prop · GH03199 · 1993-12-31 00:00:00 — Förevarande paragraf hindrar inte att enhyresvärd sluter avtal med de hyresgästorganisationer han eller hon önskar. Begären hyresgästorganisation att en förhandlingsordning skall komma till ståndgenom hyresnämndens beslut, kan denna talan dock komma att lämnas utan bifall,om organisationen saknar tillräckligt stöd bland hyresgästerna. Kravet pä stödbland hyresgästerna innebär att dessa skall ha en vilja att sluta avtal om enförhandlingsklausul som hänvisar till den ifrågavarande förhandlingsordningen. Enligtden nu gällande bestämmelsen föreligger det en presumtion för för handlingsordning om inte vissa omständigheter medför att det kan anses oskäligt mot motparten att förhandlingsordning skall gälla. Den part som gör gällande att det inte finns ett tillräckligt starkt stöd har såledesskyldighet att visa att så är fallet. Inte minst mot bakgrund av de övriga ändringar som görs i paragrafen har det emellertid ansetts som en lämpligare ordning att det i stället är den part som påstår att det föreligger rätt tillförhandlingsord ning som skall bevisa det. Paragrafen har justerats i enlighet med detta. Den som menar att det föreligger rätt till förhandlingsordning kan styrka sitt på stående genom opinionsundersökningar eller intyg från hyresgästerna. opinionsundersökning börtillmätas betydelse vid hyresnämndens bedöm- Prop. 1993/94:199 ning endastom den är genomförd så att det klart framgår att hyresgästerna informerats omvad frågan gäller samt att de klart tagit ställning till om de vill omfattas avkollektiva förhandlingar genom den organisation det gäller. Paragrafensinnehåll lämnar ingen närmare precisering av hur starkt stödet blandhyresgästerna skall vara för att bedömas som tillräckligt. Enligt vad som sagtsi den allmänna motiveringen bör det vara ett riktmärke att stödet omfattaromkring av hyresgästerna. Hur gränsen skall dras i olikasituationer får bli en uppgift för rättstillämpningen. Gäller det enförhandlingsordning som avses gälla ett eller flera hus med ett större antallägenheter, kan det finnas skäl för hyresnämnden att ge organisationen förhandlingsordningäven om inte av hyresgästerna stöder den. Om det däremot gäller enförhandlingsordning för ett hus med endast ett fätal hyresgäster, bör det iregel krävas att organisationen har ett betydligt starkare stöd. Ocksåen hyresgästorganisation kan ha anledning att åberopa det nya rekvisitet somgäller stöd bland hyresgästerna. Det kan nämligen anses vara oskäligt motorganisationen att denna skall tvingas till förhandlingar som gäller ettalltför litet antal hyresgäster. Organisationens kostnader för förhandlingarnaskall ju i regel finansieras med den förhandlingsersättning som kan erhållas. Vidskälighetsprövningen bör hyresnämnden, i enlighet med vad som angetts i denallmänna motiveringen, också beakta i vilken utsträckning hyresvärden redantidigare är bunden av en förhandlingsordning rörande det aktuella huset. Medhänsyn till det merarbete och de kostnader som annars skulle uppkomma förhyresvärden bör utgångspunkten vara att det mot dennes bestridande inte skallkunna förekomma fler än två förhandlingsordningar i huset. Endast om det finnsmycket starka skäl kan det tänkas att ytterligare en förhandlingsordning börtillåtas. Det blir en uppgift för rättstillämpningen att precisera när sådanaskäl finns. Genomen förhandlingsöverenskommelse fär bestämmas att i hyran för samtligalägenheter som omfattas av förkandlingsordningen skall ingå ett visst beloppsom utgör ersättning till hyresgästorganisationen för dess förhandlingsarbete.Av förhandlingsöverenskommelsen skall det framgå hur stor del av hyran somutgör ersättning av detta slag. Beloppet får inte överstiga vad som kan ansesskäligt med hänsyn till hyran i övrigt, förhandlingskostnadernas storlek ochövriga omständigheter. