prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling; P- Genomförandeav besluten vid /94:111 om miljö och utveckling -UNCED Regeringenöverlämnar denna proposition tiU . (MUjö-CKh namrresursdepartementet) Världensländer fick ett gemensamt uppdrag vid om nuljö och utveckling(UNCED) att verka för en håUbar samhäUsutveckling. I denna proposition läggerregeringen fram sin strategi för det fortsatta arbetet med att förverkUga måletom en håUbar utveckling i CKh en strategi för insatser i detglobala samarbetet för håUbar utveckling. Strategiema utgår från de vidkonferensen beslutade principema i Ricxleklarationen och frånhandlingsprogrammet Agencfe 21. Ettav regeringens prioriterade områden är att verka för en långsiktig och håUbarutveckling i inom ramen för ekosystemens bärighet. Detta mål är välförenUgt med Riodeklarationen och Agencfe 21. Ipropositionen redovisas aUmänna riktlinjer för utvecklingen i inomolika problemområden och samhäUssektorer. TUlsammans formar de en nationeUstrategi för håUbar utveckling och därmed en svensk . Som gmnd Uggerav redan beslutade mUjöpoUtiska mål och prioriteringar bl.a. i vadavser kretsloppsanpassad samhäUsutveckling, klimatfrågor, biologisk mångfeldoch skogspoUtik samt ärenden under beredning och utveckling som mUjöbalk,kenukaUefrågor och mUjöskulden. En redovisning av den aktueUa nuljösituationen-regeringens årUga mUjöredovisning tiU - är bifogad propositionen. Regeringenavser att vidta åtgärder för att beskrivningar av konsekvensema för miljön somallmän regel skaU göras redan före eUer i samband med principieUa beslut somfettas av regeringen eUer av StatUga myndigheter. Myndighetema bör beaktakonsekvensema for 1 1993/94. nuljön innan de utfärdarregler i form av foreskrifter eUer allmänna råd. Instmktioner,förfettningar m.m. ses över för att bedöma behovet av Vidareavser regeringen att ge statUga myndigheter möjUghet att ta ett SärskiUmiljöansvar i sin verksamhet. UppfyUelsen av detta ansvar fömtsätts komma attgranskas vid återkommande mUjörevisioner. RegeringenviU stödja kommunema i arbetet med att utarbeta lokala handUngsprogram för enhåUbar utveckling. För att uppnå en håUbar UtveckUng behövs en förbättradresurshushållning, ändrade prcxluktions-och konsumtionsmönster och förändradeUvsstilar. I propositionen behandlas hur kommuner bl.a. i samband medupprättande av s.k. lokafe Agencfe 21 kan bidra tiU denna utveckling.Regeringen avser att återkomma budgetproposition tiU ett försfegfrån utredningen om kommmunemas arbete fÖr en god UvsmUjö om stimulans tiUarbetet med lokafe Agencfe 21 i kommuner och ideelfe organisationer. Regeringenavser att ge MUjövårdsberedningen uppgiften att utveckfe uppföljningen avRiobesluten i det svenska samhäUet. System för mUjöövervakning är av central betydelse för bl.a.uppföljningen av nuljöarbetet och dess resultat. kunnande inomnuljöövervakningsområdet är intemationeUt efterfrågat. Regeringen avser att i1994 års budgetproposition återkomma tiU frågan om medel för intemationelUutveckUngsarbete inom miljöövervakningsområdet. 1propositionen behandlas vidare den svenska strategin när det gäUer detfortsatta arbetet med globafe mUjö- och utvecklingsfiågor. Mål, prioriteringarcKh åtgärder redovisas, liksom därmed förknippade organisations- ochresursfrågor. En särskUd arbetsgmpp tiUsätts, som skaU behandfe nuljö- ochbiståndsfiigor i ljuset av Riobesluten. Innehållsförteckning Pn)p. 1Försfeg tiU rikscfegsbeslut.............................. ... 