uttryckliganmärkning Bilaga 7 Ansvar för vilseledande uppgifter 50 § Lider tredje man skada genom att lösa in konossementi förlitan på att uppgiftema i det är riktiga, är transportören ansvarig om han insåg eller borde ha insett att konossementet var vilseledande för tredje man. Rätt till ansvarsbegränsning enligt detta kapitel föreligger därvid inte. Om godset inte motsvarar uppgiftema i konossementet, fårmottagaren kräva att transportören uppger om avlastaren har åtagit sig atthålla transportören skadeslös för oriktig eller ofullständig uppgift (indemnitetsförklaring)och även låter mottagaren få del av en sådan förklaring, 51 § Avlasteren ansvarar mot transportören förriktigheten av de uppgifter om godset som på hans begäran har tegits in i konosse mentet. Om avlasteren har åtegit sig att ersatte transportören förskada som uppkommer till följd av att konossement utfårdas med felaktigauppgifter eller uten förbehåll, är han ändå inte ansvarig om detta har gjorts isyfte att vilseleda förvärvare av konossementet, I ett sådant fall svarar avlastareninte heller enligt första stycket. Rätt att få ut godset 52 § Den som visar ett konossement och genom dessinnehåll eller, vid orderkonossement, genom en sammanhängande och till honom fortgående följd av överlåtelser (indossament) eller överlåtelse in framträder som rätt innehavare av konossementet är behörig som mottagare av godset. Om konossementet har utfårdats i flera exemplar är det förutlämnande på bestammelseorten tillräckligt att mottegaren visar sinbehörighet genom att visa ett konossementsexemplar. Lämnas godset ut på enannan plats, måste dessutom övriga exemplar återlämnas eller säkerhet ställasför anspråk som innehavare av utelöpande exemplar kan göra gällande mottransportören. 53 § Anmäler sig flera mottegare, och visar de skildaexemplar av konossementet, skall transportören lägga upp godset under säker vård för den rätte mottagarens räkning. Underrättelse om åtgärden skall lämnas till dem som har anmält sig. Utlämnandemot konossement Prop. 54 §Mottegaren har rätt att få ut godset endast om han deponerar konossementet och lämnar kvitto allteftersom godset lämnas ut. Sedanallt gods har lämnats ut, skall konossementet med påtecknad kvitteringåterställas till transportören. Utlämnande när konossementet har förkommit 55 §Har ansökan gjorts om dödande av ett förkommet konossement får sökanden, sedan offentlig stamning har utfårdats, fordra att godset lämnas ut, om säkerhet stalls för ersättning som transportören kan tvingas att betala pä gmnd av det förkomna konossementet. Förvärv av konossement i god tro 56 §Överlåter en konossementsinnehavare konossementsexemplar till flera personer, har den som först tar emot ett exemplar i god tro rätt till godset. Om godset har lämnats ut på bestammelseorten till inne havaren av ett annat exemplar, är han inte skyldig att lämna ifrån sig vad han redan i god tro har fått ut. Densom i god tro har förvärvat ett order- eller innehavarkonossement är inteskyldig att lämna ut konossementet till den för vilken det har förkommit. 57 §Den rätt en säljare har att hindra att det sålda godset utges eller att kräva det tillbaka gäller även om konossement beträffande godset har överlämnats till köparen. Rättenligt första stycket får inte göras gällande mot tredje man som i god tro harförvärvat ett order- eller innehavarkonossement. 58 §Med sjöfraktsedel (sea waybill) förstas ett dokument som 1, utgörbevis om ett avtal om sjötransport och om att transportören har tagit emot godset och 2, innehållerett åtagande av transportören att lämna ut godset till den mottagare som anges i dokumentet. Avsändarenfår även sedan sjöfraktsedel har utfårdats bestämma att godset skall lämnas ut till någon annan än den mottagare som anges i dokumentet, om han inte i förhållande till transportören har avstått från denna rätt eller mottagaren inte redan har gjort sin rätt gällande, Konossement får begäras enligt 44 §, om avsändaren inte har avstatt från sin rätt att utse en annan mottagare, 184 Sjöfraktsedelnsinnehåll och bevisverkan Prop. Bilaga 7 59 § En sjöfraktsedel skall innehålla uppgift omdet gods som har tagits emot för transport, avsändaren, mottagaren ochtransportören, transportvillkoren samt frakt och andra kostnader som skallbetalas av mottagaren, i 46 § tredje stycket och 48 § skall tillämpjas. Om infe annat visas utgör sjöfraktsedeln bevis omtransportavtalet och om att godset har tagits emot så som det har beskrivits idokumentet. 