prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Marknadskraftema har fått större betydelse ikonsumentledet. Konkurrensen har utvecklats cxh nya försäljningskanaler i formav lågprisbutUcer har tillkommit. Denna utveckling är inte enbart en följd avden UvsmedelspoUtiska reformen, men den kan ha bidragit dll denna utveckUng. Även om det är möjligt att peka på ett antalfaktorer som har påverkat jordbmkets långsUctigafömtsätmingar i positiv rUctning har osäkerheten om framtiden också ökat. Vadett kommande EU-medlemskap innebär för vilUcoren för jordbmket i form av kvoter,basareal, regionalpoUtiskt stöd etc. är ovisst. Jordbmkamas ochförädlingsföretagens medvetenhet om ökade beroende av denintemationeUa utvecklingen samt beroendet av den allmänekonomiska utvecklingeni har ökat. Tillgängligt material tyder på att osäkerhet införframtiden lättare leder tiU pessimism och passivitet i skogsbygder än islättbygder. En bestående osäkerhet kan därför bidra till attproduktionen minskar i skogsbygder och ökar i slättbygder. Deprecieringen av kronan cxh fallande ränta harstärkt jordbrukets konkurrenskraft inför ett EU-inträde. Detta har medfört attbehovet av anpassnings-åtgärder har minskat. LES understryker dock behovet avfortsatt effektivisering inom såväl primärprodukfionen som i efterföljande led. En uppföljningsrapport av miljöeffektema av den nyalivsmedelspolitiken har lämnats gemensamt av , Jordbmksverketoch . 4,3 EG-anpassning av den livsmedelspolitiska reformen Fömtsättningamaför jordbmkspolitiken har på flera punkter ändrats sedan detlivsmedelspolitiska beslutet togs. Främsta orsaken rill detta är den svenskaansökan om medlemskap i liksom de åtgärder som vidtagits för att anpassaden svenska politiken. Förhållandena i jordbmket har också i hög grad påverkatsav utvecklingen när det gäller valutakurser, räntor, den allmännalågkonjunkturen m.m. Härtill kommer att jordbmkssektom påverkats starkt avtorkan . De förändringar som ägt mm sedan detlivsmedelspolitiska beslutet år Prop. 1993/94:100 1990 både i fråga omjordbmkspolitiken och genom den allmänna ekono- Bilaga 10 miska utvecklingen,har enligt både och bedömning försvårat möjlighetema attutvärdera de direkta effektema av den livsmedelspolitiska reformen. Regeringens mål har varit att anpassa svensktjordbmk så att vid integrationen med EG skaU uppnå så stora positivasamhällsekonomiska effekter som möjUgt med hänsyn tagen tiU både behovet av enstark och konkurrenskraftig jordbruksnäring och till konsumentemas ochskattebetalarnas intressen. sUctar på en fullständig integrering medEG:s gemensamma jordbmkspolitik från den dag blir medlem. I detföljande redovisas de förändringar som beslutat om med anledning av 1993års budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 10, bet. 1992/93:JoU13, rskr.1992/93:-231), propositionen om vissa frågor rörande jordbmket cxhträdgårdsnäringen (prop. 1992/93:183, bet. 1992/93:JoU20, rskr. 1992/93:330)och propositionen om villkoren för vegetabilieproduktionen efter budgetåret1993/94 (prop. 1993/94:3, bet. 1993/94:JoU6, rskr. 1993/94:43). - Inlösensystemet för spannmål behålls även för1994/95. Inlösenprisema års skörd är fastställt till 1,05 krper kg. - För /94 skall ett arealbidrag om 700kr per ha lämnas cxh för /95 ett arealbidrag med per ha. - /95 skall även oljeväxtema omfattasav systemet med inlösenpriser (xh arealbidrag i stället för ettanbudsförfarande. Relationen mellan cxilarpriset för oljeväxter ochinlösenpriset för spannmål skaU vara 2,5:1. - Gränsskyddet för proteinfodermedel sänktes med 30 %den 1 januari 1993 och avskaffades helt . Tillsammans med engränsskydds-sänkning på spannmål leder detfa till lägre foderkosfnader ianimalieproduktionen. - avsätts till ökat stödför främjande av ekologisk odUng under budgetåren 1993/94 cxh 1994/95. Stödetskall även kunna användas inom trädgårdsnäringen. - Producenter av grönmjöl får ett bidrag med 45 öreper kg levererad fodervara för en maximal kvantitet om inom en ramav budgetåren 1993/94 