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.1.4. Denmateriella innebörden av bestämmelsen är oförändrad. Den innebär redan nu attförhandling-sersättning fär ingå i hyran endast för de hyresgäster som omfattasav en förhandlingsordning. För att det inte skall råda någon tvekan om attsådan ersättning inte får ingå i hyran beträffande samtliga lägenheter i dethus som en förhandlingsordning avser har till bestämmelsen tillfogatsatt ersättningen får ingå i hyran för sådana lägenheter som omfattas Vilka lägenheter som omfattas av en förhand- Prop.1993/94:199 lingsordning framgår av 3 §. Jfr 6 §. Somen remissinstans har påpekat uppstår det ett avtalslöst tillstånd i fräga omförhandlingsersättningen om en hyresgäst fär en förhandlingsklausul slopad ochersatt med en förhandlingsklausul som hänvisar till en annan organisation medförhandlingsordning. Hyresgästen kan i en sådan situation inte förpliktas attbetala förhandlingsersättning till den nya organisationen förrän enförhandlingsöverenskommelse som omfattar hans lägenhet har träffats. förhandlingsöverenskommelse om hyra skall samma kyra bestämmas för sådanalägenketer som är lUca stora ock som omfattas av samma förhandlingsordning, omdet inte med hänsyn till vad som är känt om lägenheternas beskaffenhet ochövriga omständigheter kan anses vara skillnad mellan dem i fräga ombruksvärdet. Ändringarnai paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.1,2, Genomupphävandet av 4§ kommer flera förhandlingsordningar att kunna gälla beträffandesanuna hus, I en sådan situation skall det dock inte längre krävas att allalägenheter som är lika stora i ett visst hus skall ha samma hyra. Ett sådantkrav skall i fortsättningen gälla endast i fråga om lika stora lägenheter somomfattas av samma förhandlingsordning. Bestämmelsen medför att de hyresgästersom står vid sidan av de kollektiva förhandlingarna eller som omfattas av enannan hyresgästorganisations förhandlingar inte berörs av kravet pä samma hyraför lika stora lägenheter, Vidprövning av tvist som avses i 24 § gäller följande. Hyranoch andra hyresvillkor skall fastställas enligt 12 kap, 55 § jordabalken. Omsärskilda skäl föreligger, fär hyresnämnden pröva även hyresvillkor som harsamband med det villkor som förhandlingen har avsett. Bestämmelsernai 12 kap, 50 § andra meningen och 55 c ftärde - åttonde styckena jordabalkenskall tillämpas. Beslutvarigenom hyresvillkoren ändras anses som avtal om villkoren för fortsattförhyrning, Iparagrafen har en redaktionell ändring gjorts av ftärde stycket till följd avatt hyreslagens regler ändrats, Iakttarhyresvärd inte sin skyldighet att förhandla enligt 5§ första stycket ellerenligt föreskrift i förhandlingsordning, är han skyldig att ersätta hyresgästorganisationenskada som har uppstått till följd av hans försummelse. Ändringeni paragrafen är endast språklig och behandlades inte i promemo rian. Orden "påkalla förhandling" har bytts ut mot"förhandla". Ändringen föranleds av den språkliga ändringen i 5 § första stycket hyresförhandlingsla- g3 Ikraftträdande ochövergångsbestämmeber Prop, 1993/94:199 Ikraftträdandeoch övergångsbestämmelserna har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt7, 1, Denna lag träder i kraft , 2, Den nya lydelsen av 3 § skall tillämpas även på en förhandlingsordningsom har kommit till stånd före ikraftträdandet, Ändringamai 2, 6, 20 och 21 §§ liksom upphävandet av 4 § hyresförhandlingslagen skalltillämpas på redan gällande förhandlingsordningar och hyresavtal. Någonsärskild övergångsbestämmelse för att klargöra detta har inte ansettsnödvändig. ikraftträdandet gällande förhandlingsordningarna innehåller alltid uppgiftom i vilket eller vilka hus de lägenheter som omfattas av förhandlingsordningenfinns. Förhandlingsordningarna kommer därför att uppfylla det krav som ställspå dem i 6 §, Dennya föreskriften i 3 § skall enligt den särskilda bestämmelsen i punkt 2tillämpas också pä de äldre förhandlingsordningarna. En äldre förhandlingsordninginnehåller uppgift om sådana lägenheter i ett hus som av förhandlingsordningensparter har undantagits från förhandlingsordningens tillämpning liksom om