prop · GG03198 · 1993-03-25 00:00:00 — Enligt rekommendationer från RSV går man i tillämpningen i fråga om mervärdeskatt till väga på det sättet att länsskattemyndigheten låter väcka talan om betalningsansvar mot bolagsmannen vid allmän domstol. Utredningen har emellertid den uppfattningen att betalningsskyldigheten enligt gällande rätt skall fastställas av länsskattemyndigheten. Ett sådant förfarandet tillämpades tidigare av , men frångicks sedan det underkänts av JK. Utredningen föreslår nu att förfarandet återupptas och att RSV utfärdar nya rekommendationer i ämnet. Behörigheten att besluta om konkursansökan flyttas från länsskattemyndigheten till kronofogdemyndigheten. behörighet som borgenärsföreträdare under konkurs lagfästs och utvidgas till att avse också tvi- ster inför domstol. I fall då ett konkursbo vill processa inför domstol skall vissa kostnadsgarantier kunna ställas av kronofogdemyndig- heten. Konkursansökan är ett viktigt medel i skatteindrivningen. Den formella behörigheten att besluta om sådan ansökan tillkommer länsskattemyndigheten beträffande de allra flesta medelsslagen. Reellt utövas emellertid beslutsfunktionen av kronofogdemyndigheten. Med hänsyn till den nära anknytningen mellan åtgärden att begära en gäldenär försatt i konkurs och kronofogdemyndighetens övriga indrivningsåtgärder är detta enligt utredningen det riktiga. Men det är en brist att lagtexten inte speglar den ordning som faktiskt tillämpas. Utredningen föreslår därför att kronofogdemyndigheten ges egen behörighet att ansöka om en gäldenärs försättande i konkurs. Härigenom uppnås en i formellt avseende mera smidig och mindre byråkratisk ordning. Frånsett regler om upprättande av bevakningsinlaga har det intill utgången av 1986 saknats bestämmelser om vem som i olika hänseenden är behörig att företräda det allmänna under en konkurs. Utvecklingen har emellertid blivit den att borgenärsfunktionen * i fråga om fordringar som bevakas av kronofogdemyndigheten * i allt väsentligt utövas av denna. Detta gäller även klanderprocesser och andra tvister inför domstol. ankommer de här aktuella borgenärsuppgifterna i princip på RSV. Utredningen anser att uppgifterna som borgenärsföreträdare under konkurs bör handhas av kronofogdemyndigheten. Den sakliga kompetensen på konkursrättens område är visserligen tills vidare ojämnt fördelad hos kronofogdemyndigheterna och finns i första hand representerad hos dem som är tillsynsmyndigheter i konkurs. Som en följd av organisationsförändringen inom exekutionsväsendet bör borgenärsfunktionen under konkurs emellertid kunna utföras fullt effektivt och ändamålsenligt över hela landet. Utredningens förslag innebär att kronofogdemyndighetens behörighet skall omfatta också tvister inför domstol. Utredningen föreslår vidare att kronofogdemyndigheten, när ett konkursbo vill väcka talan i domstol, skall ha behörighet att dels ställa säkerhet i form av borgen för den skada som kan tillfogas motparten om kvarstad eller annan säkerhetsåtgärd beviljas, dels gentemot boet åta sig betalningsansvar för de rättegångskostnader som boet kan bli skyldigt att betala i målet. Bakgrunden till förslaget är att en konkursförvaltare ibland kräver att staten * när staten är den borgenär som ekonomiskt kan komma att vinna på processen * ställer sådana garantier. Saken aktualiseras bl.a. om konkursboet saknar tillgångar eller endast har begränsade sådana och riskerar att hamna på obestånd om målet skulle förloras och boet blir skyldigt att betala motpartens rättegångskostnader. Enligt nuvarande praxis anses utfärdandet av garantier vara en uppgift som ankommer på länsskattemyndigheten. Ackord och annan eftergift Skatter och avgifter skall kunna efterges av sociala skäl. Förutsättningarna för antagande av ackordserbjudande pre- ciseras. Fråga om eftergift skall prövas av kronofogdemyndigheten medan fråga om ackord skall prövas av länsskattemyndigheten. På skatteområdet finns regler om ackord som nära ansluter till