prop · GG03201 · 1993-05-13 00:00:00 — Specialsatsningen avslutades och diskussion om dess uppföljning pågår . På regeringens uppdrag har delegationen fördelat stöd till projekt som syftar till att nå ut med information om EG och stimulera till en bredare debatt i denna fråga bland ungdomar. Stödet har gått till ungdomars egna organisationer och särskild prioritet har getts till projekt som syftar till att utveckla och initiera mer icke-traditionella sätt att nå ung- domar med information om EG. Delegationen har därvid bedömt det som angeläget att nå nya ungdomsgrupper, exempelvis dessa som normalt inte nås av allmänt material genom främst skolan. Under /92 har 14 olika föreningar och organisationer beviljats stöd med sammanlagt . Bland projekten finns en "multimedia-verkstad", riktad information till ungdomar med funktionshinder respektive invandrarungdomar samt samarbetsprojekt mellan organisationer som har olika åsikter i frågan om svenskt medlemskap i . Satsningen beräknas avslutas under /93. På regeringens uppdrag har delegationen fördelat stöd till insatser som syftar till att motverka främlingsfientlighet bland ungdomar. Stöd har getts främst till föreningar inom barn- och ungdomsorganisationerna för projekt som har till syfte att i nya former sprida kunskap som motverkar främlingsfientlighet. Projekt i skolan, initierade av eleverna, har prioriterats. har 65 olika projekt beviljats stöd med sammanlagt . Därutöver har delegationen disponerat för informationsinsatser i första hand riktade till skolan. På regeringens uppdrag har delegationen, efter förslag från en intern arbetsgrupp inom , fördelat stöd till projekt i anslutning till . Syftet har varit att engagera föreningar och fotbollssup- portrar i olika aktiviteter för att motverka våld och vandalisering i samband med , och i sin förlängning också andra idrottsevenemang. har sammanlagt fördelats till olika projekt på de fyra EM-orterna /, , och . Föreningarnas insatser har varit av skiftande omfattning och karaktär. Det mest uppmärksammade har varit ett arrangemang på i med stiftelsen och supporterklubbarna till AIK (army), (Blue saints) och Hammarby (Bajen fans) som ansvariga. Övriga projekt som erhållit stöd är bl.a. olika typer av drogförebyggande och brottsförebyggande projekt. Dessutom har stöd gått till vissa kultur- och teaterprojekt (utöver Kulturbudkavlen) samt miljöprojekt. På regeringens uppdrag har Plus-gruppen, som är en arbetsgrupp knuten till , fördelat stöd inom ramen för Projektet för Lokal Utveckling genom Samverkan (Plus). I gruppen sitter representanter för , , , Social- styrelsen, , , samt några oberoende forskare. Plus-projekten är en treårig satsning på allmänt förebyggande och individinriktade insatser för ungdomar i tolv områden i storstäderna , , , och . Flera av de medverkande bostadsområdena är eftersatta och har svåra sociala problem * inte minst bland ungdomar. Syftet med insatserna är dels att stimulera till nya idéer för att före- bygga problem, dels att stödja enskilda ungdomar som är på väg att hamna snett. Projekten förutsätter ett omfattande lokalt samarbete över förvaltnings- gränserna samt mellan förvaltningar och fristående föreningar. Som grund för varje lokalt Plus-projekt ligger någon form av gemensam plan som dess intressenter samlats kring. Under /92 har sammanlagt fördelats till verksamhet inom 29 föreningar. Plus-projekten är föremål för en omfattande utvärdering, vilken kommer att sammanfattas . 