5 2Ärendet CKh dess beredning ...................... ... 6 3Bakgmnd ............................................. ... 6 3.1Riokonferensen...................................... ... 7 3.2Den nationelfe uppföljningen -remissynpunkter på Riodokumenten 8 3.3Den intemationeUa uppföljningen- remissynpunkter 3.4...................................................... MUjö'93- InnehåU och remissynpunkter i samman fettning................................................ 11 4 NationeUstrategi för en håUbar utveckling ...... 12 4.1 Allmännautgångspunkter......................... 12 4.1.1Strategins innehåU.......................... 14 4.1.2MUjömål CKh prioriteringar .............. 15 4.1.3Arbete med uppföljningen .............. 15 4.1.4Ansvar för den fortsattauppföljningen av Riobesluten 16 4.1.5EU - UNCED ................................ 17 4.2 Övergripandefrågor - mUjö- och naturresurspoUtik . . 18 4.2.1Effektivare regelsystem cKh mUjöövervakning 18 4.2.2Pä väg mot kretsloppssamhäUet......... 24 4.2.3MUjörefeterade skatter -skatteväxling 27 4.2.4Biologisk mångfeld........................... . 30 4.2.5HushåUning med mark CKh vatten- fysisk planering 32 4.2.6Klimatpåverkan ochluftföroreningar.... . 36 4.2.7Försurning..................................... . 37 4.2.8Hav och vatten ........................... . 38 4.2.9TätortsmUjön .............................. . 42 4.2.10 Urspmngsbefolkningar ............ . 43 4.3 IntegreradmUjöpoUtik............................. . 43 4.3.1AreeUa näringar m.m........................ . 43 4.3.2Joidbmk......................................... . 43 4.3.3Skogsbruk...................................... . 46 4.3.4Transporter ................................. . 49 4.3.5Energi ........................................ . 53 4.3.6Industrins mUjöarbete...................... . 56 4.3.7Försvaret ckU nuljön....................... . 57 4.3.8Sysselsätttiing och mUjö.................. . 58 4.3.9UtisUdning, forskrung ochutveckling... . 60 4.4 Regionalt och kommunalt arbete........ 62 Prop.1993/94:111 4.4.1 Länsstyrelsema............................ 62 4.4.2 Kommunema och Agencfe 21 .... 63 Sttategi för globafe samarbete för en håUbar ut veckling ..................................................... 67 5.1De globafemUjö- CKh utvecklingsfrågorna 69 5.2Instmment,institutioner CKh processer för globalt samarbete - mål och prioriteringar ..................................... 71 5.2.1 Utvecklingssamarbetet................. 71 5.2.2 MUjö och handel.......................... 76 5.2.3 Konventioner och fördrag............. . 78 5.2.4 NormbUdande samarbete............. 82 5.2.5 Organisations- och resursfirågorför det globafe samarbetet 92 BUaga 1.1 .............................................. 95 BUaga 2................................................... 181 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1.godkänner den huvudsakUgainriktningen av arbetet med genomförandet av Riobesluten i (kapitel 4), 2.godkänner den huvudsakUgainrikttiingen av den svenska strategin för det globafe samarbetet för håUbarutveckling (kapitel 5). 