ackordslagen (1970:847) och vad som i allmänhet gäller om ackord. är ackordsmyndighet beträffande alla viktiga medelsslag utom tull, där motsvarande funktion utövas av generaltullstyrelsen. Däremot saknas regler om eftergift på skatteområdet. I fråga om ackord och annan eftergift har utredningen inte stannat vid en prövning av vilken myndighet som skall utöva borgenärsfunktionen, utan också behandlat de materiella reglerna. Övervägandena inbegriper bl.a. den väckta tanken på åtgärder för ekonomisk rehabilitering samt frågan om de s.k. bonnackorden. Ekonomisk rehabilitering är ett samlingsbegrepp för åtgärder som syftar till att göra "kroniska" gäldenärer till normala skattebetalare. Bonnackord kan vara en sådan åtgärd. Med bonnackord avses en överenskommelse mellan kronofogdemyndigheten och gäldenären om att viss del av skulden skall betalas medan resterande belopp skall skrivas av. Avsikten är därvid att det avskrivna beloppet inte skall bli föremål för ytterligare indrivningsåtgärder och överenskommelsen är på det sättet eftergiftsliknande. Utredningen har funnit att skatte- och avgiftsfordringar behöver kunna efterges inom vidare ramar än . Behovet gäller främst fall där ett avstående ingår i en ekonomisk rehabilitering av en gäldenär. Här är det i regel fråga om fysiska personer * ofta sådana som har drivit rörelse och därefter tagit eller avser att ta anställning * utan möjlighet att klara sina ofta betydande skuldbördor. Betalningsoförmågan kan ha samband med sjukdom eller hög ålder. I ett litet antal sådana fall behövs eftergiftsmöjligheten som ett incitament för gäldenären att t.ex. ta anställning, börja amortera en del av skulden, undvika framtida restföringar etc. samt för att lätta på det psykiska trycket av en hopplös skuldsituation. Ackord passar inte särskilt väl för detta slag av gäldenärer. Mot bakgrund av det som har sagts föreslår utredningen att det införs en möjlighet att efterge skatte- och avgiftsfordringar vid sidan av ackordsinstitutet. Sådana bestämmelser finns redan beträffande vissa andra medelsslag (avskrivningskungörelsen). Dessa kan enligt utredningens mening användas som mönster. Eftergift skall sålunda kunna medges, helt eller delvis, när det på grund av gäldenärens sjukdom eller därmed jämförlig orsak eller av annan anledning är uppenbart obilligt att kräva betalning. Det förutsätts att eftergiftsinstitutet kommer att tillämpas återhållsamt av myndigheterna. Beträffande förutsättningarna för ackord har utredningen utgått från de inom vilande förslagen till nya bestämmelser om skatteackord som företagsobeståndskommittén lagt fram i betänkandet SOU 1979:91. Utredningen biträder företagsobeståndskommitténs förslag att ett ackordserbjudande skall kunna antas om det anses fördelaktigt i jämförelse med vad det allmänna kan erhålla genom ett exekutivt förfarande. Det är en precisering av nuvarande krav på att ackordsförslaget skall vara till fördel för det allmänna. Däremot har utredningen inte funnit anledning att vidhålla förslaget om att det särskilda villkoret för s.k. underhandsackord skall utgå. Även i fortsättningen bör alltså krävas samtycke från samtliga berörda borgenärer för att ett sådant ackordserbjudande skall kunna antas. Beträffande frågan om beslutsmyndighet har utredningen beaktat att eftergiftsinstitutet i huvudsak är avsett för fysiska personer som inte driver rörelse och att skälen för eftergift främst skall vara av social karaktär. Ett sådant institut torde bäst kunna hanteras av kronofogdemyndigheten. åter skall liksom vara i huvudsak tillämpligt på företag vid rekonstruktioner. Eftersom anknytningen till skatteförvaltningen är starkare i fråga om företag än beträffande fysiska personer som inte driver rörelse bör länsskattemyndigheten liksom vara ackordsmyndighet. Utredningens förslag, som föreslås träda i kraft , innebär totalt sett att det direkta ekonomiska resultatet av indrivningsverksamheten förbättras. Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över betänkandet (SOU 1987:10) Indrivningslag m.m., avgivet av (B 1981:02) Justitiekanslern, , Datainspektionen, Kammarkollegiet, Statskontoret, , (efter hörande av länsskattemyndigheterna i , , , , , län, och ), , Hovrätten för , Kammarrätten i , kronofogdemyndigheterna i , , distrikt, , distrikt, distrikt, distrikt och Falu distrikt, ombudsmän, civilförvaltning, , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , i , och (gemensamt yttrande), , , , , ackordscentral, , , och . Yttrande har också avgetts av i distrikt, Förenigen kronofogdar och Föreningen . Centralorganisationen /SR har, i stället för att avge eget yttrande, gett in ett yttrande från sektionen för medlemmar inom exekutionsväsendet och ett från sektionen för medlemmar inom skatteförvaltningen. Lag om indrivning av statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller vid kronofogdemyndighetens indrivning av skatt, avgift, böter eller andra fordringar som vid verkställighet enligt utsökningsbalken handläggs som allmänna mål. 2 § Under indrivningen får införsel enligt 15 kap. utsökningsbalken ske för fordringar som påförts enligt bestämmelserna i 1. uppbördslagen (1953:272), om inte annat föreskrivs i den lagen, 2. lagen (1958:295) om sjömansskatt, om inte annat föreskrivs i den lagen, 3. lagen (1968:430) om mervärdeskatt, 4. lagen (1972:435) om överlastavgift, 5. lagen (1976:206) om felparkeringsavgift, 6. lagen (1972:339) om saluvagnsskatt, 7. lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter, 8. lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, om inte annat föreskrivs i den lagen, 9. fordonsskattelagen (1988:327), 10. lagen (1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten, 11. lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, eller 12. lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Att införsel får ske för böter och viten är föreskrivet i 15 kap. 1 § 2 utsökningsbalken. 3 § Bestämmelserna i 15*18 §§ skall, om inte regeringen föreskriver något annat, tillämpas endast i fråga om en fordran som tillkommer staten och inte grundas på studiestödslagen (1973:349). 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att indrivning i vissa fall skall ske med förtur. 5 § Indrivning inleds genom att kronofogdemyndigheten anmanar gäldenären att betala, om det inte finns särskilda skäl att underlåta anmaning. 6 § skall, utöver vad som följer av 4 kap. 9 § utsökningsbalken, göra den utredning om gäldenärens ekonomiska förhållanden som behövs för att bestämma en lämplig indrivningsåtgärd (gäldenärsutredning). 7 § får bevilja uppskov med betalningen 1. om det kan antas vara till fördel för det allmänna, 2. om det är påkallat med hänsyn till gäldenärens personliga förhållanden, eller 3. i avvaktan på att fråga om anstånd med betalningen prövats. Uppskov med betalningen får förenas med villkoret att gäldenären betalar sin skuld i poster (avbetalning). 8 § Uppskov får inte beviljas än vad som behövs för att gäldenären skall kunna betala sin skuld. Uppskov som inte förenas med avbetalning får endast om det finns synnerliga skäl beviljas än . 9 § Om ett belopp som avses i 1 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter skall återbetalas eller annars betalas ut till gäldenären, får beloppet tas i anspråk för betalning av gäldenärens skuld trots att uppskov har beviljats. Uppskov får återkallas om gäldenären underlåter att betala skatter och avgifter allteftersom de förfaller, inte följer den uppgjorda avbetalningsplanen eller om det i annat fall finns särskild anledning till återkallelse. 10 § När uppskov beviljas får kronofogdemyndigheten ta emot säkerhet som gäldenären eller, där gäldenären kan antas medge det, någon annan erbjuder sig att ställa. 11 § Säkerhet får bestå av pant, borgen eller företagshypotek. Borgen skall ställas såsom för egen skuld. Om borgen ställs av två eller flera personer gemensamt skall den vara solidarisk. 