och 1994/95. - Referenspriserna på spannmål sänktes med perkg . För griskött, ägg och fågelkött sänktes referenspriset med80, 20 resp. per kg. - Exportstöd infördes för förädlade livsmedelbaserade på svenska råvaror, t.ex. ost och förädlade köttprodukter, under tidenden 1 juli 1993-den 31 december 1994, Den totala kostnaden blir 150 miljonerkronor. Det temporära systemet för export av nöt- cxh griskött förstärks med100 mUjoner kronor till tofalt . Medlen får användas rillutgången av , - Direktstödet tUI mjölkproduktionen sänks rill 1 200kr per mjöUcko budget- Prop. 1993/94:100 /94 och avskaffas /95. - Stödnivån till jordbmket och livsmedelsindustrin inorra är oförändrad under /94. Det ger en beräknadkosmad för stödet på , varav tillförsförädlingsindustrin. - För att främja produktutveckling, utveckling avmarknadsprognoser, in-trcxluktion av ny teknik och insatser för atteffektivisera marknadssidan inom svensk trädgårdsnäring avsätts . - Omställningsprogrammet ändrades så attodlingsbegränsningen av prisreglerade grödor såsom spannmål, oljeväxter ochpotatis samt kvoteringen av arealbidraget baserad odling upphörfr.o.m. Ansökan om medlemskap i , vidtagna och aviseradejordbmkspolitiska åtgärder i i syfte att anpassa svenskt jordbmk införett EU-inträde i kombination med deprecieringen av kronan och fallande räntorhar gjort att de fömtsättningar för en framtida jordbmksdrift, som förelåg år 1990i dag är radikalt förändrade. Jordbmkare i framför allt bättre jordbmksbygderser nu en möjlighet att utnyttja tillgängliga prcxiuktionsresurser i en lönsamjordbruksdrift. Marknaden bedöms inte heller vara begränsad till vad som kanavsättas inom landet. Inom framför allt mjölkproduktionen finns en betydandeinvesteringsvilja, som redan resulterat i en ökning av mjöUcproduktionen. Ettfortsatt inlösenåtagande för spannmål innebär, jämfön med beslut, ettökat åtagande från statens sida. Kosmadema för inlösen skulle ha blivit ännustörre om även omstäUningsarealen hade kunnat användas för spannmålsodling.Även om programmet inte medfört en varaktig omställning av 500 000 ha,vilket bedömdes som sannolikt när beslutet fattades, kommer programmet ändå attmedföra att minskningen av exportkostnadema överstiger kosmadema föromställningsbidragen sett över hela omställnings-pericxlen. 5 Forskning och utbildning InomJordbruksdepartementet har ett förslag till en högskoleutbildning inom hästområdetutarbefats. Utbildningen bör enligt förslaget vara tvåårig med ett gmndläggandeår cxh ett inriktningsår. Frågan bereds inom . Regeringen har i prop. 1993/94:30 föreslagit attdet skapas ett centmm för biologisk mångfald vid lantbruksuniversitet.Centmmet skaU arbeta med forskning, informationsspridning samt samordning cxhplanering av forskning cxh kunskapsutbyte. Databanken för hotade arter skallingå i detta centmm. Särskilda medel föreslås nu för ändamålet. innebär att kommer att medverkapå lika vilUcor som Prop. 1993/94:100 mecUemsländema i EG:sforskningsprogram. Skogs- och jordbmkets forsk- Bilaga 10 ningsråd har detsvenska samordningsansvaret för det agroindustriella programmet AAIR. Somen följd av beslut ändras skogsvårdslagstiftningen den 1januari 1994. Genom den nya politiken ges skogsägaren en större handlingsfrihetsamtidigt som ansvaret både för produktion och miljö är klart fär ett klart definierat planerings- och tillsynsansvarför att miljöintressena blir tillgcxlosedda i skogsbmket i linje med 1991 årsmiljöpoUtiska beslut. En genomgripande rationalisering och omorganisation harsken inom de regionala skogsvårdsstyrelsema. En översyn avSkogsstyrelsens organisation pågår. Den statliga prcxiuktionen av skogsfrö ochskogsplantor bolagiseras . Sametingethar trätt i verksamhet. Det har bl.a. rill uppgift aft bevakaatt samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen. har avregeringen fått flera utredningsuppdrag på rennäringens område. Vidöverläggningama med staten om användningen av vissa medel för främjande avrennäringen och prisstödet till rennäringen