2 Ärendet och dess beredning Prop.1993/94:in Enförsta redovisning med anledning av om mUjö och utveckling,UNCED, i har tidigare lämnats tiU (skr.1992/93:13, bet. 1992/93:JoU8, rskr. 1992/93:70). I skrivelsen meddefederegeringen sin avsikt att återkomma tiU i firåga om det svenslcaarbetet med uppföljningen av konferensens beslut. antogs tre gmndläggande dokument: Ricxleklarationen om mUjö CKhutveckling. Dokumenten har remissbehandlats, detvä förstnämncfe av MUjö- CKh namrresursdepartementet och det tredje,Skogsprincipema, av Jordbmksdepartementet. En sammanställning avremissyttrandena över Ricxleklarationen cKh finns som bilaga 1.1 tiUdenna proposition. En sammanställning över remissyttrandena i fråga omSkogsprincipema finns tiUgängUg pä Jordbmksdepartementet. Riodeklarationen och har av Uöikesdepartementet remitteratstiU biståndsmyndighetema. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga1.2. Desvenska ambassadema i 28 länder har fått i uppdrag att redovisa i stora dragvilka åtgärder som vidtagits i ländema som ett led i UNCED-uppföljningen. Försfegsom bl.a. har samband med UNCED-uppföljningen har vidare fegts fram i mars 1993av Uttedningen om kommunemas arbete för en god UvsmUjö (KLIV) i betänkandetKommunema och mUjöarbetet (SOU 1993:19). Den s.k. KLIV-utiTedningen harremissbehandlats. Yttrandena finns tiUgängUga på MUjö- ochnaturresursdepartementet (dnr M93/1070/8). Frägorsom sammanhänger med uppföljningen av UNCED har ocksä akmaUserats av i aktionsprogrammet MUjö 93. Remissyttrandena finns tiUgängUga på MUjö- ochnaturresursdepartementet (dnr M93/2488/4). Ibudgetpropositionen är 1993 (prop. 1992/93:100 bU. 15) lämnades en redovisningav mUjösituationen. En motsvarande, akmaUserad redogörelse har tagits framunder och återfinns i bikiga 2. Underlaget för mUjöredovisningenhar tagits fram av i samarbete med Statistiskacentralbyrån. Regeringenhar pekat ut fyra stora uppgifter för sitt arbete: nuljön. Europasamarbetet,ekonomin och välfärdsfrägoma. Det är naturUgt att mUjön ges en central pfets ipoUtiken med tanke på det intresse och engagemang det svenska folket har förmUjöfrågoma fömtom den betydelse mUjöfrågoma har även fÖr ekonomi och välfärd. EttvUctigt mål i mUjöarbetet är att skapa håUbar utveckling genom attarbeta for ett kretsloppssamhälU. Det samhäUet bygger på principen att vad somutvinns ur naturen skaU användas, återvinnas och tas om hand utan attnaturen skadas. Det mnebär att i första hand Prop. 1993/94:111 användafömybara resurser som mgår i naturens eget kretslopp. Giftiga och svåmedbrytbara kemikaUer CKh mUjöferUga metaUer skaU inte användas. SamhällsplaneringenskaU vara ett verktyg för att förbättra nuljön och för att underlätta byggandetav kretsloppssamhäUet. MUjöhänsynen skaU in i ett tidigt skede i planeringen.Konsekvensema för mUjön skaU därför redovisas före varje beslut som riskeraratt ge en större mUjöpåverkan. MångamUjöproblem måste lösas genom intemationelU samarbete, tiU exempelförsurningen, uttunningen av ozonskiktet och frågan om klimatförändringarna pägmnd av höjd koldioxidhalt i atmosfären. Ett liknande samarbete behövs dessutomoffe för att skydda ufrotningshotade växter cKh djur. är aktivt i detintemationelfe mUjöarbetet såväl inom som inom FN CKh andra globafeorgan. Enbakgmndsbeskrivning avseende uppföljningen av om mUjö CKhutveckling ges i det följande. om mUjö och utveckling ägde mm i är 1992. Konferensenbehandlade globala mUjö- och utvecklingsfrågor av stor betydelse förmänskUghetens fortievnad. Riokonferensenutmärkte sig genom sitt breda ämnesområde och sammankopplingen av mUjö- ochutvecklingsfrågorna, men även genom att konferensbesluten, när de omsätts iåtgärder och handlingar, pä ett avgörande