3.3 Omsorg om personer med När det gäller omsorg om personer med funktionshinder har utvecklingsverksamhet i syfte att öka oberoende, självständig- het och delaktighet för människor med funktionshinder samt försöksverksamhet för att öka möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i olika fritids- och kulturaktiviteter prioriterats. Även informationsinsatser som ökar medvetenhet och kunskap om villkoren för personer med funktionshin- der har prioriterats. Ökat självbestämmande och oberoende för Med stöd ur Allmänna arvsfonden har flera viktiga projekt startats för att personer med funktionshinder skall uppnå ökat självbestämmande och oberoende. Under /92 har 18 projekt beviljats stöd för detta ändamål med sammanlagt . Exempelvis har () startat ett projekt kring behovet av juriststöd för funktionshindrade. () driver projektet och inflytande i service och tillgänglighetsfrågor för att skapa jämlika levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättningar. , Ungdomar och Vuxna (FUB) har startat dels försöksverksamhet med etablering av sektioner för utvecklingsstörda som en väg till ökat inflytande och delaktighet, dels projektet för omsorgskvalitet. FUB driver också projektet assistans medan DHR prövar brukarkooperativ med garantiperson. Stöd har lämnats till för Independent Living. utvecklar i projektform informationsmetoder som skall förbättra brukarens inflytande vid beslut om hjälpmedel. Hjärt- och har fått stöd för ett projekt för att förbättra inflytandet för medlemmarna inom olika samhällsområden, främst hälso- och sjukvården. Ett arbetskooperativ kan vara en väg att stärka den enskildes inflytande som en meningsfull sysselsättning kan erbjudas. Detta prövas för psykiskt sjuka av Mental Hälsa (RSMH), av Intresseföreningar för schizofreni (RIKS-IFS), Humana (för stöd till patienter och klienter i Farsta-Vantörs psykiaktriska sektorsområde), , Kursverksamheten vid m.fl. Datateknik och handikapp Ett självständigt och oberoende liv genom ny teknik Teknik för personer med funktionshinder är ett angeläget område där regeringen beslutat om en riktad satsning. beslutade regeringen bevilja stöd ur Allmänna arvsfonden till nio datateknikprojekt med ett sammanlagt belopp om . Stödet avsåg följande projekt: Databas för nyhetsförmedling via Föreningen , Datorstöd för synskadade i hemmet och Lässervice via telefax till synskadade med som huvudman, teknik som begåvnings- stöd för vuxna förståndshandikappade i hemmet och vid dagcenter via FUB. har fått stöd för att tillsammans med Neurologiskt och bedriva projektet i hemmet för rörelsehindrade. har också beviljats stöd dels för samordning, informationsutbyte och utveckling av regionala centra för datorbaserade hjälp- medel, dels för projektet för handikappade barn (ett sätt att göra det möjligt för svårt handikappade barn att via dator leka med dockor och bilar, bygga med klossar m.m.). Medel har även avsatts för att skulle kunna fördela stöd till främst handikapporganisationerna för försöksverksamhet inom området datateknik och handikapp. Institutet har också be- viljats stöd för projektet datorstöd i hemmet för olika handikappgrupper. Eftersom de senare projekten rör så många olika handikappgrupper har uppgiften att samordna satsningen lagts på . Ytterligare projekt har under /92 fått stöd inom detta område. Totalt beviljades 13 projekt ca . Avsikten är att under avsätta för datateknikprojekt. Fritid/kultur och handikapp Sammanlagt har beviljats till 20 projekt som rör ut- vecklingsarbete inom området fritid och kultur för personer med handikapp. har beviljats stöd för att dels samordna denna verksamhet, dels fördela medel till projekt inom området. Rådet skall särskilt bevaka att sådan verksamhet anpassas så att kvinnor med handikapp ges större möjlighet att delta i aktiviteterna. Utveckling och spridning av kunskap om Ökade kunskaper om olika former av handikapp är en viktig förutsättning för att villkoren för personer med funktionshinder skall kunna förbättras. 