bör därför ifortsättningen företräda rennäringsintresset Det är nödvändigtatt ställa om samhället så att vi fär en utveckling som är långsiktigt hållbar.Biobränslen cxh bioråvaror från jordbmk och skogsbmk kan ersätta fossilabränslen och andra icke fömybara naturresurser. Denna utveckUng främjas påflera sätt. Bioenergiforskning är en väsentiig del av energiforskningsprogrammet.Den miljöinriktade energibeskattningen gynnar biobränslen eftersom de inte gernågot nettotUlskott av koldioxid till atmosfären. Inom ramen årsenergipolitiska beslut avsattes betydande summor för att främja utveckling avbiobränslen, bl.a. till ny teknik för elproduktion medbiobränslen. Inom ramen för dessa medel kan Programstyrelsen för främjande avbiobränsleanvändningen i fortsättningen lämna stöd också tUldemonstrationsanläggningar för framställning av etanol ur cellulosarikaråvaror. Industrins intresse för investeringar i biobränslebase-radelproduktion begränsas i viss mån av den goda tillgången på eUcraft påmarknaden. Trots detta går utvecklingen framåt inom främst förgasnings- 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 10 området och projekteringav anläggningar med ny teknik pågår i några Prop. 1993/94:100 kommuner. Det är nödvändigt att en fortsatt övergång frånfossila bränseln till biobränslen och bioråvaror sker på ett framsynt ochkostnadseffektivt sätt och med hänsyn tagen till olika miljöasfxkter. Mot dennabakgmnd har , och Närings- ochteknikutvecklingsverket på regeringens uppdrag redovisat hur jordbmket ochskogsbmket mest effektivt kan bidra till ett minskat nettoutsläpp av kolcUoxid.Vidare har Närings- (xh teknikutvecklingsverket och gemensamtutrett fömtsätmingama för att minska utsläppen av kolväten vid eldning avbiobränslen i mindre eldstäder. Båda rapportema remissbehandlas . A.Intemationellt samarbete Prop. Bilaga 10 A 1. Bidrag till vissainternationella organisationer m.m. 1992/93Utgift 44 303 466 1993/94Anslag 36 000 000 1994/95Förslag 36 000 000 Från anslaget betalas utgifter för Sverigesdeltagande i vissa intemationeUa organisationer och för intemationelltsamarbete inom Jordbruksdepartementefs verksamhetsområde. /95 har medelsbehovet beräknats enUgt följande. rådet 29 500 000 havsforskning 1 400 000 Intemarionella organisa tioner cxh förhandlingar påfiskets område 700 000 Unionen för skydd av växt förädlingsprodukter 400 000 Nordiskt samarbete 700 000 BUateralt samarbete 920 000 Diverse intemarioneUa organisationer cxh kongresser 2 210000 Medhänvisning rill sammanställningen föreslår regeringen att rill BidragtiU vissa internationella organisationer m.m. för /95 anvisarett förslagsanslag på . Jordbruk och trädgårdsnäring Prop. ' ' Bilaga 10 1992/93Utgift 121643 313 1993/94Anslag 110973 000 1994/95Förslag 112 250 000 är centralförvalmingsmyndighet med uppgift att verka för en positiv utveckling avjordbmksnäringen, trädgårdsnäringen och rennäringen pä ett sätt som tar hänsyntiU kraven på en god mUjö, en god hushållning med naturresursema, ett gottdjurskydd och en regional utjämning av sysselsättning och välfärd. Verket har iuppgift att dels handlägga frågor kring den av beslutadeomställningen av jordbruket, dels följa utveckhngen inom sitt område medanledning av denna. Regeringenhar satt upp följande mål för verksamhet: - att vidta åtgärder för att främja en marknadsanpassningcxh omställning av jordbruksnäringen under socialt acceptabla former. I försfahand skall detta ske genom informations- cxh utbildningsinsatser samt genomövriga omställnings- och övergångsåtgärder som beslutas. - att följa och analysera utvecklingen ijordbmkssektom cxh på marknadema för jordbmkets produkter. - att medverka i arbetet med intemarionella frågorcxh förhandlingar inom sitt verksamhetsområde, - att medverka till att fömtsättningar skapas för ettlivskraftigt jordbruk i norra . - att vidta åtgärder för att förebygga cxh bekämpaväxtskadegörare och smittsamma husdjurssjukdomar. - att säkerställa genomförandet av skärptadjurskyddskrav och