sätt kommer att påverka delångsiktiga levnadsvillkoren för människor i många länder. antogs som tidigare nämnts de tre gmndläggande dokumenten:Ricxleklarationen om mUjö och utveckling. TvåintemationeUa mUjökonventioner, konventionen om klimatförändringar CKhkonventionen om biologisk mångfeld var tiUgängUga för underskrift vidkonferensen och skrevs under av företrädare för mer än 150 länder CKh EG. RiodeklarationenmnehåUer 27 gmndläggande principer för mUjö- cKh utvecklingsarbetet nationeUtoch intemationeUt. Agenda21 innehåller 40 kapitel med handlingsprogram och riktlinjer för nationeUt ochintemationeUt handlande under återstoden av 19(X)-talet och även in i nästa sekel,det 21 :a århundradet. är inte juridiskt bindande, menhandlingsprogrammet är enligt regeringens mening poUtiskt och moraUsktförpliktande. är ett uppdrag tiU alfe regeringama Uksom tUl aUagmpper och individer i samhäUet att arbeta för att uppnå målet om en håUbarutveckling, uttota fettigdom och undanröja hoten mot mUjön. InnehåUeti står i samklang med Riodeklarationens principer. Ihandlingsprogrammet betonas t.ex. att miljöfrågoma måste integreras socialt ochekonomiskt. Betydelsen av demokrati och medverkan i beslutsfettandet stryksunder liksom individers och olika foUcgmppers ansvar och medverkan igenomförandet. I det tredje dokumentetsom behandfedes vid - Prop. 1993/94:111 Skogsprincipema - gesgmndfeggande riktlinjer för ett håUbart umyttjande av världens skogar. Skogensalfe funktioner skaU skyddas. FinansieUa resurser CKh kunskaper skaU stäUas tiUförfogande för med stora skogstiUgångar för att de skaU kunna hindraskövling och återgå tUl ett långsiktigt håUbart skogsbmk. HandelspoUtiskaätgärder pä skogsområdet mäste vara förenUga med intemationelfe avtal. EnUgtregeringens mening får betecknas som en framgång. SambandetmeUan god mUjö och håUbar utveckUng markerades kraftfuUt. Den innebär ettvUctigt steg för att nationeUt och intemationeUt fegga ökad vikt vid och geökade resurser tiiU att lösa världens mUjö- och utvecklingsproblem. Vikten avde frägor som behandfedes CKh de beslut som togs understryks av det stora antalstats-CKh regeringschefer som deltog. Konferensens beslut skaU ses som börjanpä en långsiktig prcKess mot en mUjömässigt håUbar utveckling. Den fuUständigautvärderingen av kommer att kunna göras först om ett antal årcfe man kan se hur konferensens rekommendationer har omsatts i praktiskhandling och resultatorienterad poUtik. Etetstår dock klart att det är nödvändigt med ett fortsatt, långsiktigt ochUthåUigt arbete pä nationeU cKh intemationeU nivå för att nå de mål somkonferensen angivit. 3.2 Den nationella uppföljningen - remissynpunkter påRiodokumenten Beslutsdokumentenfirån - Ricxleklarabonen om mUjö och utveckling, Skogsprincipemaoch - har remitterats tiU en bred krets. Sammanfegt 165 instanser haryttrat sig. Denallmänna meningen bland remissinstansema är att Riodeklarationen om mUjö ochutveckling samt Agencfe 21 anger en riktig och nödvändig inriktning av denframticfe mUjöpoUtiken. Ätgärdsprogrammet mäste dock preciseras med mål ochhandlingsplaner lokalt, nationeUt, regionalt och globalt. Den stora majoritetenav remissvar uttrycker en stark vUja tiU handling men framhåUer också samtidigtbristen på resurser Vissamyndigheter tiUsammans med näringsUvs- och intresseorganisationer framhåUeratt i stor utsträckning uppfyUer överenskommelsema frånRiokonferensen. Andra