18 projekt som syftar till att samla, dokumentera, utveckla och sprida kunskap har fått stöd med sammanlagt . Exempelvis har RSMH fått medel till att utreda frågan om ett forsknings- och utbildningscenter. Stiftelsen i driver en försöksverksamhet med för rörelsehindrade. HCK har fått stöd till en förstudie om inrättande av ett handi- kapprörelsens utredningsinstitut. HCK driver ett projekt om brukaren som kunskapsbärare och idégivare i samhällets rehabiliteringsarbete. FUB genomför projekt via Stiftelsen för att utveckla kunskap om psykoterapi för vuxna personer med utveck- lingsstörning och om hur unga utvecklingsstörda kan förbereda sig inför vuxenlivet genom korttidsboende. () vill genom en undersökning av vissa handikappgruppers levnadsförhållanden förbättra kunskapen om diabetiker med handikapp. (RfCF) gör en kartläggning av vården i för barn, ungdomar och vuxna med cystisk fibros. För att sprida kunskap om barn och ungdomar med flera handikapp vilka försvårar kommunikation, har projektstöd utgått till , hörselskadade och språkstörda barn (DHB). och Ungdomar (RBU) genomför en utredning för att förbättra stödet till MBD (minimal brain dysfunction)- barn och deras familjer. i samarbete med i och har beviljats stöd för att bygga upp en form av resurscenter för barn med läs-och skrivsvårigheter. () driver projektet upptäckt av synfel hos små barn. Stöd har också lämnats till för projektet för barn. Där vill man bl.a. bygga upp kontaktnät för små handikappgrupper. Träffar med barnen och deras föräldrar möjliggör att viktiga erfarenheter kan förmedlas och bli ett direkt stöd för berörda individer. kan värdefull kunskap dokumenteras, analyseras och spridas till andra berörda parter i samhället. Information och utbildning om olika Många av de projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden syftar till att öka medvetenheten kring handikapp genom information och utbildning. Under /92 har ca 55 projekt varit direkt inriktade på detta och fått stöd med . Även i projekt med annan huvudinriktning, t.ex. datateknik eller kultur, ingår ofta moment av information och/eller utbildning. Information och utbildning är viktiga redskap i handikappolitiken. Denna typ av projekt vänder sig till olika mottagare och aktörer: all-mänheten, politiker, personalgrupper inom socialtjänst, hälso- och sjuk-vård, skola och övriga samhällssektorer. Syftet är i första hand att förmedla kunskap, lära ut metoder och arbetssätt, ge tips och råd etc. Men där- utöver finns det övergripande målet att förändra attityderna till personer med funktionshinder, att bekämpa fördomar och därigenom skapa förutsättningar för ett självständigt, meningsfullt och rikt liv på den funktionshindrade individens egna villkor. HCK, DHR, FUB driver med stöd av Allmänna arvsfonden olika informationsprojekt, t.ex. om handikapprörelsen och EG samt en kampanj för kontaktpersoner inom omsorgen. Olika medicinska handikapp uppmärksammas genom stöd till utbildning och information. Som exempel kan nämnas Uppföljningskurs Stomivård i hemmet via för stomiopererade (ILCO), medicinsk utbildningsdag via (RfCF), kosthandledning och informatörsutbildning via (), konferens för kuratorer inom njursjukvården och informationsprojekt om organdonation via (RNj). i har fått stöd för att genomföra regionala konferenser om taltjänst, i för en konferens om afasi och (dvtf) för seminarium med tema Tolkens yrkesansvar. Information och utbildning om och för barn och ungdomar med handikapp är ett annat angeläget område som under /92 fått stöd genom Allmänna arvsfonden: () satsar på en bok om sex, kroppsuppfattning och jagut- veckling hos barn med handikapp, Unga Hörselskadade ger ut en bok om unga hörselskadade personers egna erfarenheter från skolan och val efter skolan, RSMH ger ut en bok om psykiskt handikappade ungdomar, för Anorexia och Bulimia Nervosa i tar fram en informationsvideo, RBU producerar ett informationsmaterial och detsamma gör för hjärtsjuka barn och ungdomar. Enligt nuvarande praxis för stöd ur Allmänna arvsfonden intas en restriktiv hållning till skilda slag av investeringsstöd. Dock kan sådant stöd beviljas till handikapporganisationernas och föreningarnas egna rekreations- och fritidsanläggningar. Under /92 beviljades sex handi- kappföreningar och stiftelser stöd med sammanlagt ca som bidrag till kostnader för om-, ny- och tillbyggnad samt inventarier vid rekreations- och fritidsanläggningar. För att göra det möjligt för personer med funktionshinder att arbeta vid handikapp- föreningarnas egna kanslier krävs bl.a. modern och lätthanterlig administrativ utrustning. Stöd har lämnats till 13 handikappföreningar och stiftelser med sammanlagt ca . 