prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Bland de största bUaterala biståndsgivarna finnsUSA, , , och friand. Jordbruksutvecklingoch undervisning på lågstadienivå är viktiga områden för det multUateralabiståndet, främst genom FAO, UNDP och WFP. Förvaltningens kapacitet har varitbehäftad med vissa brister, vilket hämmat genomförandet av biståndet. NugäUande samarbetsavtal har förlängts och gäUer nu t.o.m. . Utvecklingssamarbetetgenom SIDA är koncentterat tUl förvaltningsutveckling, markvård ochsysselsättningsskapande åtgärder. Detsvenska biståndet tiU inleddes , året efter landetssjälvständighet. Det syftar bl.a. tiU att stödja landet ekonomiskt och göradet mindre sårbart för påtryckningar utifrån. Biståndskontoret i den 1 juU 1993. Biståndgenom SIDA, mkr Disponibelt 1992/93 1993/94 Förvaltningsbiståndetsyftar tiU att höja kompetensnivån i den centtala statsförvaltningen ochbestår av organisations-och ledningsutveckling samt finansförvaltning för attförbättta planering, styming och konttoU av statUga resurser. Vidare ges stödför rådgivning och utbUdrung i statistikproduktion. Insatser för effektivarefysisk planering omfattar råägivning tUl plankontoret samt genomförandet avoUka planeiingsuppdrag. Flertalet insatser sker med medverkan av svenskainstitutioner som Statistiska Centtalbyrån, och . Markvård, markanvändningoch skogsutbildning Biståndetpå markvårdsområdet avser att förbättta levnadsstandarden för landsbygdsbefolkningengenom ökad jordbruksproduktion. Det har lett tUl att byborna har engagerats imUjövård i former som bygger på gemensamma bybeslut, böndernas egen teknik ocharbetsinterisiva metoder. Produktionen av säd, grönsaker och hxikt har ökat iprojektområdet. Systematiskttädplantering i det nästan ttädlösa utgör en viktig del i stödet attbekämpa jorderosion. Betydande ansttängningar görs för att programmet skaU haså bred folkUg förankring som möjUgt. Programmetför sysselsättningsfrämjande åtgärder ger arbete tUl i medeltal 2000 per- IHP"!'! Barwsom koherdar vid i . Deras föräldrar arbetar iguldminorna i närheten av . Foto: , Bazaar. sönerper år, framför aUt vid vägbyggen på landsbygden. Det har dock varit svårareatt skapa sysselsättiung inom andra sektorer. Det vidare syftet är att gemigrantarbetare i möjUgheter tiU arbete i sitt eget land. Samarbetesker med som också ansvarar för det svenska personalbiståndet. Sverigestöder den regionala samarbetsorganisationens Southem AfricanDevelopment Community (SADC) markvårdssekretariat i . Tyngdpunkten inomprogranunet Ugger på utbUdning. Insatsen bekostas över det särskUdamUjöarislaget. Införvalen gavs svenskt stöd genom det särskUda anslaget för demokrati,mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. Det svenska stödet möjUggjordebl.a. att valregistteringen inte drog utvinder aUtför och det gav möjUghet tUl dem som viUe att delta ivalet. Bidrag har också givits för en specialutgåva av enoberoende tidsskrift. Stöd har lämnats tiU oUka organisationer somarbetar för att förändra kvinnors lagUga och ekonomiska status. LesothosnationeUa aids-program delfinansieras av . Biståndsberoendet är unikt och utgör av landetsbruttonationalprodukt. utvecklingssamarbete startade redan vidsjälvständighetsförklaringen och har anpassats till de rådandeproblemen med inbördeskrig, naturkatastrofer och ekonomisk kris. Fredsfördrageti medförde ett avbrott i de strider som rasat . "'.7 ■■ - *,■ l.\l.tSh,1 SWAZliWD ;--; Yta........................................ 802000 kni2 (1991) Befolkning................................. 16,1 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år 3,(1991) Förväntad medeilivslängd vid födseln kvinnor............................................. 48 år Dödligliet, barn ............ 