verka för ett gott hälsotiUstånd bland husdjuren. - att i enlighet med myndighetens sektorsansvar förmiljön verka för ett rikt och varierat cxUingslandskap med en biologiskmångfald cxh enligt fastställda program tillse aft jordbrukets belastning pämiljön blir så liten som möjligt. Jordbruksverkethar lämnat en årsredovisning för /93. ()har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende denna. har delat in målen för verksamheteni fem verksamhetsområden: - omstäUning av jordbmksnäringen samt övrigaåtgärder inom näringar- Prop. 1993/94:100 na. (Redovisas under anslagen B 9. Omställningsåtgärder i jordbruket Bilaga 10 m.m.och B 10. Rådgivning och utbildning). - god miljö och långsiktig hushållning mednaturresurser. (Redovisas under anslaget G 6. Miljöförbättrande åtgärder ijordbmket). - gott hälsotiUstånd bland djuren och säkerställdadjurskyddskrav. (Redovisas under anslagen F 6. Djurhälsovård cxhdjurskyddsfrämjande åtgärder och F 8. Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar). (Redovisas under anslaget H 4. Inköp avlivsmedel m.m. för beredskapslagring). - EES/EG och övriga intemationella frågor. (Redovisasunder detta anslag). föreslår inga förändringar avinriktningen på verksamheten för perioden. Verksamhetsområdena har i sin tur indelats i elvaverksamhetsgrenar för vilka utarbetats mer detaljerade mål. Verksamheten föratt nå dessa mål redovisas bl.a. i form av utförda prestationer.Jordbmksverket har i sin uppföljning av omställningens effekter redovisat denomställning som pågår inom jordbmkssektom dels generellt, dels med kopplingtill de olika åtgärdsprogram som verket har att administrera. Detta redovisasi årsredovisning där resultaten kommenteras och värderas avverket. Verksamhetens omslutning exkl. bidrag m.m. varunder / 93 I . I detta belopp ingår, utövernormal förvaltnings-verksamhet, bl.a, inlösen av oljeväxter med 1 157 miljonerkronor och inlösen av spannmål med ca . Omslutningen av verksamheten har minskat med i förhållande till /92, Av förändringensammanhänger med en kraftigt minskad kvantitet spannmålpå gmnd av den extrema torkan , Kosmadema för inlösen avoljeväxt-frö har ökat med . Under verksamhetsåret hararbetet med EG-frågor ökat i stor omfatming, från 1991/92rill 1992/93. Denna ökning har fmansierats genom ökadtilldelning av anslag och tidigare sparade medel under anslaget. Övrigverksamhet har minskat netto med . Under /93 har bidrag m,m.uppgått tiU . Totalbeloppet för bidrag m.m. har minskat med i förhållande rill /92. Förändringensammanhänger med minskade utbetalningar för omställningsstöd, 2 976 miljonerkronor och avbetalning på kredit hos skörd, 930miljoner kronor. Övriga bidrag m.m. har ökat netto med . Av de totala utgiftema på 11 363 miljoner kronorfinansierades med anslag cxh medavgifter m.m. Antalet anställda vid verksamhetsårets utgång var408 personer. 1993/94:100 tillkommer 330 fast anställdaveterinärer och 100 årspersoner för vikariat och Bilaga 10 beredskap inomdet veterinära området. Verksamhetsområde- att medverka i arbetet med internationella frågor och förhandlingar inom sittverksamhetsområde Jordbruksverkethar följt utveckUngen inom EG cxh medverkat i arbetet med förhandlingama ommedlemskap. Verket har också analyserat konsekvenser för olikaprcxluktionsgrenar inom jordbmkets prcxiuktionsled cxh för Uvsmedelsindustrin.Analyser av de administrativa konsekvensema av ett EU-medlemskap harpåbörjats. Anpassning till har gjorts. Kunskapsuppbyggnaden ochanalysarbetet har fagit stor del av verkets samlade resurser i anspråk. Arbetethar bechivits dels i projektform som redovisats i 13 rapporter cxhdels genom ett aktivt deltagande i förhandlingsarbetet. Genomgången av på jordbmkets områdehar gett underlag för ställningstagandena om svenska positioner införförhandlingama med EU. Verket deltog även i Jordbmksdepartementetsförhandlingsförberedelser och de tekniska genomgångar med somgenomförts under budgetåret. Sammanlagt delfog verket vid 40 förhancUingsdagari . I intemationella