instanser, däribland flertalet högskolor, kommuner ochfolkrörelser ser i stäUet behov av genomgripande förändringar av vårt samhäUeför att motsvara de intemationelfe principema och målen. Mest kritiska tiUAgenda 21 är foUaörelsema som menar att dess rekommendationer är aUtför allmäntformulerade. Forsknings-och utbUdningsinstitutioner påpekar samstämmigt att tvärvetenskapUga ansatserär nödvändiga för att ta fram ett kunskapsunderfeg för en håUbar utveckling.MUjöaspekter bör beaktas i aU utbUdning på alfe nivåer och här framhåUssakkunskapen hos enskUda organisationer som en särskUt viktig resurs. Flertaletinstanser har påpekat statens viktiga roU när det gäUer att hantera infomiation tiUolika aktörer i arbetet med den nationelfe Prop. Bl.a. föresfes att en delegation knuten tiUMUjö- och naturresursdepartementet tiUsätts med uppgift att driva cKh samordnaarbetet med uppföljning och utvärdering av . annatförsfeg är att inrätta en nationalkommitté för att genomföra Agencfe Behovetav en bättre samordning meUan olika sektorer i samhäUet poängteras som medelför att mUjöaspekter pä ett tillfredsställande sätt skaU kunna beaktas iarbetet. Flera instanser anser det vUctigt att snabbt fä fiam mUjöräkenskapersom ett komplement tiU nationalräkenskapema samt en ökad mUjöhänsyn vid denoffentUga upphandlingen. Nya organisations- och beslutsmodeUer efterfrågas föratt bättre firämja ett hänsynstagande tiU mUjön. Vidare föreslås att aUamyndigheter bör ha sin egen mUjöpoUcy, mUjöhandlingsplan, s.k. mUjöconttoUersamt obUgatorisk mUjörevision som redovisas i årsredovisningen. MUjökonsekvensbeskrivningarbör, enUgt flera instanser, fä en vidgad tillämpning och aUtid föregå poUtiskabeslut. En översyn av begränsningsförordningen anses önskvärd så attförordningen ger stöd för att beakta de ekonomiska konsekvensema av enfördärvad eUer förbättrad nuljö. Ett flertal försfeg kringmUjökonsekvensbeskrivningar feggs fram i svaren. Direktiv tiiU statUgautredningar bör innefetta krav på mUjökonsekvensbeskrivningar börgöra mUjökonsekvensbeskrivningar pä sina produkter cKh tjänster. Dessutom angesatt en särskUd mUjökonsekvensbeskrivning bör tas in i samtUga propositioner cKhutskottsbetänkanden. Föratt åstedkomma ett mer kretsloppsanpassat samhäUe efterlyses ett utvidgat ochän mer konkretiserat producentansvar. Behovet av en gemensam standaid förmUjömärkning understryks. Vikten av information betonas. Flertaletinstanser betonar vUcten av ekonomiska styrmedel. Bland Styrmedel som nämnsmärks sänkning av mervärdesskatten på mUjömärkte varor och dubbel avdragsrättför mUjöinvesteringar i företag. Vissa kommuner önskar fä möjUghet att fä ta utmUjörelaterad fetorts-avgift på bUtrafiken. Fleraremissinstanser framhåUer att det är kommunstyrelsen som bör ha ansvaret förframtagandet av den lokafe men att den förvaltning som har ansvaretför mUjö- och hälsoskyddet lämpUgen bör hålfe i själva arbetet. Vidare föreslåsatt ett slags nätverk för kommuner skaU byggas upp, dels som stöd tiU småkommuner, dels för att genereUt fä ttU stånd ett kunskapsutbyte på detkommunala planet kring frågor om en håUbar utveckling. 