29, BNI/invånare............................. (1991) Totaltbistånd, andel av BNI (1991) Skuldtjänstkvot................................. (1992) Tjänste octi service . Ekonomi, politik och samhälle Undertecknandetav fredsfördraget meUan ochmotståndsrörelsen RENAMO har medfört ett avbrott i de våldsamma sttider som harpågått . Fredsfördraget innebär bland annat att båda parters väpnadestyrkor skall demobUiseras samt att allmänna, fria val tUl parlament och presidentpostskaU hållas. Genomförandet av fredsfördraget har blivit kraftigt försenat.Valen planerades ursprungUgen håUas , men är nu framskjutnatUl tidigast . DemobUise-ringen av de väpnade styrkoma har ännu ioktober 1993 inte påbörjats. MUitärt lugn råder dock i landet. Återuppbyggnadsarbetet efter mer än ett decenniumav förödande inbördeskrig och torka kommer att vara en mycket krävande uppgiftmånga år framöver. Landsbygdens aUa strukturer såsom vägar, skolor, sjukhusoch bostäder måste byggas upp från grunden. Stora mängder flyktingar måste fåhjälp att återvända och börja nya liv. Förutsättningar måste skapas för attåteruppUva jordbruk, handel och småföretagande på landsbygden. Omfattandeinsatser krävs dessutom för demobUisering av soldater och för förberedelseroch genomförande av valet. biståndsberoende är unikt. EnUgtVärldsbanken utgör biståndet av landets bruttonationalprodukt. Sedan1987 genomför ett ekonomiskt och socialt sttukturomvand-lingsprogrami samverkan med och . Programmet får omfattande stöd av detintemationeUa givarsamfundet inklusive . Programmet har inneburit enkraftig Uberalisering av ekonomin med mål att skapa en fungerandemarknadsekonomi. Reformarbetet framskrider i god takt. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,mkr SIDA total ........................ 548,3 metstte första år vändes en tidigare kraftig minskning av BNP tUl en årUg ökning omca . Frän avtog tiUväxttakten tiU , för att imder 1993och framåt åter förväntas uppgå tUl . Nedgången i tiUväxttaktunder åren 1990 -1992 kan delvis förklaras av den svåra torka som då rådde ilandet samt tUI viss del sttukturanpassningsprogrammets utformning. Denväntade förbätttingen i tiUväxt ijnder kan ses som förväntadeeffekter av fredsprocessen och återuppbyggandet av landet. grundlag antogs 1990. Med den infördes flerpartisystem och skydd förmänskUga rättigheter. Grundlagen fast-stäUer också maktfördelningen mellan deoUka statsorganen och den dömande maktens självständighet. Lagar om mötes- ochföreningsfrihet antogs 1991, liksom en presslag. Mediefrihet kan inte ansesvara genomförd i praktiken, även om journalistförbundet har förklarat att manavser bekämpa tendenser tiU självcensur inom medierna. ReUgionsfrihet råder såväl formeUt som i praktiken.Förhållandet mellan regeringen och kyrkUga grupper var tidigare an-sttängt,men har successivt normaliserats. Det förekommer ingen difikriminering som ärsanktionerad av statsmakten. Dödssttaffet är avskaffat, och uppgifter om avstatsmakten sanktionerade poUtiska mord eUer avrättningar utan föregåenderättsUgt förfarande, eUer om så kaUade försvinnanden förekommer ej. Genomde senaste årens kigändringar Bistånd genom SIDA, mkr 10{i,0 57',2 Beslut om betalningsbalansstöcl planeras . och den pågåendefredsprocessen har en god grund lagts för skapandet av ett nytt Mozambique.Dock återstår ett mödosamt arbete för att landet i praktiken skaU bU enfungerande rättsstat och demokrati. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter EnUgtofficieUa mozambikiska uppgifter var miUtärutgiftemas andel av statenslöpande utgifter . Fredsfördraget stipulerar en omfattande minskrdng avförsvarets storlek, vilket beräknas leda tUl en minskning av försvarsutgiftema. Biståndet - givare och administration EnUgtVärldsbankens statistik uppgick det totala utbetalade biståndet tUl Mozambique1992 tiU nära en mUjard doUar. De största givama är EG, , ,, , , och . Flertalet givare arbetar nu medatt gradvis anpassa samarbetet med så att det skaU kunna på bästasätt stötta fredsprocessen. Den stora mängd bistånd och det stora antaletgivare är i sig ett administtativt problem för regering.IntemationeU samordning av biståndsinsatser är i detta sammanhang en viktigfråga. Sverigesutvecklingssamarbete med startade vid självständigheten 