prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Näringslivsbistånd genom Styrelsen för intemationelltnäringslivsbistånd () och 1992/93 Utgift 71114 790 Reservation 100 800 000 1993/94 Anslag 135 OOO 000 1994/95 Förslag 135 000 000 Styrelsenför mteraationellt näringslivsbistånd bildades . skall, inom ramen för debiståndspolitiska målen bidra till utvecklingen av näringslivet i u-ländenVerksamheten skall bidra tUl att skapa gynnsamma föratsätttimgar förinvesteringar och företegande i samarbetsländema. skall också främjasamarbetsländeraas handel och svara för information och rådgivnmg omavsätttimgs-möjligheter på den svenska marknaden. skall inom sittområde främja en framsynt hushållnmg med natarresurser och omsorg om miljön. har som målsätttimg att bygga upp ettlångsUctigt samarbete med 15 . Kunskapsöverföring från svensktnäringsliv är huvudingrediens i verksamheten. Insatserna är resurssnåla ochföratsätter som regel att mottegarlandet betelar en rimlig andel av kostaadema.SWEDECORP har identifierat sex områden mom vUka verksamheten kommer attkoncentterasTDessa är småmdusttiutveckling, utbildnmg och management,riskkapitelförsörjning, långsUaiga affärsallianser, privatisering ochindusöiell mUjövård. Dessutom arbetar aktivt med handelsfrämjandeinsatsen föreslår att 160 mUjoner kronor anvisasför främjandeverksamheten i samt begär bemyndigande att få göraåteganden som tUlsammans med tidigare gjorda utfästelser motsvarar ingåendereservation samt två gånger det belopp som ställs tUl förfogande. Vidareföreslår man att garantiramen for stöd tUl marknadsföringsåtgärder bibehållsvid 12 miljoner kronon SWEDECORPskall inkomma med en fördjupad anslagsframställning avseendetteårsperioden /96 - 1997/98. skall enligtbeslut av regeringen lämna årsredovisnmg 13 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 förste gången år 1996.Arbetet med att utveckla ett system för resultet- Prop. 1993/94:100bedömning är dock redan långt framskridet cx:h myndigheten har för Bilaga /93 "på prov" tegit fram en årsredovisnmg. har, med utgångspunkt från myndighetensinstraktion, defitaerat öe verksamhetsgrenar; investeringar, importfrämjandeoch främjande av närmgsliv. Inom varje verksamhetsgren har slutprestetionerdefinierats som antes uppfylla målen för respektive verksamhetsgren. Iverksamhetsberättelsen för /93 görs en uppföljning av de mål somangivits för 35 olUca delinsatser i föregående års verksamhetsplan.Uppföljningen visar att för 20 av dessa delmsatser har målen helt infriats. Föratt bedöma om insatser verkligen leder till de uppsatte målen krävsutvärderingar av effekter i efterhand. Med tenke på att myndigheten funnitsendast har några sådana utvärderingar ännu ej kunnat genomföras.De utvärderingar som gjorts har samtiiga avsett projekt som togs överfrån de myndigheter som tillsammans kom att bilda Verksamheten har under /93 befiinnitsig i ett uppbyggnadsskede. tillsammans med att myndigheten i sinverksamhet betonar effektivitetsmål snarare än utbetelningsmål har gjort attutayttjandet av tUldelade medel varit lågt. Trots dette har redaneteblerat samarbete med 11 koncenttationsländer i enlighet med den tidplan somlades fest när myndigheten bildades. Regeringens bedömnmg är att uirikttiingen påverksamheten i dessa länder är sådan att målen för verksamheten bör kunna nås. SWEDECORPbör under /95 fördjupa samarbetet med de 15koncenttationsländema. Eventaellt beslut att utvidga denna krets bör avvaktearbetet med den fördjupade anslagsframställningen. Ensteka insatser utenförkoncenttationsländema bör dock kunna komma ifråga. Verksamheten bör också fortsätttiingsviskoncentteras tUl låg- och lägremedelinkomstiänden Redan påbörjade insatser iandra länder bör dcx;k tUlåtes fortsatte och eventaellt fördjupas. Regermgen delar :s bedömning attutayttjandet av verksamhetsmedlen kommer att öka i tekt med att myndighetenfunnit sina verksamhetsformer cx;h eteblerat ett nätverk av fimgerandesam-arbetskanaler i koncenttationsländema. Regermgen beräknar