12 § skall vid mottagandet av säkerhet besluta under vilka förutsättningar säkerheten får tas i anspråk. Beslutet får ändras när det finns anledning till det. 13 § Sedan kronofogdemyndigheten beslutat att ta säkerhet i anspråk gäller, om säkerheten utgörs av 1. pant: att den får tillgodogöras i den ordning som gäller för utmätt egendom, 2. borgen: att den genast får utsökas och att bestämmelserna om indrivning i denna lag då gäller samt att införsel får äga rum om det är medgivet för den fordran som säkerheten avser, 3. företagshypoteksbrev: att utmätning genast får ske i den egendom som omfattas av företagshypoteket, även när detta gäller i annan näringsverksamhet än gäldenärens. 14 § Bestämmelser om ackord finns i lagen (1993:000) om ackord rörande statliga fordringar m.m. 15 § får ansöka om att en gäldenär skall försättas i konkurs. får också ansöka om likvidation. 16 § Om det allmänna har en fordran hos en gäldenär som försatts i konkurs skall kronofogdemyndigheten också göra gällande denna fordran i konkursen och även i övrigt bevaka den rätt i konkursen som med anledning av fordran tillkommer det allmänna. 17 § I ärenden enligt 15 och 16 §§ för det allmännas talan i överrätt. 18 § får avbryta indrivningen tills vidare om ytterligare indrivningsåtgärder framstår som utsiktslösa eller inte är försvarliga med hänsyn till kostnaderna och indrivning inte heller krävs från allmän synpunkt. Har indrivningen avbrutits enligt första stycket skall den återupptas, om det visar sig att betalning kan fås utan större kostnader än vad som är skäligt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om tillämpningen av denna paragraf. 19 § beslut att ta säkerhet i anspråk enligt 13 § får överklagas. Vid överklagande skall bestämmelserna om besvär i 18 kap. utsökningsbalken tillämpas. I övrigt får beslut enligt denna lag inte överklagas. Denna lag träder i kraft då lagen (1978:882) om säkerhet för skattefordringar m.m. skall upphöra att gälla. Bestämmelserna om säkerhet i 10-13 §§ och 19 § i den nya lagen tillämpas också i fråga om säkerhet som tagits emot före ikraftträdandet. Lag om ackord rörande statliga fordringar m.m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller i fråga om skatt, avgift, böter eller annan staten tillkommande fordran som vid verkställighet enligt utsökningsbalken handläggs som allmänt mål. Lagen gäller dock inte i fråga om fordran som grundas på studiestödslagen (1973:349). 2 § Beslut om att anta förslag om ackord fattas av skattemyndigheten i det län där gäldenärens hemortskommun är belägen. Om gäldenären saknar hemortskommun i landet fattas beslutet av i . 3 § Förslag om ackord får antas om det kan anses fördelaktigt för det allmänna. Ackordsförslag som inte framställts i konkurs eller enligt ackordslagen (1970:847) får antas endast om övriga borgenärer som ackordet angår godkänner det. 4 § I ett ärende om ackord skall kronofogdemyndigheten beredas tillfälle att yttra sig, om det inte kan anses obehövligt. 5 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft då förordningen (1965:852) om ackord och avskrivning rörande vissa skatter skall upphöra att gälla. Lagen tillämpas i fråga om förslag om ackord som framställts efter ikraftträdandet. Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att 4 kap. 36 § skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 4 kap. 36 § skall utgå, dels att 1 kap. 6 §, 2 kap. 3, 5 och 30 §§, 4 kap. 8, 10 och 27 §§, 15 kap. 7 § samt 16 kap. 1 och 10 §§ skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 6 § Utsökningsmål handläggs som enskilt mål eller allmänt mål. Allmänt mål är mål om utta- Allmänt mål är mål om utta- gande av böter, vite, skatt, gande av böter, vite, skatt, tull, avgift och liknande tull, avgift och andra medel som medel som tillkommer staten staten har rätt till och som får och som får utsökas utan utsökas utan föregående dom föregående dom samt, enligt samt, enligt vad regeringen vad regeringen närmare före- närmare föreskriver, annan skriver, annan liknande