1975.Samarbetet har imder sina nära präglats av en gradvis anpassning tUlrådande problem såsom inbördeskrig, na-turkatasttofer och ekonomisk kris.Totalt har utbetalat ca 6,75 mUjarder kronor till underperioden -1993. Ettav många läger for återvändande flyktingar. Foto: C. Sattlberger, UNHCR. Biståndssamarbetetgenom SIDA /94 regleras genom ett ettårigt samarbetsavtal. Landramenuppgår tUl 320 mUjoner kronor. Samarbetet omfattar även betydande insatserutanför landramen, såsom regionalt samarbete genom SADC, betalningsbalansstöd,katasttofbistånd, stöd genom enskUda organisationer och särskUt stöd tillfredsprocessen. Totalt utbetalades genom SIDA /93 ca 548 mUjonerkronor. BiståndettUI kan sägas vara inriktat på fem huvudområden, dessa är: Stöd direkt riktat tUl fattigagrupper. Stöd tUl ekonomisk tiUväxt genomstrukturanpassning. Stöd tiU kapacitetsuppbyggnad inom den offentUgasektom. Stöd tUl fredsprocessen, och Stöd tiU demokratiseringsprocessen. Samarbetet är huvudsakUgen inriktat påundervisningssektom, förvaltningssek-tom, naturbrukssektom, tele och energi,katastrof lindring samt betalningsbalans-stöd. Sverigefungerar som samordnare inom givarsamfundet när det gäUerundervisningssektorn. Det svenska stödet är inriktat på produktion och distributionav läromedel samt stöd tUl imder-visningsministeriets administration. YrkesutbUdning,vuxenaUabetisering och stöd tUl landets enda uruversitet är andra samarbetsområden. Förvaltningsbiståndethar ökat i betydelse och syftar tUl att bygga upp och stärkalandets statsförvaltning. v. ->4 -i.--. ■■ - ■■<.. ; -f > '.■v f?' storamängder flyktingar måste få lijälp att återvända och börja nya liv. Foto: C.Sattlberger, UNHCR. Stödet omfattar blandannat direkt personalstöd och utvecklingsprogram tiU vissa centtala departementsamt högskoleut-bUdningsprogram tUl högre statstjänstemän. Stödetinom naturbrukssektorri är främst inriktat på institutionellt samarbete medsyfte att stärka planeringsenhet samtIantinäteriv(?rksamhet. Stöd tUl utsädesproduktion är en annan insats som rymsinom samarbetet. Inomsåväl tele- som energioiru-ådet har det svenska stödet imder senare år lagt aUtstörre vikt vid uppbyggnad ocli förstärkning av de mocambikanska myndigheter- nas administrativakapacitet samt utbUdning av personal. Bistånd genom enskilda organisationer Desvenska enskUda organisationer som bedriver verksamhet i är främstAfrikagruppema, Röda Korset, samt ett par missionsorganisationer. Fredsprocessenhar gjort det möjUgt för enskilda organisationer att nå större delar av landsbygdenmed sin verksamhet imder det gångna året. Under /93 utbetaladesca 22 mUjoner kronor tiU svenska enskUda organisationers insatser i . Regionala insatser genom SADC Detregionala samarbetet med SADC är för svensk del i främst inriktat påden strategiskt viktiga transportsektom. Under /93 utbetalades79,4 mUjoner kronor tiU regionala projekt i . Mozambiquevar hårt drabbat av den torkkatastrof som rådet i storadelar av södra . /93 har 67 mUjoner kronor utbetalats frånkatastrofanslaget. TUl detta skall läggas ytterUgare 63 miljoner som ur landramenkanaliserats till katasttofUndring. Sarec:sstöd tUl forskningsverksamheten vid landets enda universitet inriktar sigfrämst tiU för landet viktiga områden såsom samhällsvetenskap ochmarinbiologi. /93 utbetalades genom Sarec. Detsvenska industtibiståndet tUl hanteras /92 av Swedecorp.Programmet är under omformning och käman i det framtida samarbetet kommer attUgga på stöd tUl en småindusttiut-veckUngsf ond, stöd tUl industtiministerietsprivatiseringsenhet samt företagsledarut-bUdning. Under /93 utbetalades3,6 mUjoner kronor genom . Ettlångsiktigt biståndssamarbete inleddes i samband med Namibiassjälvständighet. Samarbetet syftar till att främja ekonomisk och socialutjämning, öka den ekonomiska tiUväxten och det nationella oberoendet. Namibiasatsar av sin budget på undervisning. Det svenska stödetomfattar reformer i lärarutbildning, alfabetiseringsprogram och utveckling aven nationell undervisningspolicy. Yta....................................... (1991) Befolkning.............................. ca1,5milj. Befolkningstillväxt/år 3,(1980-91) kvinnor.............................. uppgitt saknas Förväntad medellivslängd vid födseln kvinnor........................................... 