prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Omtillväxttakten är god uppstår dels en ökad efterfrågan på arbetskraft, dels enhögre geografisk och yrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden.Långtidsarbetslösheten begränsas, vilket får gynnsamma effekter pålönebildningen. Anpassningen till stmkturella förändringar blir mindresmärtsam. De fördelningspolitiska späimingama dämpas av att det finns mer attfördela. Det statsfmansiella läget förbättras på grand av växande skattebaseroch lägre utgifter. Demedelfristiga kalkyler som tidigare redovisats illustrerar mycket tydligttillväxtens betydelse för att reducera arbetslösheten. högre tillväxt fårunder en fyraårsperiod ett mycket stort genom- Prop. 1993/94:150 slag påarbetslösheten. Nivån sänks enligt dessa beräkningar BUaga 1.1sammantaget med ca 3 1/. Samspelet mellan arbetsmarknadensfunktionssätt och tUlväxten i ekonomin måste sättas i centram för analysen. Envanligt förekommande tanke i arbetsmarknadsdebatten, bl.a. i , äratt en ökning av löneflexibiliteten kan bidra till lägre arbetslöshet. Därmedfrämjas yrkesmässig och geografisk rörlighet och den nödvändiga strakturellaanpassningen till teknologisk utveckling, förändrade relativpriser ochförskjutningar i preferenser m.m. underlättas. Ett motiv är också att sänktalöner för arbetskraft som har låg produktivitet öppnar upp en marknad för nyaarbeten inom främst tjänstesektom. Om arbetskraften blir tillräckligt billigkan exempelvis hushållen komma att efterfråga en rad tjänster inom hemmet. Detkan fler sysselsättas inom offentlig sektor, vid given utgiftsnivå. Allmäntblir produktionen av varor och tjänster mer arbetsintensiv. Detto bmkar iblandbenämnas "den amerikanska lösningen". Enökad löneflexibilitet kan medföra fördelar i flera avseenden. Utvecklingen iUSA tyder på att ekonomins anpassningsförmåga till ändrade fömtsättningarförbättras och att nya arbetstillfällen skapas. Lägre relativa löner på vissadelarbetsmarknader leder naturligen till högre efterfrågan. "Vita"arbeten blir konkurrenskraftigare i förhållande till "grå ellersvarta". Dessutom är det socialt en fördel att vara ute på arbetsmarknaden även om lönen är låg jämfört med altemativet att vara arbetslös. Betydandenackdelar eller svårigheter med en sådan lösning finns dock, vilket ocksåutvecklingen i visar på. Detto gäller särskilt om lönema skulle bliväsentligt lägre för arbetskraft med låg produktivitet. Det kan uppstå en gmppmänniskor som inte kan försörja sig på sin lön utan fastnar i enfattigdomsfälla eller i ett bidragsberoende. Konflikter kring fördelningpolitikenkan komma att skärpas. Den långsiktiga produktivitetsutvecklingen kan ocksåhämmas genom att rationaliseringstrycket dämpas. Detförtjänar dock speciellt att påpekas att löneflexibilitet inte är synonymt medväxande löneskillnader Om det råder utbudsöverskott inom en sektor med ettrelativt högt löneläge, som exempelvis gäller för den svenska byggmarknadenför närvarande, medför ökad löneanpassning i denna del en utjämning. Ettfrågetecken är emellertid hur stora löneskillnader som egentligen behövs föratt generera en hög anpassningsförmåga på arbetsmarknaden och skapa nyaarbetstillfällen? Ju störte relativa förskjutningar som krävs desto svårareblir det att använda sig av denna typ av "lösning". Utbildningen kanhär spela en viktig roll för att öka arbetsmarknadens flexibUitet och minskabehovet av lönedifferentiering. Omen ökad lönedifferentiering i huvudsak kommer till stånd via lägre ingångslönermUdras en del av de negativa effekter som annars uppstår. Ungdomar löper mindrerisk än övriga grapper att permanent fastna i låg-lönearbeten utan kan användadessa som en naturlig inkörsport till arbetsmarknaden. Försörjningsbördan ärockså vanligvis mindre. Gradenav löneflexibilitet är i huvudsak någonting som bestäms på ar- Prop.1993/94:150 betsmarknaden, som ett resultot av marknadskrafteraa och överenskom-Bilaga 1.1 melser mellan parteraa, som bl.a. skatte- ochbidragsregler påverkar föratsättningama. Redan nu kan tendenser skönjas tillatt utvecklingen är på väg mot ökad löneflexibilitet. Frågan är hur hastigprocessen kommer att bli och hur långt den kommer att gå. En ökadlöneanpassning även om löneskillnadema då riskerar att tillto skaparsannolikt