delägenheter som omfattas av förhandlingsordningen (jfr 6 § i dess äldrelydelse). Uppgifterna kommer genom den nya lydelsen av 3 § att saknabetydelse. Den avgörande omständigheten för att en lägenhet skall omfattas aven förhandlingsordning är i stället att det i hyresavtalet för lägenhetenfinns en förhandlingsklausul som hänvisar till förhandlingsordningen. beslutat att ett visst hyresavtal inte längre skall innehålla enförhandlingsklausul innebär tillämpningen av de nya bestämmelserna inte någonomedelbar förändring. Lägenheten kan dock komma att omfattas av denförhandlingsordning som avser huset, om en förhandlingsklausul förs in ihyresavtalet för lägenheten. Motsvarande gäller också för en lägenhet somförhandlingsordningens parter undantagit från tillämpningen avförhandlingsordningen, 8.2 Förslaget till lag om ändring i jordabalken 12 kap. Dettakapitel avser avtal, genom vilka hus eller delar av hus upplåts till nyttjandemot ersättning. Detta gäller även om lägenheten upplåtits genom tjänsteavtaleller avtal i anslutning till sådant avtal. även upplåtelse av jord att nyttjas tillsammans med lägenheten, skalldetta kapitel tillämpas på avtalet, om jorden skall användas förträdgårdsodling i mindre omfattning eller för annat ändamål än jordbruk.Förenas ett tjänsteavtal, som ej är av ringa betydelse, med upplåtelse av såvällägenhet för bostadsändamål som jord, skall kapitlet tillämpas, om upplåtelsenav lägenheten är mera betydelsefull än upplåtelsen av jorden. Medbostadslägenhet avses lägenhet som upplåtits för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Med lokal avses annan lägenhet än bostadslägenhet. Vad som föreskrivs i detta kapitel om sambor gäller sådanasamboförhål- Prop, 1993/94:199 landen där en ogift kvinna och en ogift manbor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Förbehåll som strider mot en bestämmelse i detta kapitelär utan verkan mot hyresgästen eller den som har rätt att träda i hans ställe,om ej annat anges. Omfattar hyresavtalet minst tre bostadslägenheter, somhyresgästen skall hyra ut i andra hand, får parterna avtala om förbehåll somstrider mot vad som sägs i detta kapitel om sädana lägenheter, underförutsättning att förbehållet inte strider mot bestämmelserna om lokaler ochinte heller avser rätten till förlängning av avtalet eller grunderna för fastställandeav hyresvillkoren i samband med sådan förlängning. Ett sådant förbehåll gällerendast om det godkänts av hyresnämnden. Godkännande behövs dock inte om staten,kommun, landsting eller kommunalförbund är hyresvärd. Ändringarna i paragrafen - som endast avser sjätte stycket- har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.4.2. Ändringarna innebär att det i fortsättningen krävs atthyresnämnden godkänner sådana villkor i ett blockhyresavtal som strider mothyreslagens tvingande bestämmelser för att dessa skall bli giltiga även i falldä hyresvärden är ett allmännyttigt bostadsföretag eller ett aktiebolag somhelt ägs av en kommun eller ett landsting. Ändringarna innebär också att det ärtillräckligt med tre bostadslägenheter för ett sådant blockhyresavtal somomfattas av paragrafen. Enligt den nya kommunallagen (1991:900) som har trätt ikraft har beteckningen "landstingskommun" ersattsav "landsting". En anpassning till det nya språkbruket har gjorts iparagrafen. En uppsägning skall vara skriftlig, om hyresförhållandethar varat i följd till vilkenuppsägningen sker. Uppsägningen får dock, utom i fall som avses i 58 a §, varamuntlig, om det är hyresgästen som säger upp avtalet för upphörande ochhyresvärden lämnar ett skriftligt erkännande av uppsägningen. Uppsägningen fårske hos den som är behörig att ta emot hyra på hyresvärdens vägnar. Säger hyresvärden upp ett bostadskyresavtal ock måsteuppsägningen enlig första stycket vara skriftlig, bör hyresvärden, om intehyresgästen saknar rätt till förlängning enligt 45 § första stycket 1-3, iuppsägningen ange orsaken till att avtalet skall upphöra. Skriftiiga uppsägningar