60 § Ett avtal som har ingåtts innan tvist har uppkommitoch som inskränker kärandens rätt att få en tvist om transport av styckegodsenligt detta kapitel prövad vid domstol är ogiltigt i den mån det begränsarkärandens rätt att enligt eget val väcka talan vid domstol för den ort 1. där svaranden har sitt huvudkontor eller, omhuvudkontor saknas, där svaranden har sin vanliga vistelseort, 2. där transportavtalet ingicks, fömtsattatt svaranden där har driftstalle för sin rörelse, filial eller företrädare,genom vars förmedling avtalet har ingåtts, eller 3. där den avtalade lastningshamneneller den avtalade eller faktiska lossningshamnen ligger. Utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket kantalan alltid väckas vid domstol för den ort som har angetts i transportavtalet.Efter det att tvist har uppkommit får partema fritt avtala hur en tvist skallbehandlas. Om ett konossement har utfårdats enligt ett certeparti sominnehåller bestammelser om behörig domstol eller skiljedomsförfarande utan att konossementetuttryckligen anger att dessa bestammelser är bindande för innehavaren av konossementet,får transportören inte åberopa bestammelsema mot en innehavare av konossementetsom har förvärvat det i god tro. Första stycket gäller inte om varken den avtaladelastningshamnen eller den avtalade eller faktiska lossningshamnen ligger iSverige, , eller eller om annat följer av lagen (1992:794)med anledning av tillträde till , Bilaga7 61 § Oavsett vad som föreskrivs i 60 § första stycket får partema genomskriftligt avtal överenskomma att tvister skall hänskjutas till avgörande genomskiljedom. Som en del av skiljeavtalet gäller alltid att skiljeförfarandetefter kärandens val skall äga mm i en av de steter, där ort som anges i 60 §förste stycket är belägen och att skiljedomstolen skall tillämpa bestammelsemai detta kapitel, Bestammelsemai 60 § andra stycket skall tiUämpas, Vad som därvid sägs om domstol skall istallet avse skiljedomstol, Bestammelsen i 60 § tredje stycket skall ocksåtillämpas. Förstastycket gäller inte om varken den avtalade lastningshamnen eller den avtaladeeller faktiska lossningshamnen ligger i , , eller , 14 kap. Om befraktning av fartyg 1§ Bestammelsema om befraktning gäller hel- och delbefraktning av fartyg. Bestämmelsemaom resebefraktning gäller också konsekutiva resor när annat inte har angetts. Idetta kapitel avses med bortfraktare:den som genom avtal bortfraktar ett fartyg till annan, befraktaren, avlastare:den som avlämnar godset för lastning, resebefraktning:befraktning där frakten skall beräknas för resa, konsekutivaresor: ett visst antal resor som utförs efter varandra enligt ett befraktningsavtalsom avser ett bestämt fartyg, tidsbefraktning:befraktning där frakten skall beräknas för tid, delbefraktning:befraktning som gäller mindre än ett helt fartyg eller en full last när certepartianvänds. Bestammelsemai detta kapitel är tillämpliga på avtal om befraktning av fartyg i inrikesfart i och i fart mellan , , och . Vid avtalom befraktning i inrikes fart i , och gäller lagen i detland där befordringen utförs. Vidbefraktning i fart som inte omfattas av tredje stycket gäller bestammelsema idetta kapitel när svensk rätt skall tillämp)as. 2 § Bestammelsema i dettakapitel tillämpas inte i den mån annat följer av avtelet, av praxis som harutbildats mellan parterna eller av handelsbmk eller annansedvänja som måste anses bindande för Prop. 1993/94:195 partema. Vidresebefraktning i inrikes fart i och i fart mellan , ,och får bestammelsema i 27 § inte åsidosättas genom avtel tillnackdel för avlastare, resebefraktare eller mottagare. Detsamma gäller bestammelsemai 19 kap, 1 § första stycket 5 och fjärde stycket, I befraktningsavtalet fårdock tas in bestammelser om gemensamt haveri. Om begränsningar i avtalsfriheteni inrikes fart i , och gäller lagen i det land där befordringenutförs. Vidbefraktning i fart som avses i 13 kap, 2 § första och andra styckena får bestammelsemai 18 § om utfårdande av konossement inte åsidosättas genom avtal till nackdelför avlastaren, Bestammelsemai detta kapitel får inte heller åsidosättas genom avtal, om detta följer av 5 §. Befraktning av ett bestämt fartyg. 