60 år Dödlighet, barn .......... 16, BNI/invånare......................... Totaltbistånd, andel av BNI 8, Skuldtjänstkvot............... uppgift saknas Ekonomi, politik och samhälle Namibiablev självständigt , efter många års befrielsekamp. Vid deFN-övervakade valen fick SWAPO en majoritet av röstema. I regeringsställninghar SWAPO fört en konsekvent förso-ningspoUtik, som syftar tiU enkonfronta-tionsfri gemensam uppbyggnad av den tidigare, genom apartheid deladenationen. De första regionala och lokala valen höUs i godordning och med högt valdeltagande . SWAPO stärkte sina ställningar,inte minst i den södra delen av landet. Oppositionen är fortsatt svag ochspUtttad. FörhåUandet till är pragmatiskt, någotsom bl.a. har präglat Walvis Bay-frågans hantering. Efter ett poUtiskt beslut isydafrikanska i Kempton Park kommer att överlämnas tiU . Namibiasgeo-poUtiska läge är dock utsatt och effektema av kriget i kännbara. Namibiasekonomiska poUtik präglas av pragmatism och marknadsanpassning. Enkonjunkturbetingad låg tiUväxt har lett tUI ökade budgetutgUter och ett ökatbudgetunderskott. Investeringama har i stor utsträckning utebUvit, främst pågrund av att inflationen har gått ned och att fortsatt försiktighet iakttas ifråga om ufländsk upplåning. inttoducerades den nya nationeUavalutan DoUar. Sedlama har ttyckts i av . Namibiavar vid självständigheten ett land med mycket skev inkomstfördelning. Storaframsteg har gjorts genom ett aktivt reformarbete inom de sociala sektorema.Men den stora svårigheten Ugger i att få tiU stånd produktiva investeringar somleder tUl ökad sysselsättning. Arbetslösheten uppgår fortfarande tiU . Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991)...................... 122,8 (1992/93)................ 10,0 Bistånd från , utbetalningar /93,mkr SIDA total.......................... 126,0 Dennamibiska konstitutionen ger ett mycket gott skydd för de mänskUga rättighetema.Dessa frågor ges också stor uppmärksamhet i den poUtiska debatten imassmedierna och nationaUörsamUngen. Regeringen har genomgående varit mycketlyhörd för kritik och påtryckiungar i dessa frågor och den faktiska efterlevnadenav konstitutionens skydd för mänskUga rättigheter är god. Reformering pågår avde lagar som aUtjämt strider mot konstitutionen. Det gäUer bl.a. kvinnorsrättigheter. SWAPO:sframgångar i praktiskt taget hela landet och oppositionens svaghet framkallarvissa farhågor . Demokratin kan urholkas om oppositionen inteförmår leva upp tiU sitt ansvar och inom delar av SWAPO finns risker för återfaU i beteenden som påminner om en-partistatens. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Namibiahar aUtjämt tämUgen låga mUitämtgifter. Även i detta hänseende är utveckUngeni , fredlig övergång eUer ökat våld, en centtal faktor för Namibiasfortsatta utveckling. Kriget i får direkta konsekvenser för ,främst i den befoLkrdngstäta, norra delen som gränsar tUl UNITA-område. Biståndet - givare och administration DetintemationeUa biståndssamarbetet med har nyUgen startat. Biståndetspelar en viktig, men inte någon avgörande, roU i den namibiska ekonomin. Ungefär7 % av de statUga utgiftema utgörs av bistånd. Bland de största givarna kannänmas , EG, de nordiska länderna och . Världbanken har ännu inteinlett någon kreditgivning. Den namibiska genomförandekapaciteten har förbätttats,vUket lett tiU ett bättte utnyttjande av biståndet. Biståndssamarbetetmed befrielserörelsen inleddes . Merparten avdetta stöd gick tiU dagUga fömödenheter tUl cirka 30000 namibiska lägerflyktingari och . Totalt ca 750 mUjoner kronor utbetalades framtUl självständigheten för sådant humanitärt bistånd. Ettlångsiktigt samarbete inleddes i samband med självständighet.Samarbetet syftar till att främja ekonomisk och social utjämning, öka denekonomiska tUlväxten och stärka det nationella oberoendet. SamtUgabiståndsorganisationer, dvs. SIDA, , BITS och Sarec samarbetarmed , Uksom ett antal enskUda organisationer. 