4 Kommande inriktning för stöd ur Allmänna arvsfonden Föreningar och andra organisationer har genom stöd ur Allmänna arvsfonden kunnat förverkliga nya idéer och visioner avseende verksamhet som förbättrat situationen för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det har gällt dels verksamhet som föreningar och organisationer själva ansvarat för och som kompletterat de samhälleliga verksamhetsformerna, dels verksamhetsformer som samhället svarar för men som genom samarbete med organisationerna fått ett bättre inne- håll. Jag redovisar i det följande min syn på inriktningen av stödet den närmaste framtiden. Jag vill erinra om det tidigare nämnda förslaget års arvsfondsutredning, som bereds inom (se avsnitt 1). Utöver nedan angivna områden bör medlen vara fria för att kunna stödja projekt och utvecklingsområden som inte kan Vård och fostran av barn samt vård av Samhället har ett särskilt ansvar för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. Detta ansvar kommer till uttryck i bl.a socialtjänstlagen, som ålägger socialnämnden att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling av barn och ungdom. skall också sörja för att barn och ungdomar som utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver. I dessa sammanhang kan de insatser som görs av frivilliga krafter vara av stor betydelse. Genom har inte bara barnets behov, utan också frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. En bevakning av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv behöver vidareutvecklas liksom bevakningen av barns och ungdomars delaktighet i kultur- och samhällslivet. Ett barnperspektiv behöver också utvecklas för att tillgodose barns behov i den fysiska och sociala planeringen av samhället. Den som tillsätts kommer att ha till uppgift att utifrån bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter och intressen. Den satsning på information om , som har genomförts av frivilligorganisationer med stöd ur fonden, kommer att följas upp genom ett projekt som syftar till att utveckla tillämpningen av i dess olika delar. Kulturinsatser, inte minst sedda i ett mångkulturellt perspektiv, bör ges ett fortsatt stöd, liksom projekt som syftar till att stödja barnomsorgspersonal i deras arbete med invandrar-och flyktingbarn, t.ex. genom att frivilligorganisationernas erfaren- heter och kompetens tillvaratas. har förändringar i familjebilden skett. Många barn bor helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder. Undersökningar har visat att dessa barns uppväxtvillkor i flera avseenden är annorlunda än villkoren för de barn som bor tillsammans med två föräldrar. Det är därför angeläget att uppmärksamma dessa barn genom olika typer av insatser. Tillsammans med eller som komplement till kommunernas socialtjänst kan redan etablerade organisationer och föreningar, men även nya typer av sam- manslutningar, som bildas av berörda föräldrar och andra, aktiveras i arbetet med att bygga upp sociala nätverk och stödgrupper kring ensamförälderhushållen. En mängd olika insatser krävs för att förhindra att barn och ungdomar far illa. Inte minst viktigt är det att utveckla ett varierat utbud av insatser som syftar till att stödja barn och föräldrar. Olika ideella organisationer och andra frivilliga sammanslutningar behövs som komplement till de insatser samhället kan erbjuda, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till Ungdomspolitiken syftar bl.a. till att uppmuntra ungdomar till eget engagemang och skapande samt till att underlätta för unga människor att aktivt delta i och påverka samhällsutvecklingen. Ungdomars möjligheter att engagera sig i olika typer av föreningar, såväl i etablerade organisationer som i nya former, har därmed stor betydelse. Stöd ur Allmänna arvsfonden bör även fortsättningsvis i första hand ges till