3.3 Den intemationella uppföljningen - remissynpunkteroch enkätsvar Storsamstämmighet råder kring att bör vara ännu mer pådrivande i detmtemationeUa mUjöarbetet inom FN:s ram och flera instanser efterfrågar bindandeavtal på nuljö- och utvecklingsområdet. Vidare betonas att det ärviktigt att finna lösningar på fiågor kring u- Prop. 1993/94:111 ländemasskuldbörda. Vad gäUer biståndet efterfrågas en tydUgare prioritering av svenskaarbetsområden. KommunaUagen bör ändras så att kommunerna kan delta mer ibiståndsarbetet, såväl i tredje världen som i . Flera instanser geruttryck för en stor oro för mUjöproblemen i och menar att Sverigebör prioritera arbete i de närmast Uggande östeuropeiska ländema. Mängainstanser betonar vikten av ett mUjösamarbete med EU men framhåUer att Sverigevid ett medlemskap måste fä behålfe rätten tiU en självständig mUjö- ochbiståndspoUtik. bör, menar flera instanser, spefe en aktiv roU inomOECD och för att pä olika sätt ge mUjöaspekter ökad tyngd i dehandelspoUtiska besluten. Attdöma av den enkät som MUjö- och naturresursdepartementet CKhUtrikesdepartementet genomfört med hjälp av de svenska ambassadema haruppföljningsprocessen kommit i gäng i alfe länder, om än med varierande taktoch ambitionsnivå. Någon form av nationeU handlingsplan har presenterats eUerär under utarbetande i de allra flesta länder. Nästan alfe har bUdat någon formav arbetsgmpp - interdepartemental, parlamentarisk eUer med representetionfrån flera samhällssektorer - för att arbeta med uppföljningen. Icke statUgaorgan framstår som viktiga krafter i uppföljningsarbetet. Utvecklingsländemaoch ländema i betonar att överföringen av finansielfe och tekniskaresurser är avgörande för framgång i uppföljningen av beslut. EUhar ännu inte ratificerat varken klimatkonventionen eUer konventionen ombiologisk mångfeld. EU:s koldioxidmål och den därav följande övervakningen avländemas koldioxidutsläpp har bhvit en mycket konttoversieU fråga. Därmed harratificering av klimatkonventionen försenats. Före utgången av skaUEU-ländema sammanstäUa nationalrapporter med anledning av klimaticonventionenoch konventionen om biologisk mångfald. Under meddelade EG att deavsåg att avsätta tre mUjarder ECU tiU åtgärder i i enhghet med Agenda21. HittiUs har 600 mUjoner ECU anslagits. OECDhar i en öppen workshop med deltagare från mänga av världens länder kommit framtiU att varje land måste utforma sin nationeUa strategi i första hand eftersina egna fömtsättningar. Det finns dock ett antal gemensamma kriterier för vaden söategi bör innehåUa. 1) Ekologiska, ekonomiska och sociafe frågor skaUintegreras. 2) Strategin bör ses som en kontinuerUg process för planering ochagerande. 3) Strategisk planering innebär att den är långsUctig och görprioriteringar. 4) Den sätter uppföljbara mål. 5) Den ger ansvar tiU ochintegrerar olika samhäUssektorer som transporter, energi, jordbmk och industri.6) AUa huvudintressenter och aUa beslutsnivåer deltar. 7) Den är flexibel. 8) Iutvecklingsländema skaU planema utgå frän mottegamas behov och inte i förstehand ifrån givamas vUlkor Den lokala förankringen är av avgörande betydelse. 3.4 Miljö '93 -Innehåll och remissynpunkter i samman- Prop. mUjöanpassat samhäUe MUjö '93 ger en samlad bUd avmUjöproblemen. Verket föreslär aktionsprogram CKh ätgäider för nuljöarbetet denärmaste fem tiU tio åren inom en rad sektorer i samhäUet. Irapporten anges att redovisade ätgärder är angefegna men inte tillräckUga föratt åstedkomma ett mUjömässigt bärkraftigt samhäUe. Många samhäUssektorer måsteändras i gmnden för att dette mål skaU kunna uppnäs. För att komma tiU rättemed mUjöproblemen räcker det inte att enbart se tiU mUjöstömingama eUer deraseffekter. De ekonomiska, poUtiska och sociafe