skall delges den som söks föruppsägning i den ordning som anges i 8 kap, 8 § andra och tredje styckena, ominte annat följer av ftärde eWer femte styckena i denna paragraf. Har den som söks för uppsägning hemvist här i landet ochär det inte fråga om en uppsägning enligt 42 § eller en sådanuppsägning som avses i 58 §, får uppsägningen sändas i rekommenderat brev.Uppsägningen anses dä ha skett när den har avlämnats för postbefordran underden söktes vanliga adress. Har hyresgästen lämnat hyresvärden uppgift om enadress, under vilken meddelanden till honom skall sändas, anses den som hansvanliga adress, 1 annat fall anses den uthyrda lägenhetens adress somhyresgästens vanliga adress. Om en hyresvärd eller en hyresgäst, vars avtal skall sägasupp, inte har något känt hemvist här i landet och om det inte heller finnsnågot känt om- budsom har rätt att ta emot uppsägning för honom, får uppsägning ske ge- Prop.1993/94:199 nom kungörelse i Post- och . Enansökan hos domstol med yrkande att hyresförhållandet skall upphöra eller atthyresgäst skall avhysas gäller som uppsägning när delgivning skett i behörigordning. Detsamma gäller en ansökan enligt lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning om att hyresgäst skall avhysas. Särskildabestämmelser om innehållet i uppsägning av hyresavtal som gäller lokaler finnsi 58 och 58 a §§. Ändringarnai paragrafen - som främst innebär att det förs in ett nytt stycke efter förstastycket - har behandlats i deft allmänna motiveringen, avsnitt 5.4.3. Detnya stycket, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller enbestämmelse om att hyresvärden bör ange orsaken till att bostadshyresavtaletskall upphöra, när en skriftlig uppsägning lämnas till hyresgästen. Dettagäller dock bara i sådana fall då det enligt första stycket är obligatorisktmed skriftlig uppsägning. Denangivna orsaken bör innehålla tillräcklig information för att hyresgästenskall fä klart för sig varför avtalet sägs upp. Det räcker exempelvis attorsaken anges som försummade hyresbetalningar, störande uppträdande, ombyggnad,att hyresvärden själv skall bo i lägenheten eller liknande. Upplysningenbehöver således inte vara sä detaljerad att den anger t.ex. att hyresgästenvid fem tillfällen har betalat hyran för sent eller anger exakta belopp ellerdröjsmålens längd. Saknarhyresgästen rätt till förlängning av hyresavtalet i de fall som avses i 45 §första stycket 1-3, behöver hyresvärden inte ange orsaken till sin uppsägning. Bestämmelsenär att se som en ordningsföreskrift. Det får således anses höra till god sed ihyresförhållande att ange orsaken till en uppsägning. Underlåter en hyresvärdatt ange orsaken medför det inte någon verkan beträffande själva uppsägningen. Vadsom nu föreslås om uppsägning bör i motsvarande omfattning också gälla i defall en hyresvärd skall anmoda en hyresgäst eller annan att flytta(se3och49§§). Denya reglerna i andra stycket blir inte tillämpliga i fall som avses i vad somnu kommer att utgöra sjätte stycket. De processuella bestänunelser som gällerinnebär dock att hyresgästen kommer att fä reda pä den orsak till uppsägningensom hyresvärden gör gällande. Ändringarnai tredje stycket är en följd av att ett nytt andra stycke införts. Omen bostadslägenhet, som hyrs ut av fastighetsägaren till en kyresgäst för annatän fritidsändamål ock som inte utgör del av kyresvärdens egen bostad, inte harlägsta godtagbara standard enligt 55 a § ftärde och femte styckena, farhyresnämnden på hyresgästens ansökan förelägga hyresvärden att vidta åtgärdsom behövs för att lägenheten skall uppnå sådan standard (upprustningsföreläggande). Iföreläggandet skall bestämmas inom vilken tid den åtgärd som avses med gg föreläggandet skaU havidtagits. Vite får sättas ut i föreläggandet Tiden iföre- Prop.1993/94:199 läggandet får förlängas, om det ftnns särskilda skäl för det ochansökan om föriängd tid görs före utgången av den tidsfrist som gäller. Föreläggande får meddelas endast om åtgärden med hänsyn till kostnadenför