liknande fordran som staten fordran som tillkommer staten eller en kommun har rätt till. I eller kommun. I annan lag kan annan lag kan föreskrivas att föreskrivas att även mål om även mål om uttagande av någon uttagande av annan fordran är annan fordran är allmänt mål. Annat mål än som avses i andra stycket är enskilt mål. 2 kap. 3 § Om behörig kronofogdemyndig- Ansökan skall göras hos den het finns bestämmelser i 4 kronofogdemyndighet som är behö- kap. 8 §, 15 kap. 7 § samt 16 rig enligt bestämmelserna i 4 kap. 1 och 10 §§. kap. 8 §, 15 kap. 7 § eller 16 kap. 1 eller 10 §. Vid tillämpning av denna Vid tillämpning av denna balk balk skall med svarandens skall med svarandens hemvist hemvist förstås den ort där förstås den ort där han är han är bosatt samt, bosatt samt, för dödsbo, den ort beträffande dödsbo, den ort där den döde senast var bosatt där den döde senast var bosatt och, för andra juridiska och, beträffande annan personer, den ort som enligt 10 juridisk person, den ort som kap. grundar enligt 10 kap. rättegångs- domstolens behörighet i balken grundar domstols tvistemål i allmänhet. behörighet i tvistemål i allmänhet. 5 § Är en ansökan i de Om en ansökan är så hänseenden som avses i 1 eller bristfällig att den inte kan 2 § eller annars så läggas till grund för prövning i bristfällig att den ej kan sak och efterkommer sökanden läggas till grund för prövning inte föreläggandet att avhjälpa i sak och efterkommer sökanden bristen, skall ansökan avvisas. ej föreläggande att avhjälpa bristen, skall ansökningen avvisas. 30 § Bestämmelserna i 1 och 2 §§, Bestämmelserna i 1 och 2 §§, 4 § första stycket, 5 § och 10 3 § första stycket, 4 § första § andra stycket gäller ej i stycket och 10 § andra stycket allmänt mål. I fråga om gäller inte i allmänt mål. I sökanden i sådant mål gäller fråga om sökanden i ett sådant ej 6 § och ej heller 29 § i mål gäller inte 6 § och inte fall då exekutionstiteln heller 29 § i fall då upphävs. Sökanden i allmänt mål Sökanden i allmänt mål företräds av företräds av kronofogdemyndigheten. Om frågan kronofogdemyndigheten. I tvist uppkommer om avvisning enligt 2 som avses i 4 kap. 20*23 och kap. 5 § eller görs invändning 26 §§, 9 kap. 11 § tredje mot verkställighet enligt 3 kap. stycket och 13 kap. 7 § andra 21 § får dock sökanden själv stycket samt vid utförande av föra sin talan. I tvister som talan i överklagat avses i 4 kap. 20*23 och 26 §§, utsökningsmål företräds dock 9 kap. 11 § tredje stycket och sökanden i allmänt mål av 13 kap. 7 § andra stycket samt . när talan förs i ett överklagat utsökningsmål företräds sökanden av . I allmänt mål anses ansökan I allmänt mål anses ansökan gjord, när indrivningsuppdraget gjord, när har förts in i indrivningshandlingarna har exekutionsväsendets system för kommit in till kronofogdemyn- automatisk databehandling och digheten eller, om myndigheten uppgifterna är tillgängliga för är ansluten till systemet för kronofogdemyndigheten. När automatisk databehandling inom indrivning begärs skyndsamt och exekutionsväsendet, när ansökan därför görs enligt sär- indrivningsuppdraget har förts skilda bestämmelser hos en in i systemet och uppgifterna kronofogdemyndighet som enligt 4 är tillgängliga för kap. 8 § är behörig att pröva kronofogdemyndigheten. frågan om utmätning, anses ansö- kan gjord när ansökningshandlingarna har kommit in till myndigheten. 4 kap. 8 §1 Utmätning söks hos kronofog- Frågan om utmätning prövas av demyndigheten i det län där kronofogdemyndigheten i det län gäldenären har sitt hemvist. där gäldenären har sitt hemvist. 1 Senaste lydelse 1988:385. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Utmätning av egendom som ej Frågan om utmätning av egendom finns i det län där gäldenären som inte finns i det län där har sitt hemvist får även gäldenären har sitt hemvist får sökas hos prövas även av kronofogdemyndig- kronofogdemyndigheten i det heten i det län där egendomen län där egendomen finns eller, finns eller, i fråga om ett i fråga om fartyg eller fartyg eller luftfartyg, dit det luftfartyg, dit det väntas. Frågan om utmätning av Utmätning av fartyg får även ett fartyg får prövas även av sökas där fartyget har sin kronofogdemyndigheten där hemort. Utmätning av fordran fartyget har sin hemort. Frågan eller annan rättighet får om utmätning av en fordran eller också sökas där en annan rättighet får prövas sekundogäldenären eller annan också av kronofogdemyndigheten förpliktad finns, även om där sekundogäldenären eller fordringen eller rättigheten någon annan förpliktad finns, skall anses finnas i annat även om fordran eller län. Utmätning av lön eller rättigheten skall anses finnas i annan förmån som avses i 7 ett annat län. Frågan om kap. söks, om gäldenären ej utmätning av lön eller annan har hemvist här i riket, där förmån som avses i 7 kap. får arbetsgivaren eller annan som prövas, om gäldenären inte har utger förmånen finns. hemvist här i landet, av kronofogdemyndigheten i det län där arbetsgivaren eller någon annan som ger ut förmånen finns. Har utmätning sökts hos Om utmätning har sökts hos en kronofogdemyndighet som ej är kronofogdemyndighet som inte är behörig enligt första eller behörig enligt första eller andra stycket, får myndigheten andra stycket, får myndigheten likväl i brådskande fall likväl i brådskande fall vidta vidtaga åtgärd som avses i 6 åtgärd som avses i 6 kap. 12 § kap. 12 § innan målet enligt 2 innan målet enligt 2 kap. 4 § kap. 4 § första stycket första stycket överlämnas till överlämnas till den kronofogdemyndighet som är kronofogdemyndighet som är behörig. 10 § Utmätning skall ske så snart Utmätning i enskilt mål skall som möjligt efter det att ske efter behövliga handlingar har det att behövliga handlingar har kommit in till kro- kommit in till nofogdemyndigheten. Lämnar sökanden anstånd med Om sökanden i enskilt mål läm- utmätning och varar anståndet nar uppskov med utmätningen och över varar uppskovet över för ansökningen, är denna för ansökan, är förfallen. Om sökanden Om sökanden ger anstånd fler ger uppskov fler än två gånger, än två gånger, är ansökningen är ansökan också förfallen. Bestämmelser om indrivning i allmänt mål finns i lagen (1993:0000) om indrivning av statliga fordringar m.m. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 27 §2 Har domstol eller kronofog- Egendom anses ut- demyndighet fastställt att mätt, om en domstol eller krono- förfallen fordran skall utgå fogdemyndighet har fastställt med särskild förmånsrätt i att en förfallen fordran skall registrerat skepp, registrerat utgå med särskild förmånsrätt i luftfartyg, intecknade ett registrerat skepp, ett reservdelar till luftfartyg registrerat luftfartyg, eller fast egendom anses intecknade reservdelar till egendomen utmätt. luftfartyg eller fast egendom. Denna verkan förfaller, om Denna verkan förfaller, om ej försäljning begärs hos inte försäljning begärs hos kronofogdemyndigheten inom två kronofogdemyndigheten från det att beslutet månader från det att beslutet eller utslaget vann laga eller utslaget vann laga kraft. Begäran om försäljning görs Begäran om försäljning görs hos en kronofogdemyndighet som hos en den kronofogdemyndighet enligt 8 § är behörig att ta som enligt 8 § är behörig att upp ansökan om utmätning. pröva frågan om utmätning. Försäljning av fast egendom Försäljning av fast egendom skall dock begäras hos skall dock begäras hos kronofogdemyndigheten i det kronofogdemyndigheten i det län län där egendomen finns. Denna där egendomen finns. Denna myndighet får överlämna målet myndighet får överlämna målet till annan till en annan kronofogdemyndighet, om det kronofogdemyndighet, om det behövs för att samordna verk- behövs för att samordna ställigheten mot en gäldenär. verkställigheten mot en gäldenär. 15 kap. 7 §3 Införsel söks hos kronofog- Frågan om införsel prövas av demyndigheten i det län där kronofogdemyndigheten i det län gäldenären har sitt hemvist. där gäldenären har sitt hemvist.