nyskapande och utvecklande verksamhet vars resultat och erfarenheter är av intresse att sprida till hela landet. De flesta ungdomar i växer upp under trygga förhållanden. Det är dock särskilt angeläget att de ungdomar som hamnat vid sidan av samhällsgemenskapen engageras i positiva aktiviteter. Många av de projekt som beviljas stöd ur fonden engagerar ungdomar som vanligtvis inte finns i organiserade ungdomsaktiviteter. Ungdomstiden är då man ställs inför en rad vägval för framtiden och stärker sin egen identitet. De snabba förändringar som sker i samhället innebär att livsvillkoren för den yngre generationen skiljer sig avsevärt i förhållande till dem som gällt för tidigare generationer. Risken att generationerna fjärmar sig från varandra är därmed uppenbar. Det finns därför anledning att i högre grad uppmärksamma insatser som engagerar flera olika gene- rationer. Förändrade attityder mellan ungdomar med olika kulturell bakgrund ger anledning till stor oro. Olika insatser för att motverka främlingsfientlighet är därför fortfarande en av de mest angelägna frågorna. Projekt som medverkar till bättre kontakter mellan svenska ungdomar och flyktingungdomar bör särskilt stödjas. Regeringens särskilda satsning på projekt för samordning av insatser för utsatta ungdomar, det s.k. , bör fortsätta. Vidare bör bland annat insatser göras för att stärka ungdomar i rollen som konsumenter. Insatser för ungdomar i glesbygd samt projekt som stimulerar kontakter och utbyte mellan ungdomar i glesbygd och storstad avses att bli uppmärksammade. Vidare bör insatser som syftar till att förebygga våld och vandalisering ges stöd. Bland annat bör de insatser som gjordes för att motverka läktarvåld i samband med följas upp och vidareutvecklas. Även ungdomsprojekt som syftar till att stimulera en bred EG-debatt bland ungdomar bör ges stöd ur fonden. Utöver detta avses utvecklingen av databaserad information om bland annat internationellt ungdomsutbyte att erhålla fortsatt stöd. Denna verksamhet bör kunna utökas med nationell information och service på ett antal orter. Den särskilda satsningen på träffpunkter för ungdomar bör fortsätta. Särskilda medel har också avsatts för försöksverksamhet kring delaktighet och medinflytande i ett mindre antal kommuner . ansvarar för dessa båda satsningar. Omsorg om personer med funktionshinder Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det blir tillgängligt för alla medborgare. Det betyder att personer med funktionshinder, skall beredas samma möjligheter som andra att vara med i samhällslivet och delta i olika aktiviteter. Handikappolitikens mål är att uppnå full delaktighet och jämlikhet. har bifallit regeringens förslag i prop. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade (bet. 1992/93:SoU19, rskr. 1992/93:321). Besluten innebär omfattande reformer inom handi- kappområdet, som syftar till att för- bättra livsvillkoren för personer med funktionshinder. Trots dessa reformer och andra förbättringar som genomförts, finns alltjämt hinder för funktionshindrades fulla delaktighet och jämlikhet. Det är därför angeläget att genom försöksverksamhet utveckla olika former av verksamhet och stödinsatser. I det sammanhanget har Allmänna arvsfonden en viktig funktion att fylla. Genom stöd ur fonden kan framför allt handikapporganisationer och andra ideella organisationer ges möjlighet att bedriva utveckling av olika former av verksamhet och insatser som kan utgöra viktiga komplement till samhällets åtgärder. Många av de projekt som beviljats stöd ur fonden har som inriktning att informera om och därmed öka medvetenheten kring olika former av funktionshinder. Ökade kunskaper inom detta område hos allmänhet, beslutsfattare, personalgrupper och inte minst hos personer med funktionshinder och deras anhöriga, är en viktig förutsättning för att villkoren för personer med funktionshinder skall kunna förbättras. Projekt med denna inriktning bör därför även fortsättningsvis kunna beviljas stöd ur fonden. Ett