medelsbehovetför 1994/95 till . bör bemyndigas att göra utfästelsersom motsvarar två gånger de tillgängliga medlen. Regermgendelar bedömning att garantframen för stöd tillmarknadsförmgsåtgärder bör bibehållas vid 12 miljoner kronon skall bidra tUl utvecklingen av bärkraftiga 192 företeg i samarbetsländeraa genom riskkapitelsatsningar, främst i samarbetemed svenskt näringsliv. Under /93 fettede styrelsebeslut om Bilaga 4 åtegandentUl ett belopp om i öetton nya projekt. Femav besluten avsåg projekt i tUl ett värde av 19,8 miljoner kronon Bolaget redovisade en nettovinst på efter nedskrivningari investeringsportföljen på 12 miljoner kronon Swedfundhar inget behov av extta kapiteltillskott för verksamheten i u-länderunder /95. Swedftmdsresultet har under /93 utvecklats mycket positivt. Samtiigaresultetområden uppvisar förbätaingar jämfört med föregående räkenskapsår.Resultetet visar att verksamheten bedrivs på ett sätt som förenar bistånd medaffärsmässighet. Bolagetsövergripande mål är att bidra till utvecklingen av bärkraftiga företeg isamarbetsländema. I valet av samarbetsländer bör vägledas av sammariktlmjer som gäller för övrigt svenskt bilateralt bistånd. Insatsema börkoncenöeras till fettigare länden Endast undantegsvis bör delte iprojekt i länder med en per capite inkomst överstigande . Swedftmds msatser föratsätter normalt deltegandecx;kså av annan svensk- samt lokal part i projektet. I vissa fell, därsakkunskap och specialkompetens byggts upp intemt i bolaget, t.ex. vad gällersatsningar i s.k. ventare-capitel företeg bör kunna medverka utensärskUda krav på deltegande av annan svensk partaen I vissa andra fell kan detvara motiverat att den svenske partnem ersätts med annan utiändsk partaer foratt säkerställa kuskapsöverföringen tUl samarbets-landet. Bettäffande affärsmässiga resultetkrav bör bolagetsmålsätöiing vara att projektmtäktema skall täcka en viss del avprojektkostaaderna. Regeringens bedömning är att ett realistiskt mål äratt projektintäktema bör uppgå till av projekticostaadema. Målet börsättes över en rallande tteårscykel. Regeringen delar Swedftmds bedönming attmgen ytterligare kapitelpåfyllnad behövs kommande budgetår. Förslag tUl riksdagsbeslut Prop. 1. godkänner de rUctimjer för bidragsgivnmgen somförordats i det föregående, 2. bemyndigar regeringen att göra de utfästelseroch åteganden som förordats, 3. till Styrelsen för intemationeUt näringsUvsbistånd() anvisar ett reservationsanslag på . 1992/93 Utgift 31 752 000 1993/94 Anvisat 35 503 000 1994/95 Förslag 29 000 000 förändrades genom att den personal somhuvudsakligen arbeter med investeringsverksamhet anställts av . Vissa gemensamma stödfunktioner ligger kvar i sommot ersättmng utför adminisöativa tjänster åt . föreslår för /95 att jämte prisomräkmng anvisas för att täcka myndighetensförvaltningskostaaden Denomorgamsation som genomfördes innebär att rollfördelningenmeUan riskkapitel- och främjandeverksamheten i det svenska näringslivsbiståndettydliggörs. bibehålls uppnådcfe samordningsfördelar genom att bolagetoch myndigheten också fortsättningsvis delar lokaler och vissa administtativastödfunktioner. har av regermgen erhållit dfrektiv förfördjupad anslagsframställning för budgetåren 1995/96 - 1997/98. I samband medFAF-arbetet kommer betydande resurser att behöva avsättas för analys,utvärdering och metodutvecklingsarbete. PersonalutbUdning ochkompetensutveckling blir vUaiga inslag i dette arbete. till Styrelsen för intemationeUt näringslivsbistånd() anvisar ett ramanslag på . c 11.Styrelsen för u-landsutbildning i (U- prop. centrum) Bilaga 4 1992/93 Utgift 19 820 000 1993/94 Anslag 24 900 000 1994/95 Förslag 32 300 000 SandöU-centram har tUl uppgift att tilUiandahålla utbildning som efterfrågas inomdet intemationella utvecklingssamarbetet. U-centram har i sin årsredovisning i de delarsom avser resultettedovisningen redovisat verksamheten i verksamhetsområdenaterminskurs, volontärkurs (SVS-kurs), kortkurser och språkutbildnmg. Verksamhetsmålet för U-centram