denna kan beräknas ge skälig ekonombkt utbyte. Om den begärda åtgärdeninnebär att ingepp måste göras i andra lägenketer i huset, får ett föreläggandemeddelas endast om hyresgästema i dessa lägenheter samtycker till åtgärden. Bestämmebemai 16 § ftärde -sjätte styckena tillämpas också ifråga omupprustningsförelägganden. Medfastighetsägare jämställs innehavare av tomträtt och ägare av byggnad somtillhör annan än ägaren av marken. Förslagethar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2. Bestämmelsen är nyoch saknar motsvarighet i promemorian. Bestämmelsernai de nya paragraferna tar sikte på lägenhetens skick. För att markera att denya bestämmelserna inte tar sikte på sådan brist som behandlas i debestämmelser (10-16§§) som föregår de nya paragraferna, nämligen brister i denavtalade standarden, har en ny mbrik valts. Även om den avvikelse frän normalstandard som behandlas i de nya bestämmelserna kan sägas vara en"brist" i normalt språkbruk är det dock inte en sädan brist ihyreslagens mening som t.ex. ger rätt att säga upp hyresavtalet eller begäranedsättning av hyran. Enligtdetta stycke gäller bestämmelsen om upprustningsföreläggande endastbostadslägenheter som hyrs för annat än fritidsändamål, dvs. Fritidsbostäder omfattas alltså inte av bestämmelsen. Lägenhetenfär dessutom inte vara en del av hyresvärdens egen bostad. Vidare måstehyresgästen hyra bostaden direkt av fastighetsägaren (eller tomträttsinnehavareneller ägaren av s.k. hus pä ofri grund, se sista stycket i förevarandeparagraf). En andrahandshyresgäst kan alltså inte vända sig till sin hyresvärd,dvs. förstahandshyresgästen och fä ett upprustningsföreläggande mot denne.Bestämmelsen innebär i dessa avseenden ingen nyhet jämfört med vad som har gälltenligt bostadssaneringslagen. Förupprustningsföreläggande krävs att lägenheten inte har sådan lägsta godtagbarastandard som beskrivs i 55 a § fjärde och femte styckena hyreslagen.Definitionen av lägsta godtagbara standard i dessa paragrafer tar framför alltsikte pä anordningar inom lägenheten. Definitionen innebär dock att begreppetlägsta godtagbara standard för en lägenhet omfattar också för-rådsuttymmen inomfastigheten och anordning för hushållstvätt inom fastigheten eller inomrimligt avstånd från denna. Det kan alltså tänkas att det krävs åtgärder i enannan del av fastigheten eller t.o.m. utanför fastigheten för att lägstagodtagbara standard för den aktuella lägenheten skall uppnås. Föreläggandet kani ett sådant fall innebära att åtgärder mäste företas även utanför hyresgästensegen lägenhet. I fall då ingrepp mäste göras i andra hyresgästers lägenheterkrävs dock att dessa hyresgäster samtycker till åtgärden, se tredje stycket iförevarande paragraf. Omdet meddelas upprustningsföreläggande, blir fastighetsägaren skyldig att avhjälpa "bristen" sä att lägenheten uppnår lägsta godtagbarastandard. 7Riksdagen 1993/94. Somframgår av bestämmelsen är det hyresnämnden som skall besluta om Prop.1993/94:199 ett föreläggande. Hyresnämndenskall bestämma inom vilken tid åtgärden skall ha vidtagits. Vite fär sättas utsom ett påtryckningsmedel mot hyresvärden. Bestämmelserna om detta har sitturspmng i bostadssaneringslagen och liknande bestämmelser finns i 16 §hyreslagen. Enligt 62 § hyreslagen skall hyresnämnden även döma ut förelagtvite. Vitet får inte omvandlas till fängelse. Tidenför fullgörandet av de åtgärder som följer av föreläggandet får förlängas omdet finns särskilda skäl och ansökan görs före utgången av den löpandetidsfristen. Även denna bestämmelse har sitt ursprung i bostadssaneringslagenoch liknande bestämmelser finns också i 16 § hyreslagen. Enförutsättning för att föreläggande skall kunna meddelas är enligt bestämmelsenatt den åtgärd som skall företas för att lägenheten skall få lägsta godtagbarastandard kan beräknas ge skäligt ekonomiskt utbyte. Detta överensstämmer medvad som har gällt enligt bostadssaneringslagen och innebär att ettuppmstningsföreläggande i princip kan meddelas endast