viktigt syfte med det reformarbete som bedrivs inom handikappområdet, är att uppnå ökat självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder. har flera viktiga projekt med inriktning på självbestämmande och oberoende för funktionshindrade kunnat genomföras med stöd ur fonden. Med detta stöd har t.ex. utvecklad datateknik kunnat tillämpas och anpassas till behov hos personer med funktionshinder. Denna typ av projekt men även andra som syftar till att öka självbestämmande och oberoende för personer med funktionshinder bör även fortsättningsvis prioriteras. men även andra utredningar har uppmärksammat uppenbara brister när det gäller möjligheterna för personer med funktionshinder att delta i fritids- och rekreationsaktiviteter samt idrottsaktiviteter. Enligt min bedömning är det angeläget att med stöd ur fonden utveckla dessa typer av aktiviteter. Området bör därför prioriteras. Ett område som uppmärksammats i liten omfattning är situationen för kvinnor med funktionshinder. Det är därför enligt min bedömning angeläget att olika organisationer ges möjlighet att med stöd ur fonden bedriva utvecklingsarbete inom detta område. Jag hemställer att regeringen dels bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört, dels till överlämnar bokslut för /92 för Allmänna arvsfonden samt redovisning för fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under /92. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom skrivelse förelägga vad föredraganden har anfört för det ändamål han har hemställt om. Bokslut för Allmänna arvsfonden Intäkter 1991/92 1990/91 (Tkr) (Tkr) Räntor och utdelning (not 1)9 696,75 687,4 Utdelning från Kammarkollegiets (KK:S) räntekonsortium (not 2) 9 014,1 10 942,1 Utdelning aktiekonsortium (not 2)17 780,3 12 829,1 Influtna arvsmedel 154 149,8 147 254,0 Återlevererade bidrag m.m.2 586,5 1 434,2 Summa intäkter 193 227,4 179 146,8 Restituerade arvsmedel 9 227,9 13 163,5 Avveckling av dödsbo 5 165,0 3 565,0 (not 3) 1 329,5 * Summa kostnader 15 722,4 16 728,5 Resultat före extraord Intäkt/Kostnad177 Extraordinära Intäkter/Kostnader +/* Realisationsv/* förluster (not 4)* 5 329,2 12 160,4 Bokslutsdispositioner * Nedskrivn/+ uppskrivn (not 5)* 10 543,7 Årets resultat 161 632,1 174 578,7 Härav till fondkap. av influtna arvsmedel enligt arvsfondslagen14 492,312 160,4 Härav till fondkapital* 5 329,2 13 409,0 Härav till utdelningsbara medel152 469,0 149 009,3 23 Tillgångar Bokfört värde Bokfört värde (Tkr) (Tkr) Bank, specialinlåning 41 570,7 98 403,2 Kortfristig fordran (not 6)757,7 1 949,2 Aktier * 0,2 Obligationer 234,3 Inteckningslån 89 397,1 Kommunlån 715,0 Reverslån 563,1 Andel i KK:s räntekonsortium (not 7)91 754,9 154 070,7 Andel i aktiekonsortium (not 7)381 849,6 381 849,6 Summa tillgångar 606 842,4 636 272,9 Summa tillgångar marknadsvärde823 235,3 Skulder och eget kapital Kortfristig skuld Skuld till KK:s räntekonsortium6 620,1 Summa skulder 6 620,1 Eget kapital + Från föregående år 335 558,0 309 988,6 + Överlämnat + Reavinst/förlust * 5 329,2 12 160,4 + Årets ökning 14 492,3 13 409,0 Summa eget kapital 344 721,1 335 558,0 Utdelningsbara medel + Balanserade medel 300 714,9 307 015,2 * utbetalade* 197 682,7* 155 309,5 + Årets ökning 152 469,0 149 009,2 Summa utdelningsbara medel255 501,2*300 Summa skulder och eget kapital606 842,4 Summa skulder och eget kapital inklusive dold reserv 823 235,3 898 815,2 * Ca av denna summa motsvaras av redan beslutade men ännu ej rekvirerade bidrag. Under /93 finns därför utrymme för beslut om ytterligare bidrag med ca (255,5 * 89,6). 1991/92 (Tkr) Not 1Ränteintäkter: Bank 8 787,9 Direktägda aktier 12,0 Direktägda räntebärande papper896,8 Totalt 9 696,7 9696,7 Not 2Utdelning ur Kammarkollegiets (KK:s); Andelar utdeln/and.kr Räntekonsortium693 39213 9 014,1 Aktiekonsortium658 53127 17 780,3 Not 3Fondförvaltning: Avser Kammarkollegiets kostnader för att förvalta fondmedlen. /91 har dessa kostnader uppgått till 1 och minskat ränteintäkterna med motsvarande belopp.