är atttiUgcxiose behov av utbildning hos olika personalkategorier i detinteraationella utvecklingssamarbetet. Härvid skall U-centi:um bedrivaett aktivt arbete för att anpassa utbudet av utbildning tUI vad som efterfrågasinom dette område. Bl.a. skall möjlighetema att öka språk- och språkrelateradutbildning prövas mot bakgrand av att intemationaliseringen och det ökadedeltegandet av en bred resursbas i utvecklingssamarbetet ökar behovet avspråkkunskaper m.m. U-centrams arbetssätt och organisation skallutvecklas så att en fortlöpande anpassning till efterfrågan på utbildningmöjliggörs. För den avgiftsbelagda utbildningen inom språk- ochu-landskunskap är målsättaingen att /92 - 1993/94 höjasjälv-kostaadstäckmngsgraden från till . har utvecklat undervisningen i nya språk förnya målgrapper och marknaden Verksamheten är hårt konkurrensutsatt ochkonjunkturkänslig. ResultetredovisningenindUcerar att resultetkravet uppfyllts. Självkostaadsteckningsgraden ligger förspråkenheten på . U-centram kan påvisa en fortlöpande ökning avproduktiviteten. Från /90 till /93 har redovisatsen produktivitetsökning . Beräkningen av prcxluktiviteten mäts somantel genomförda elevdagar per årsarbetskraft. I årsredovisningen visar SandöU-centram också, i enlighet med ett uppdrag i förra årets budgetproposition,en kostaadsrelaterat produktivitetsmått i form av genom-stattskostaaden perelevdag. En prcxluktivitetsökning redovisas över perioden /90 - 1992/93. Styrelsen bedömer att möjlighetema att uppfyllakravet på självkostaadsteckningsgraden är gcxla. Volymen för uppdragsutbildning (i förste handspråk) fortsätter dock att minska till 2 593 elevdagan SIDA har t.ex. minskat sin andel och är nere i en andel om av volymen för språkutbildning. Minskningen beror enligt bl.a. på att rekrytering av personal i det svenska biståndet i ökad utsöäckning sker på den intemationella marknaden och därmed synes behovet av språkut- 195 En annan anledning tUl minsknmgen kan också Prop. 1993/94:100hänföras till det fektum att företeg/organisationer i rådande konjunktar- Bilaga 4 läge är mer återhållsamma med insatser för personalutbildning/ utveckling. Anslagssparandet uppgår till , viUcetutgör av det tilldelade ramanslaget. I sm förenklade anslagsframställning redovisarstyrelsen förslag till framtida söategi och verksamhetsinrUctning. Styrelsenmitierar därmed ett förändrmgsarbete som syftar till ökad marknadsanpassningoch minskat anslagsberoende. Verksamhetens bas skall vara - utbildnmgar anpassadetill kraven inom utvecklingssamarbetet, - generelloch anpassad land-, språk- och kultarkunskapsutbildning rikted mot behoven inom det svenska biståndet samt närmgsliv och annan offentiig förvaltning, - generell och anpassad land-, språk- ochkultarkunskapsutbildning med mrUctamg mot cx:h EG, - u-lands och kultarkunskap rUcted till olUcasektorer inom det svenska samhället. Affarssöategm går ut på att fortsatte utvecklasamarbetet med biståndsmyndigheter och -organisationer. Ökad marknadsföringgentemot närmgsliv och offentiig förvaltning är en atman av hörnstenarna.Seminarier skall arrangeras i samverkan med organisationer, myndigheter ochandra utbildare. U-cenöTims potential som opmionsbUdare och rådgivare skallutvecklas i samverkan med frivilligorganisationer och övrigabiståndsmyndigheten Mot denna bakgrand föreslår styrelsen en inrUctningav verksamheten i olUca program för biståndsmetcxlUc, volontäratbildning m.m.,språkutbildning, information, marknadsförmg och rekrytermg m.m. Slutiigenföreslås att möjUgheteraa utteds att skapa en ny resultetenhet. ,för uthyrning av kurslokaler cx;h bostäder, försäljning av tjänster momsjukvård och barntillsyn m.m. Styrelsen anser att den framtida verksamhetenenligt föreliggande förslag kan bedrivas med mindre resursanspråk än dagensverksamhet vid U-centram. Basverksamheten bör anslagsfinansieras ochspråkut-bUdningen intektsfinansieras. 