3§ Gäller befraktningsavtalet ett bestamt fartyg, får bortfraktaren intefullgöra avtalet med ett annat fartyg. Om avtalet ger bortfraktaren rätt attsätta in ett annat fartyg än det avtalade eller att i övrigt använda andrafartyg, får bortfraktaren endast sätta in fartyg som är lika ändamålsenliga somdet avtalade fartyget. Rätten kan utövas . gäller ett helt fartyg eller en full last, får bortfraktaren inte tamed gods för någon annan än befraktaren. Detta gäller även om fartyget skall gåi ballast för att påbörja en ny resa. 4 §överlåter befraktaren sina rättigheter enligt befraktningsavtalet till någon annan eller vidarebortfraktar han fartyget, förblir han ändå ansvarig för att avtalet fullgörs, Bortfraktarenfår inte överlåta befraktningsavtalet utan samtycke från befraktaren. Har befrakterensamtyckt upphör bortfraktarens ansvar enligt avtelet. 5 §Utfårdar bortfraktaren konossement för gods som befordras med fartyget, bestammer konossementet villkoren för befordringen och utlämnandet av godset när det gäller förhållandet mellan bortfraktaren och tredje man som innehar konossementet, Bestammelser i befrakt ningsavtalet som inte har tagits in i konossementet kan inte göras gällandemot tredje man, om inte konossementet hänvisar till dem, 187 Bestammelsemaom konossement i 13 kap. 45 - 57 §§ gäller även konossementsom avses i första stycket. När det följer av 13 kap. 3 § Prop. att bestammelsemai kapitlet om transport av styckegods skall tillära- Bilaga 7 pas på konossementet,bestams bortfraktarens ansvar och rättigheter i förhållande till tredje man enligt reglema i 13 kap. 4och 24 - 6 §Följer frakten inte av befraktningsavtalet, skall den frakt betalas som var gängse när avtalet ingicks. Omannat eller mer gods än vad som följer av avtalet har inlastats, skall förgodset betalas gängse frakt vid lastningen, dock inte lägre än den avtaladefrakten. 7 §Resebortfraktaren skall se till att fartyget är sjövärdigt, vari också innefattas att det är behörigen bemannat och utmstat och att lastmm, kyl-och frysmm samt övriga utrymmen i fartyget, i vilka gods lastas, är i gott skick för att godset skall kunna tas emot, befordras och bevaras. Resebefraktarens val av lastnings- och lossningshamn 8 §Ger befraktningsavtalet resebefraktaren rätt att välja lastnings- eller lossningshamn, skall fartyget gå till den hamn som han anvisar, om den är tillgänglig och fartyget kan ligga flott och säkert och utan hinder gå in eller ut med lasten. Val av lossningshamn skall göras senast vid lastningens slut. Harresebefraktaren beordrat fartyget till en osäker hamn, är han ansvarig förskada som därigenom orsakas fartyget om han inte visar att fel ellerförsummelse inte föreligger hos honom själv eller någon som han svarar för. Vidkonsekutiva resor skall rätten att välja vilka resor som fartyget skall utförautövas på ett sådant sätt att den sammanlagda längden av last- och ballastresomaenligt avtalet blir väsentligen densamma. I annat fall är resebefraktarenskyldig att betala ersättning för fraktförlust. Resebefraktarenfår inte ändra valet av hamn eller resa. 9 §Har bestamd lastningsplats inte avtalats, skall fartyget förläggas tillden lastningsplats som resebefraktaren anvisar, såvida denna är 188 tillgängligoch fartyget kan ligga flott och säkert och utan hinder gå Prop. 1993/94:195 ut med lasten. Om lastningsplats inte har anvisats , skall fartygetförläggas till sedvanlig lastningsplats. Kan det inte ske, skall resebortfraktarenvälja en plats där lastningen skäligen kan äga mm. Vare sig bestamd lastningsplats har avtalats eller inte,har resebefraktaren rätt att få fartyget förhalat från en lastningsplats annan, om han svarar för kostnadema för detta. 10 § Resebortfraktaren är skyldig att låta fartygetligga kvar för lastning en viss lastningstid, som omfattar liggetid och överliggetid. Vid befraktning p)å linjefartsvillkor (liner terms) ingår ingen över liggetid i lastningstiden. 