1992/93 uppgick det sammanlagdabiståndet tUl tUl . Biståndetregleras av ett samarbetsavtal som löper ut . Landramar /93var 110 mUjoner kronor och /94 90 mUjoner kronor. TUl detta kommersärskUda insatser för demokrati och mänskliga rättigheter, kultur, mUjö m.mUtvecklingssamarbetet är huvudsakligen koncentterat tiU följande områden: Stödlänmas tiU upprustning av vägar, inklusive tUl projekt för vägbygge medarbetsintensiva metoder i Owambo-land i norr. De strategiskt viktigadistriktsvägarna har försenats något, men paraUeUt medAngolagränsen är tiU färdigstäUd och har öppnats för trafik. Det senarehar resulterat i en allväders-väg med ett stort antal avlönade arbetstiUfäUenför lokalbefolkningen tiU en kostnad av 2 mUjoner kronor. Andelen kvinrUigaarbetare uppgick tiU . Stöd har även lämnats tUl vägtransportstudier ochtiU centtal rådgivning inom ministeriet, bl.a. i samband med bolagiseringen avpost- och teleförvaltningarna. Namibiasatsar av sin budget på undervisning. Det svenska stödettiU sektom har koncentterats tUl tre större områden. Dels lämnas ett omfattandestöd tUl reformer i lärarutbUdningen via ett konsultkonttakt som bl.a. omfattarpedagogisk handledning med . En irmovativ insats har ocksågjorts med hjälp av lokal expertis för att utveckla lärarhandledning förintegrerad mUjöundervisTung. ;:-■*■ »-*-» r ■« .■j'y.-!e? ■'■■->'' ■A Z.-- ' ■■ ./.- i ■»■"■ satsar av sin budget på undervisning. Sverigesbistånd omfattar bl.a. stöd till reformer i lärarutbildning. Foto:fohan Wingborg, . -*»*._!L ävenen stor del av alfabetiseringsprogrammet. tar gradvis över merfinansieUt ansvar för verksamheten tmder en femårsperiod. En försöksverksamhetmed bybaserad skolbyggnation på landsbygden har inletts. Stöd lämnas även tUl att utveckla centtal ochregional kapacitet för planering och administtation, bl.a. har mirusteriet fåttkonsulthjälp för att utveckla den nationeUa poUcyn för undervisrung. Föratt öka förutsättningarna för en sund ekonomisk planering och styming inomförvalbiingen lämnas stöd för institutions- Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Undervisning 49,2 Transport/l(ommunikation 34,8 Personal- och konsultfond 4,6 och statistiska centtalbyrån. Ett liknande stöd tUlNamibias riksrevision är under beredning. De svenska insatsema omfattar främstrådgivning, utbUdning och viss utrustning genom svenska konsultföretag. StödettUl centtalbanken har bl.a. resulterat i att Na-nubia har kimnat etablera enväl fungerande cenfralbarU<;, som införde en egennamibisk valuta. Inomramen för de övergripande målen för samarbetet med har medel avsattstiU en personal- och konsultfond för direktanställning av utländsk personal,konsulttjänster samt för namibiska tjänstemäns deltagande i sttategiska kurseroch seminarier. Konsultinsatserna har bl.a. omfattat mUjörelateradupplysningsverksamhet kring borrhålsprojekt, genderpla-nering samt insatserför att effektivisera utvecklingsplanering ochsamordning av biståndsgivare. Seminarier och studiebesök har ordnats inomledarutveckling, personalutbUd-ningsplanering och utvecklingsplanering. Underden svåra torkan i södra lämnades stöd främst via tiUmatdistribution och tUl förebyggande enkla bybaseradevattenförsörjningsprojekt. Ettintegrerat program för stöd tUl den mest eftersatta gruppen i , s.k.bushmän, har bl.a. resulterat i att även denna grupp nåtts avutveckUngsan-sfrängningar såsom vatten, förbätttade jordbruksmetoder ochboskapsskötsel samt att bamen får särskUt anpassad undervisning. SärskUdamedel har även använts för stöd tUl oUka ämnesområden: insatser för att främjademokrati och mänskUga rättigheter har koncentterats tiU kvinnors och bamsrätt i samhäUet, juridisk forskning inriktadpå könsfrågor, flyktingpoUtik och kvaUfativa förbättringar av