1993/94:100 BUaga 4 Deövergripande mål som gäller för tteårsperioden /92-1993/94 ligger fest.Regeringen har beslutet att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för tteårsperioden /92-1993/94 utsttäcks tUl attomfetta även /95. U-centttim skall ytterligare öka smaansttängningar att marknadsanpassa utbudet av utbildning till vad somefterfrågas på marknaden. 1994/95-1995/96 . Sandöhar tidigare budgetår tilldelats medel över två anslag dels C 5. Styrelsen föru-landsutbildning i (U-centttim) dels C 9. Bidrag till Styrelsenför u-landsutbildning i (U-centtTim). Regeringen föreslår nu attSandö tilldelas medel endast under detta anslag. Av föreslaget belopp utgör medel för elevförmånen SandöU-centrams årsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan mrUctningatt de uppsatte målen kan nås. Det saknas dock metcxler för att göra en merutvecklad effektbedömnmg av verksamheten. Styrelsens ekonomiska resultet visar attmyndigheten har rationaliserat sm verksamhet enligt de föratsätttiingar somgavs för /93. RUcsrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningan Styrelsensförslag om förändringar i verksamheten bör genomföras. De mer generellariktlinjer som lades fest budgetproposition har därvid fortsattgiltighet. Myndigheten måste ytterligare öka sina ansträngtangar attmarknadsanpassa utbudet av utbUdning. anslutersig till styrelsens förslag tUl verksamhet och sttategi. Det är Prop.1993/94:100 mycket angeläget att ett målmedvetet förändrmgsarbete med ökad Bilaga 4 marknadsanpassning och målinrUcted marknadsföring genast inleds. Myndighetensförslag att skapa en ny resultetenhet bör prövas. resursersom behövs för myndighetens omdaning kan finansieras från myndighetensanslagssparande uten att utgiftema påverkar självkostaads- Föratsättningar finns för att verksamheten skallkunna bedrivas i nuvarande omfattning med de resurser regeringen beräknat /95. tUl Styrelsen för u-landsutbiUining i (SandöU-centrum) anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift 6 853 000 1993/94 Anslag 5 469 000 1994/95 Förslag 6 100 000 NordiskaafrUcainstitatet har enligt förordningen (1988:1124) med insttiiktion förmyndigheten i uppgift att mom - främja och driva vetenskaplig forskning om - främja samarbete och kontakter mellan nordiska ochafrUcanska forskare - utgöra ett dokumentetionscenönim för forskning ochstadier om AfrUca - informera om afrUcaforskning och aktaellaafrUcanska förhållanden. Institatet hänvisar i sin enkla anslagsframställningför budgetåret 1994/95tUl föregående års fördjupade anslagsframställning. I denna, lUcsom iföregående års budgetproposition, betonades vUcten av att institatet underöeårsperioden /94-1995/96 ges möjlighet att konsolidera rollen somsamordnare och katelysator for den nordiska afrUcaforskningen. I årets anslagsframställning föreslår institatet enuppjustering av anslaget till följd av regeringens beslut att utse en nyföreståndare. Eftersom institatet inte tUUiör de myndigheter som givitsmöjlighet till lån för mvesteringar begär man ett engångsanslag ()för att kunna anskaffa arkivhyllor. 1993/94:100 Bilaga 4 Dethar mte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller förtteårsperioden /94-1995/96. 1994/95-1995/96 Regeringenhar givit institatet i uppdrag att göra en översyn avmstitatets organisationsform och därvid undersöka olika altemativ till dennuvarande myndighetsformen. Uppdraget skall redovisas senast den 30 september1994. Regeringendelar de bedömningar som Nordiska afrUcainstitatet redovisat. De riktlinjer förmstitatets verksamhet som redovisades i förra årets budgetproposition (prop.1992/93:100 bU. 4 s. 183-187, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) bör därföräga fortsatt giltighet. Nordiskaafrikamstitatet bör kompenseras for effekten av den nye föreståndarens lön(-). Institatet bör för /95 också beviljas enmeratgift om . tillNordiska afrikainstitutet anvisar ett ramanslag på . Projektbistånd till vissa länder m.m. Prop. 1992/93 Utgift 49 453 261 ' Reservation ' 138143 244 1993/94 Anslag 37 500 000 ' 1994/95 Förslag 66 900 000 'Dessa uppgifter hänför sig till