11 § Liggetid är den tid som skäligen kan påräknas förlastningen när befraktningsavtalet ingås. Vid beräkningen av liggetiden skall hänsyn tas till fartygets och lastens art och storlek, lastningsanordningama ombord och i hamnen samt andra liknande omstandigheter. Liggetiden beräknas vid klausulema 1) fac (fast as can), med utgångspunkt från attlastningen skall utföras så snabbt som fartyget kan ta emot last med oskadade last ningsanordningar, 2) faccop (fast as can custom of theport), med utgångspunkt från att lastningen skall utföras så snabbt som vanligtlastningssätt i hamnen tillåter, 3) liner terms (linjefartsvillkor)med utgångspunkt från att lastningen skall utföras så snabbt som vid vanliglastning i hamnen av fartyg som går i linjefart, med tillägg för den tid somgår förlorad vid trafikanhopning. Om en gemensam tid har bestamts för lastning och lossninglöper liggetiden inte ut förrän den gemensamma tiden har gått till ända. Liggetiden beräknas i arbetsdagar och arbetstimmar. Somarbetsdag räknas varje vardag då arbetet utförs det antal timmar som är vanligti hamnen på vardagar. Som arbetstimme räknas varje timme som kan användas tilllastning på vardagar. För de dagar då det arbetas mindre än på arbetsdagarräknas det antel timmar som vanligen används till lastning. 12 § Liggetiden börjar inte löpa förrän fartygetligger på lastnings platsen och är klart att börja ta in last och resebortfraktaren har gjort anmälan om detta. Anmälan får göras i förväg men inte förrän fartyget harkommit fram till lastningshamnen. Visar det sig senare att fartyget inte varklart att börja ta in last, skall den tid som går förlorad för att görafartyget klart inte räknas in i liggetiden. Anmälan skall göras hos avlastaren eUer, om denne inte kananträffas, hos resebefraktaren. Kan varken avlastaren eller resebefraktarenanträffas, anses anmälan ha gjorts när den avsänts på ett ändamålsenligt sätt. Tiden räknas antingen från det klockslag dä arbetet ihamnen vanligen börjar eller från middagsrastens slut. I det förrafallet skall anmälan vara gjord senast före kontorstidens slutföregående dag och i det senare fallet senast . 13 § Kan fartyget inte förläggas till lastningsplatsenpå gmnd av hinder på resebefraktarens sida, får det ändå anmälas klart att börja ta in last med verkan att liggetiden börjar löpa. Detsamma gäller vid trafikanhopning och dessutom vid annat hinder som resebortfraktaren inte skäligen kunnat räkna med när avtalet ingicks, I liggetiden inräknas inte den tid som går förlorad på gmndav hinder på resebortfraktarens sida. Detsamma gäller den tid som går förloradtill följd av att fartyget har förlagts till annan än sedvanlig lastningsplatsav en anledning som resebortfraktaren skäligen bort räkna med när avtalet ingicks.Däremot inräknas uppehåll på gmnd av fartygets förhalning. 14 § Överliggetid är den tid som fartyget efterliggetidens utgång måste ligga kvar för att bli lastat, om inte överliggetidens längd är faststalld genom avtal. Överliggetiden beräknas för löpande dagar och timmar frånliggetidens utgång, Bestammelsema i 13 § andra stycket skall tillämpas. 15 § Resebortfraktaren har rätt till särskildersättning för över liggetid. Ersättningen bestams med hänsyn till frakten och till den ökning eller minskning av resebortfraktarens utgifter som följer av att fartyget ligger stilla, 190 Ersättningen skall betalas vid anfordran, Prop. Om ersättningen inte betalas eller säkerhet inte stallsför den, har Bilaga 7 resebortfraktaren rätt att göra anteckning om fordringenpå konossementet. Gör han inte det får han i stallet förelägga resebefraktarenen bestamd tilläggstid för betalningen. Är tiden inte oskäligt kort och betalasfordringen inte inom tilläggstiden, får resebortfraktaren häva befraktningsavtaletoch kräva ersättning för förlust som beror på att resan inte kommer till sfånd. 16 § Följer inte något annat av vad som är bmkligt ihamnen, skall resebefraktaren avlämna godset vid fartygets sida och resebort fraktaren ta det ombord. 1)10 (free in and out), skall resebefraktaren sörja förlastningen, 2) liner terms (linjefartsvillkor), skall resebortfraktarensörja för lastningen, Resebortfraktaren skall sörja för underlag och annat sombehövs för stuvningen samt utföra den, I fråga om däckslast skall 13 kap, 13 § tillämpas. Om fartyget av en anledning som resebortfraktaren skäligenbort räkna med när avtalet ingicks har förlagts till annan än sedvanlig lastningsplats,är resebortfraktaren ansvarig för de ökade utgifter som detta medför. 17 § Godset skall avlämnas och lastas med tillbörligskyndsamhet. Det skall avlämnas på ett sådant sätt och i sådant skick att det bekvämt och säkert kan tas ombord, stuvas, befordras och lossas. Bestammelsema i 13 kap, 6 - 9 §§ skall tillämpas.