samarbete på jordbmksområdethar de bilaterala handelsavtalen fått en ökad betydelse. Verket har underperioden medverkat i arbetet med flertalet avtal bl.a. med tillämpningsfrågorcxh frågor om bevakning, uppföljning m.m. Det bilaterala jordbmksavtalet medEG, som trädde i kraft , har pä gmnd av sin konstmktion medimport- och exportkvoter medfört ett omfattande arbete med nya mriner. Den tofala resursförbmkningen för arbetet medintemationella frågor har mellan budgetåren 1991/92-1992/93 ökat med 18,2miljoner kronor till . anslagssparande uppgick för /93 till 42 739 000kr. Verket har ej fullt kunnat utnyttja de anvisade medlen förför-valmingskostnader för budgetåren 1991/92-1992/93, Det beror dels på aurekryteringen tUl verket inte var helt genomförd förrän /92, dels på att rekryteringen av personal inför EG/EES-förberedel sema pågåttsuccessivt under /93, Vidare föreligger en eftersläpning överbudgetår av utbetalningar inom området mUjöinriktad växtodlingsrådgivning.Anslagssparandet kommer under budgetåren 1993/94 och 1994/95 att användas tUlökade arbetsinsatser för EU-förberedelser såsom utformning av administrativasystem. Bilaga 10 föreslår att de 3miljoner kronor som /94 anvisats under anslaget och som är avsedda för tUlsyn enUgt 6 a cxh 6 b §§ lagen(1979:425) om skötsel av jordbmksmark skall anvisas under anslagetMiljöförbättrande åtgärder i jordbmket. Avgiftsinkomstemainom växtinspektion, fcxlerkontroll, vattenhushållning, införsel av djur tillSverige, inkomster till följd av försäljning av material cxh avgift förköttklassificering uppgick /94 tiU . Verketföreslår att verksamheten under /95 bör få bedrivas ioförändrad omfattning. Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /941995/96 bör Ugga fast 1994/95 1995/96 Medel för tiUsyn enligt 6 a och 6 b §§ lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark bör även fortsättningsvis anvisas underdetta anslag. Regeringenanser att årsredovisningen för /93 uppfyller de krav somställts. Verket har för avsikt att återkomma i nästa årsredovisning med enredovisning av prestationemas kvalitet inom verksamheten vilket bör öka värdetav årsredovisningen ytterligare. Bilaga 10 har i en väl sammanhållencxh stmkturerad årsredovisning presenteratresultaten av sin verksamhet. De analyser som fmns i årsredovisningen kanförbättras ytterligare när verket kompletterar med kvalitetsredovisning ochfler styckkosmader som är relevanta för att beskriva effektema av verksamheteni nästa års redovisning. Verket har bedrivit ett konstmktivt arbete med attuppfylla de verksamhetsmål som regeringen satt för verksamheten både pä kortcxh lång sUct. Regeringen medger att får bedrivaden avgiftsfinansierade verksamheten i samma storleksordning som tidigarebudgetär. Återstående amorteringsbelopp för den rörliga krediten årsspannmålsöverskott bör finansieras med återbetalda etableringsstöd. planeringspericxl har genomregeringsbeslut föriängts tiU att omfatta budgetåren1993/94-1995/96. Skälet är att det infe går att fömtse behovet avförändringar inom verksamhetsområde vid ett EU-medlemskap,Regeringen har för att belysa detta i beslut gettJordbruksverket i uppdrag att analysera de ekonomiska cxh administrativakonsekvensema som uppkommer för verket vid ett svenskt EU-mecUemskap, Verketlämnade en delredovisning av de adminisöafivakonsekvensema. En slutiig rapport lämnas den , Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . tiUStatens för /95 anvisar ett ramanslag på , Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. 