anslagsposterna Gäststipendie- ochutbytesprogram genom Stiftelsen , Projektbistånd till vissaländer och Utredningar m.m. inom anslaget C 3. Andra biståndsprogram /94 1993/94 Anslag 20 000 000 1994/95 Förslag 20 000 000 AvsUctenmed denna anslagspost är att möjliggöra insatser till länder som befinner sig iett kritiskt skede där utgången kan bli avgörande för landets framtidautvecklmgsmöjligheten Stödet under anslagsposten har avsett väl definierademsatser av projektkaraktär i ett mitialskede av svenskt biståndssamarbete medlandet. Från anslagsposten har insatser finansierats i t.ex. , ,, , , , , och övriga Centel- och Östeuropa.Bistånd tUl dessa länder finansieras numera över myndighetemas ordinarieanslag. Inom anslagsposten har funnits beredskap för att geandra myndigheter än SIDA möjlighet till samarbete i nya former med några av demer utvecklade programländeraa såsom , , och Indien.Från och med kommande budgeter skall dette samarbete finansieras övermyndighetemas ordinarie anslag. En del av insatsema som finansieras underanslagsposten är av flerårig karaktär. Regeringen föreslår därför att riksdagenger bemyndigande att få göra utfästelse om högst två gånger anslagsbeloppet.Regeringen föreslår att anvisas för projektbistånd till vissaländer. 1993/94 Anslag 7 500 000 1994/95 Förslag 25 000 000 /95 fortsätter flera av de aktiviteter som påbörjats redan förra budgetåret och som finansieras från anslagsposten. En närmare beskrivning återfinns i avsnittet om uttedningar, utvärdering och fördjupat analysarbete i mledningen till Littera C. är in tecknad med kostaadema för bl.a. utvärderingsekreteriatet och kostaadema för nationalkommittén för befolkningskonferensen i . Även näste budgetår kommer kostaader för insatser som rör genom förande av rUcsdagens beslut enligt förslag i propositionen om styrnings- 200 och samarbetsformer ibiståndet att beläste posten. Även kostaader i Prop. 1993/94:100 samband medSekreteriatet för analys och utvecklingssamarbetet (SAU) BUaga 4 belaster dennaanslagspost. De ökade behoven av medel under denna anslagspost har kunnattUlgodoses teck vare en ackumulerad reservation. Under innevarande budgetårkommer alla reservationer under anslagsposten att vara förbrakade varför höjning av anslagsposten föreslås. Föruttedningar m.m. beräknas . Gäststipendie-ocb utbytesverksamhet genom Stiftelsen 1993/94 Anslag 10 000 000 1994/95 Förslag 10 000 000 Frånanslaget bekostes Stiftelsen () gäststipendieprogram förlångtidsstipendier för sökande från vissa samt person- ocherfarenhetsutbyte med u-länden SI svarar inom biståndsområdet, genom särskildamedel från SIDA, även för kultamtbyte med u-länden SI har under budgetåret1992/93 även anordnat semmarier tx:h stadiebesök för bl.a. parlamenterUcer frånvissa u-länden I sin enkla anslagsframställning för budgetåret1994/95 säger sig SI ha för avsikt att bibehålla antelet stipendier tillsökande från u-länden Vad gäller expertatbytet med föreslås dettabibehållas på oförändrad nivå och utsttäckas tUl vissa nya länden Stipendier till u-landsstadenter för stadier iSverige är ett inslag i det svenska stödet till u-länderaas högre utbUdning ochforsknmg. Dessa stöd kan och bör aldrig ersatte olUca insatser i syfte attbygga upp och vidmakthålla institationer for högre utbildmng cx;h forskning påplats i u-ländema. Stipendieverksamheten skall därför ses som ett komplementtill dessa insatsen Stipendie- och utbytesverksamheter fyller en vUaigroll inte minst i den ömsesidigt ökande förståelse som uppnås när enskildamänmskor från i-och möts. Genom den verksamhet som med dette syftebedrivs genom SI ges i förste hand forskare och högskolestaderande i u-ländervissa sådana möjligheten Regermgen föreslår att till gäststipendie- och utbytesverksamhetgenom Stiftelsen anvisa . övriga insatser finansieras bidrag till ett antel organisationer, program och interaationella aktiviteter som främjar intemationell samverkanoch utveckling. Under anslagsposten medges ett visst utrymme för att möteangelägna behov