de lägre rättsinstanserna. Särskildamedel har även använts för insatser som syftar tiU ökad mUjömedve-tenhet, fördirektstöd tiU kvinnoorganisationer samt till genderplanering. Vidare harSverige medverkat med stöd tUl insatser som främjar och stärker oberoende ochfristående massmedier. Bredare samarbete genom BITS och Namibiatillhör den krets av länder som har förutsättningar för att vidga samarbetetutöver det rena gåvobiståndet från SIDA. BITS samarbete har hittUls koncentteratstUl en insats för sateUitbUdskarte-ring över norra . Swedecorpstödjer ett småindusttipro-gram också i norra . Beslut om aktiekapitaloch lån tiU en namibisk finan-sieU institution har fattats. Sarec,slutUgen, ger stöd tiU de två större forskningsinstitutionema i . är ett av världens fattigaste länder. Biståndetutgör av bruttonationalinkomsten och är en av de storagivarna. Målet med det svenska biståndet är att stödja reformeringen av dentanzaniska ekonomin och den pågående demokratiseringen av landet. Karta:Stig Söderlind, ©SIDA Yta...................................... 945 000 V.W? Befolkning.................................. 26,7 milj. (1993) Befolkningstillväxt/år 2,(1991) Andel läskunniga.............................. (1990) Förväntad medellivslängd vid födseln män .................................................. 46är (1991) kvinnor.............................................. 49år (1991) Dödlighet, barn under 5 (1990) BNI/invånare............................. (1992) Totaltbistånd, andel av BNI (1991) Skuldtjänstkvot................................ (1992) Ekonomi, politik ocli samhälle Dentanzaniska poUtiken har förändrats snabbt . 1 den tidigareenpartistaten finns nu ett tiotal poUtiska partier med rätt att stäUa upp i dekommande valen (lokalval och parlamentsval 1995). Parlamentet harbörjat visa en viss självständighet gentemot regeringen, ttots attregeringspartiet innehar aUa mandat. och tidskrifter harökat snabbt och pressdebatten är UvUg och kritisk. har en del motsättningar mellanafrikaner och asiater, meUan kristna och musUmer och meUan fastlandsbor ochzanzibarier konmnit upp tiU ytan. är en union mellanTanganyika och , men tUI följd av motsättningarna riskerar unionen attförsvagas. är ett land rUct på naturresurser. Jordbruketär den viktigaste inkomstkällan; det står för av BNP ochsysselsätter av arbetskraften. har tiUväxten i jordbruketvarit snabb. Framför aUt har den huvudsakligen småskaliga produktionen avUvsmedel för inhemsk konsumtion ökat, men den har endast tiU liten delredovisats i den officieUa statistiken. TiUväxten i produktionen avexportgrödor har inte varit Uka snabb. TUlsammans med låga världsmarknadspriserhar detta lett tiU fortsatta underskott i handelsbalansen. hardessutom en mycket stor skuldbörda i förhåUande tUI landets BNP och export. Tanzaniahar vidare fyndigheter av bl.a. giUd, diamanter, jäm och nickel, och intressetför investeringar i gruvindusttin är stort . Även turistindusttinhar en stor potential för vidare utveckUng. Generellt är den tanzaniskaindustrin fortfarande ineffektiv med lågt kapacitetsutnyttjande. Olikainre och yttte orsaker har gjort att landet förblivit mycket fattigt. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991)................ Bistånd från , utbetalningar /93, mIcr genomförTanzania ett ekonomiskt reformprogram i syfte att öka den ekonomiskatiUväxten. Reformema har bidragit till att vända den tidigare nedåtgående ttendenoch BNP-tiUväxten har ökat tUl . har bl.a.uttikeshandeln avreglerats ytterUgare och de olika växelkurserna förenats tUlen kurs som bestäms av marknaden. Privata banker har etablerats. MöjUghetemaatt effektivt bedriva kommersieU verksamhet har förbätttats. På vissa områdenhar reformema emeUertid gått långsammare. Det gäUer främst omsfruktureringenoch privatiseringen av olönsamma statsföretag och effektiviseringen avstatsförvaltningen. Dessa reformer är nödvändiga för att skaU kimnaminska budgetunderskottet och för att öka landets förmåga att genomförareformema.