mekanismema bakom mUjöproblemenär lika viktiga att te i beaktande. Enviktig utgångspunkt för det framtida arbetet är att förhindra att mUjöskadoruppstår. MUjöhänsyn mäste därför komma in tidigare och fä större tyngd i aUsamhäUsplanering. Med hänsyn härtiU föreslås att mUjödirektiv ges tiU stetUgautredare och kommittéer och att alfe regeringsförslag tiU innehåUeren beskrivning av dess mUjökonsekvenser. Det föreslås vidare attbegränsningsförordningen utvidgas tiU att omfette även mUjöaspekter.MUjöfrågoma måste eiUigt verket fä en centiral plats även i kommunemas fysiskaplanering. Ekonomiskastyrmedel som instmment för att minska varomas och avfeUets mUjöpåverkan börutredas närmare, bl.a. mUjökfessning av ytterUgare prcxlukter, sänkt skatt pämUjömärkte varor och skatt pä osorterat avfåU. Inomenergiområdet framhåUer verket behovet av energisparande CKh ökad användning avfömybara energislag. Koldioxidskattemabör höjas och omfetta fler områden. Behovetav att långsUctigt komma ifrån beroendet av fossife bränslen bör präglatrafiksektorns mUjöarbete i lika hög grad som energisektoms. Ekonomiska ochandra styrmedel som stimulerar tUl bättre mUjöprestancfe behöver utvecklas föraUa trafikslag. Avgaskrav bör finnas pä aUa motorer. Ltet intemationeUasamarbetet är viktigt. Varoroch kemikaUeprcxlukter måste redan från början utformas så att de ärmaterialsnåla och inte drar onödiga resurser under användningen.Återanvändning, käUsortering och återvinning skaU underlättas ckU produkterna skaU innehåUa så UteskadUga ämnen som möjUgt. Det avfeU som ändå blir kvar skaU kunna tes om handutan risk för mUjön. Under är 1995 kommer verket att presentera ett samlatprogram för att sanera förorenade land- och vattenområden. Industrinhar en nyckelroU för varomas mUjöpåverkan och måste te ett större ansvar.TiUstånden enUgt mUjöskyddsfegen för industrier kommer att omprövas enUgttidigare plan. Utbytesprincipen rörande kemUcalier bör tiUämpas i högre grad,varoma bör mUjöanpassas bättre och ökade krav bör stäUas beträffandeavfeUshantering. MUjöarbetetinom VA-området bör särskUt prioritera minskade utsläpp av närsalter i hav ochinlandsvatten. TiUförseln av kemikaUer från ansluma industrier måste minska.Åtgärder för en förbättrad rening i enskUdaavloppsanläggningar bör genomföras. Attbevara den biologiska mångfelden står i centmm för mUjöarbetet inom jord- ochskogsbmket. Inom skogsbmket kräver detta att bmknings-metodema anpassas och attvissa områden och skogstyper undantas firån skogsbmk. Inom jordbmket bör degödande utsfeppen minska tiU gmndvatten, sjöar och hav. Blandövriga förslag märks de om ökad kalkning för att motverka försurningen, skyddför cxiikade våtmarker, förbud och avgifter beträffande ozonnedbrytande ämnen,ett helfeckande system för att konttoUera dels förändring av genetisksammansättning av organiskt Uv, dels spridning av sädana mcxlifieradeorganismer. Bättre hushåUning med naturgms mäste eftersträvas och försfeg tiUavgifter presenteras. Beträffenderennäringen firamhåUs att renhjordamas storlek måste anpassas tiU betesmarkemasproduktionsförmåga. Övergripande mUjömål bör feststälfes för rennäringen påsamma sätt som för övriga aieeUa näringar. Namrvärdsverketsredovisning har remissbehandfets och remissyttrandena finns tiUgängUga påMUjö- ckU naturresursdepartementet. Yttrandenhar avgivits från hundratalet remissinstanser. program färett helt övervägande positivt mottagande.