1992/93Utgift 12 151266 1993/94Anslag 10 000 000 1994/95Förslag 10 000 000 Från anslaget betalas bidrag till yttre och inrerarionalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd rilljordbmkets rationalisering (omtryckt 1988:999). Bidrag lämnas cxkså enligt förordningen (1987:606)om stafligt regionalt stöd till jordbruks- och trädgårdsföretag. Dämtöveranvänds anslaget för vissa specieUa ändamål. BUaga 10 Bidragsramför inre rationalisering Anslagetär i detta avseende aktueUt endast för utbetalning av redan tidigare beviljadebidrag. Denskogliga rationaUseringen är från allmän synpunkt mycket angelägen. Bidragetutgör en viktig fömtsättning för att större omarronderingsprojekt skall komma igång och kunna genomföras. I ansluming tiU ändringama av jordförvärvslagen somträdde i kraft har ett antal omarronderingsom-råden utpekats. För /93 uppgick bidragsramen dllytö-e rationalisering tiU . För nya projekt får inga medelbeviljas. föreslår för /95 attbidragsramen för yttre rationalisering uppgår till cxh attanslaget förs upp med . Bidragsramenför yttre rationalisering bör vara . lämnasframför allt stöd till vissa omarronderingsprojekt i . Stöd tUldessa projekt bör lämnas i den utsö-äckning det är möjUgt. För budgetåret1994/95 bör anslaget föras upp med . 1. medger att under /95 statsbidragbeviljas tiU jordbrukets rationalisering med sammanlagt högst , 2. till Bidrag till Jordbrukets rationalisering, m.m.för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1992/93Utgift 1000 Reservation 1993/94Anslag 1000 1994/95Förslag 1000 Jordfonden används för att betala länsstyrelsemaslantbmksverksamhets kostnader för fastighefsförvärv i samband med åtgärder föryttre rationalisering på lantbrukets område. Jordfondsfastighetema skall främst användas för attfrämja en från allmän Prop. 1993/94:100 synpunkt lämplig utveckling avföretag inom jordbmket, skogsbmket och Bilaga 10 trädgårdsnäringen.Fastighetema skall cxkså användas för att främja bosättning och sysselsättningi glesbygd. För /94 disponeras en röriig kreditom för jordfondsändamål. Jordfondenär ett effektivt medel i arbetet med att åstadkomma bättre arronde-ring istarkt ägospUttrade områden. Att stödja omarronderingsprojekt i sådana områdeningår bland resultatmålen för . Fonden har cxkså betydelse iarbetet för glesbygdsutvecklingen cxh sysselsätmingen på företagen där. Fondenanvänds även för inlösen av fasfigheter enligt 10 a och 14 §§ jordförvärvslagen(1979:230) samt för inlösen av vissa fastigheter vid hög skuldsättning hos jordbmkare.Dessutom kommer fonden tUl användning för att underlätta från samhälletssynpunkt viktiga arbeten som väg- cxh jämvägs-byggen. Ett uttalat mål är att omsättningshastigheten ijordfonden skall vara hög. För att uppnå resultatkravet på en ökad omsättningshastighetpä jordfonden har kartlagt åldersstrukturen förfastighetsinnehavet. Samfliga länsstyrelser har treårsplaner för avveckling avde fastigheter som förvärvades . Jordfondsverksamheten har, genom avyttring av äldrefastighetsinnehav, genererat överskott. På kort sUct kommerverksamheten att fortsätta ge betydande vinster, speciellt i samband medavslutning av omfattande omarronderingsprojekt i . Därefter kanförluster komma att uppstå. Utvecklingen är främst beroende av dels viUcaförluster som kan uppkomma vid försälj ningama efter inlösen till följd avreglema om stöd till skuldsatta jordbmkare, dels i vilken utsträckning defastigheter som köptes in tUl 1980-talets höga fastighetspriser inte kan säljastill samma höga pris. Jämfört med föregående budgetår har likviditetenförbättrats. Den är tillfredsställande på gmnd av försäljning aväldre fastighetsinnehav. Det föreUgger dock en risk för aft fondens likviditetkan komma att bli ansträngd tiU följd av inlösen av fastigheter. Den rörligakrediten på bör därför vara kvar även /95. Medtanke på osäkerheten om jordfondens likviditet bör en rörlig kredit på 35miljoner kronor ställas tiU förfogande för jordfondsändamåläven under /95. Härigenom behålls en beredskap för inlösen avfastigheter enligt jordförvärvslagen samt för inlösen av fastigheter frånskuldtyngda jordbmkare. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 1. medger att en röriig kredit på iRiksgäldskontoret får disponeras för jordfondsändamål under /95, 2. tUI Markförvärv för jordbrukets rationaliseringför /95 anvisar ett reservationsanslag på . Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti 1992/93Utgift 41 651 337 1993/94Anslag 19 928 000 1994/95Förslag 40000 000