som uppstår under pågående 201 En del bidrag ärännu ej festställda uten bereds ytterligare varför endast enpreliminär bedömning kunnat göras. BUaga 4 Stiftelsen minnesforui(DHF): Stiftelsen mmnesfond (DHF) bedriver en verksamhet meden i förhållande till msatte resurser, stor bredd och mycket hög kvalitet.Dette gäller främst DHF:s mteraationella seminarie- cK;hpublUcationsverksam-het. DHF har ett mycket gott mteraationellt anseende. Det är angeläget att DHF:s verksamhet fortsätter påsin kvalitetivt höga nivå och att en successiv förayelse av verksamheten ocksåäger ram. Fonden borde i högre grad än kunna utgöra en kunskaps-ochidémässig resurs vid utformningen av svensk FN-politUc, inom det ekonomiska ochsociala området. borde kunna ses som ett led i en uppbyggnad avFN-specifik forsknings- och uttedningskompetens i . Sådan kompetens ärpå många av alltför eftersatt, både med hänsyn tUlSveriges höga FN-profil, våra betydande finansiella bidrag samt den snabbaförändringsprocess som präglar . Ett bidrag om 3 700 000kr föreslås. bedriver bl.a. en gemensamt nordiskt finansieradforskningsverksamhet. Den svenska delen av finansiermgen av denna verksainhetsker över dette anslag. Beloppet har beräknats till . , som är en stetiig stiftelse, fungerar som nationell kommittéför (). Verksamheten regleras via ett s.k. samarbetsavtelmellan och de nationella kommitteéma. Flertelet nationella kommittéerhar formen av enskild orgamsation. Som aviserades i förra årets proposition haren uttedare tillsatts för att se över den svenska kommitténsassociationsrättsliga form. : s sterkare normativa roll har mneburit attkommitténs arbete breddats. Kommittén fick exöa bidrag tillnya och vidgade mformationsuppgiften Kommittén har lUcaså påbörjat uppbyggnadenav ett nätverk av lokala verksamhetsgrapper för att ge stöd tUl cx:h informeraom : s verksamhet och främja insamlingsverksamhet. /93redovisade svenska ett bidrag tUl om 16,8 miljonerkronor. För att säkerställa en bas och kontmuitet har kommittén fått ettstetiigt bidrag för i huvudsak de adminisöativa kostaadema. Det stetiigabidraget har /89 ökat från tiU för1992/93. Mot bakgrand av att kommittén tidigare fått bidrag for investeringar iinformationssystem och kommit igång med en utökad verksamhet föreslås attkommittén får ett stetiigt stöd /95 om 2 miljoner kronon Övrigaorganisationer och fonder: Under dette anslag föratses även SID, Nord-Sydcenter, samtBotilda-UNIFEM för ändamål som informationsverksamhet om det multilateralautvecklingssamarbetet och för förberedelsearbetet mför FN- 202 Prop.1993/94:100 Förslag till riksdagsbeslut Bilaga 4 1.godkänner de rUalmjer förbiståndsgivning som förordats i det föregående, 2.bemyndigar regeringen att görautfästelser och åteganden som förordats, 3.tUl Projektbistånd tiU vissa läruierm.m. anvisar ett reservationsanslag om 66 900 OOO kr. D.Information om i utlandet m.m. Prop. 1992/93 Utgift 61 993 796 Reservation 5 612 252 1993/94 Anslag 62 363 000 1994/95 Förslag 60 264 000 Svenskainstitatet är en stetiigt finansierad stiftelse. De övergripande målen förverksamheten är, i enlighet med institatets stedga, att genominformationsverksamhet sprida kännedom i utiandet om svenskt samhälls-ochkultarliv, att främja kultar- och erfarenhetsutbyte mellan och andraländer, att främja utbyte inom utbildning cx:h forskning mellan ochutiandet samt att stödja svenskundervisningen i andra länden I ljuset av de senaste årens dramatiskahändelseutvecklmg i Etaopa skall Svenska institatet prioritera dette område.Sveriges ansökan om medlemskap i gör det särskilt angeläget att ökainformations-insatsema om i . Utvecklingen i Central- tx;hÖsteuropa kräver fortsatt prioritet för dette område. Anslaget används för att informera om det svenskasamhället genom bl.a. publUcationer, dokumentetionstjänst, seminarier ochbesöksservice i . Kultaratbytet frätajas genom film- ochutstellningsverksamhet, litteratarstöd cx;h stöd till utbyte mellan svenskakultarinstitationer och deras motsvarigheter utomlands.