om det finnsbyggnadstekniska förutsättningar att genomföra åtgärden med skäligt ekonomisktutbyte. Vanligtvis görs en uppskattning av den bruksvärdeshyra som kan godtasefter upprustningen. Ger uppskattningen stöd för att upprustningskostnadernakan förräntas inom ramen för de blivande hyresintäkterna kan fastighetsägarennormalt inte undandra sig upprustning (prop. 1973:22 s. 77; angående denfastighetsekonomiska bedömningen se närmare RBD 1979:32, 1982:27 och 1989:7).Sådana bedömningar bör alltså göras även i fortsättningen. Enåtgärd för att en lägenhet skall uppnå lägsta godtagbara standard kan innebäraatt ingrepp även måste göras i andra lägenheter eller t.o.m att en annanlägenhet helt eller delvis mäste tas i anspråk. Om det behövs ingrepp i enannan hyresgästs lägenhet krävs det därför att den berörda hyresgästensamtycker till åtgärden. I annat fall skulle nämligen en hyresgäst kunna tvingafram en upprustning av huset som innebär ingrepp även i andra lägenheter mot deövriga hyresgästernas vilja, vilket inte har ansetts acceptabelt. Iförevarande paragraf hänvisas till bestämmelserna i 16 § fjärde - sjättestyckena. Dessa bestämmelser innebär följande. Ansökan om upprustningsföreläggandekan riktas mot den för vilken lagfart senast är beviljad eller sökt, även omdenne har överlåtit fastigheten. I sådana och vissa andra fall skall gällarättegångsbalkens regler, bl;a. om verkan av att tvisteföremålet överlåts. Omtvist angående äganderätten är antecknad i fastighetsboken, kan ansökan omföreläggande riktas mot den som innehar fastigheten med äganderättsanspråk. Denu angiva bestämmelserna skall tillämpas även i fråga om upprustningsföreläggande.Detta överensstämmer i huvudsak med vad som har gällt enligtbostadssaneringslagen (se 3§ den lagen). Bestämmelseni förevarande stycke överenstämmer i sak med vad som har gällt enligt bostadssaneringslagen (se 1 § andra stycket den lagen). Stårhuset under tvångsförvaltning enlig bostadsförvaltningslagen (1977:792) skallkyresnämnden, i stället för att meddela upprustningsföreläggande, bestämma attdet i förvaltningen skall ingå att vidta den begärda åtgärden. Beträffande ensådan föreskrift gäller i övrig bestämmelsema om upprustnings-föreläggande. Förslagethar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2 Bestämmelsen är ny ochsaknar motsvarighet i promemorian. Bestämmelsenhar sitt ursprung i bostadssaneringslagen (se 2§ andra stycket den lagen). Ettuppmstningsföreläggande är förfallet om 1. bygglov, när sådant behövs, inte beviljas för denåtgärd som avses med föreläggandet eller 2. den byggnad där den lägenhet ftnns som avses medupprustningsföreläggandet kar rivits eller av annan orsak inte längre ftnns ibekåll. Förslagethar behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 5.2. Bestämmelsen är nyoch saknar motsvarighet i promemorian. Bestämmelsenhar sitt ursprung i 7 § första och andra styckena bostadssaneringslagen.Punkten 2 har kompletterats med anledning av ett påpekande av Lagrådet. Detframgår nu av lagtexten att ett upprustningsföreläggande förfaller även när denbyggnad där den lägenhet finns som omfattas av ett upprustningsföreläggande harförstörts på annat sätt än genom rivning, t.ex. genom brand. Hyresrättenär förverkad och hyresvärden berättigad att säga upp avtalet att upphöra iförtid, 1. om hyresgästen, när det gäller en bostadslägenhet, dröjer med att betalahyran mer än efter förfallodagen och annat inte följer av 55 c § femte- sjunde styckena, 2. om hyresgästen, när det gäller en lokal, dröjer med att betala hyranmer än tvä vardagar efter förfallodagen, 3. om hyresgästen utan behövligt samtycke eller tillstånd överlåter hyresrätteneller annars sätter någon annan i sitt ställe eller upplåter lägenheten i andrahand och inte efter tillsägelse utan dröjsmål antingen vidtar rättelse elleransöker om tillstånd och fär ansökan beviljad, 4. om lägenheten används i strid med 23 eller 41 § och hyresgästen inteefter tillsägelse vidtar rättelse utan dröjsmål,