föratsättningar för en gynnsammare samhällsekonomisk utveckling,bl.a. till följd av en förbättrad balans mellan efterfrågan och utbud på olikadelarbetsmarknader. Enidé som ofto ventileras i både interaationell och svensk debatt är att viasubventioner eller skattesänkningar skapa incitament för ökad rörlighet ochnya arbetstillfällen. Detta kan göras på olika sätt. Arbetskraftskostnaden kansänkas via exempelvis lägre avgifter för okvalificerad arbetskraft, i syfte attförbättra sysselsättningsmöjligheteraa för dessa grapper. Förslag i dennariktning utgör ett viktigt inslag i . Dessutom kan efterfrågan på vissatjänster subventioneras via skatterabatter. Ett aktuellt exempel på detto ärmöjligheten att göra avdrag från fastighetsskatten om man anlitar hantverkareför reparationer i den egna bostaden. Fördelamamed denna typ av åtgärder är uppenbara. Om kostnaden för viss arbetskraft blirlägre eller om vissa tjänster blir billigare ökar efterfrågan, vilket ger ensysselsättningsfrämjande effekt. Tillväxten av skattebaseraa stimuleras,som kostnadema för arbetslösheten avtar. Det är dock inte sannoliktatt dessa "dynamiska effekter" blir av sådan omfattning att dekompenserar för den budgetförsvagning som subventionema eller skatterabattemager upphov till. Omsubventionering av arbetskraftskostnader eller om efterfrågan på arbetskraftklart begränsas till vissa grapper eller områden blir naturligtvis de negativastotsfinansiella konsekvenseraa av mindre omfattning. Det kan också varamotiverat att skattemässigt gynna områden där skattekilar får en säi:skiltnegativ effekt pä efterfrågan. Mot detto ska ställas de avgränsningsproblemsom uppstår. Ettspeciellt problem uppstår om subvention av arbetskraft med låg lön finansierasgenom höjningar av inkomstskatten för övrig arbetskraft. 1 så fall skärpsåterigen marginaleffekteraa, vilket tenderar att minska intresset för attarbeto och öka tendenserna till skatteplanering eller skattefusk. Tillväxten iekonomin hämmas. Undersenare tid har i olika studier arbetslöshetsersättningens betydelse lyfts fram.Om ersättningen är alltför generös vad avser nivå och/eller tid försvagasincitamenten att söka sig tillbaka till den ordinarie arbetsmarknadensamtidigt som löneanpassningen fördröjs eller förhindras. Arbetsmarknadensfunktionssätt försämras och långtidsarbetslösheten drivs upp. Formelltsett är perioden för kontant arbetslöshetsersättning relativt kort i Sverige.Ett speciellt problem är i stället den sammankoppling mellanarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som möjliggörpermanent försörjning. Efter en period av ersättning och sedan åtgärd är man pånytt berättigad till ersättning. När sedan är slut kan man genom att delto ien ytterligare åtgärd kvalificera sig för förayad Prop. 1993/94:150ersättning osv. Enligt den arbetsmarknadspolitiska forskningen tenderar Bilaga1.1 detto system att driva fram en utslagning från den ordinarie arbetsmarknaden. Enmetod för att stimulera sysselsättningen skulle då vara att reduceraarbetslöshetsersättningens nivå och/eller tid samt bryto länken mellan ersättningoch åtgärder. Detto skulle innebära en stimulans att söka nytt arbete samtökade incitament att acceptera ett arbete med lägre lön än man annars skullegöra, dvs. närmast en striktare tillämpning av det som i kommit attkallas arbetslinjen. Den arbetslöses kontakt med arbetsmarknaden skulleförbättras. Härmed kan arbetslöshetstideraa förkortas och rörligheten påarbetsmarknaden ökas. Resultoten från den arbetsmarknadspolitiska forskningenpekar mot positiva sysselsättningseffekter av sådana åtgärder. Nackdelaraafinns på det sociala och fördelningspolitiska planet. Svårighetema attförsörja sig på arbetslöshetsunderstödet ökar. Antalet utförsäkrade som blirberoende av socialbidrag riskerar att stiga. Isåväl interaationell som svensk debatt behandlas också frågan om att ändraregelsystemet på arbetsmarknaden för att på det sättet öka flexibiliteten.Motivet är att kostnaderaa och riskema för arbetsgivaren minskar om det blirlättare att utnyttja provanställningar och själv avgöra vilka som ska avskedas. Fördelenmed denna typ av avreglering på arbetsmarknaden är att arbetsgivamasbenägenhet att nyanställa sannolikt ökar, vilket i så fall kan få en dämpandeeffekt på arbetslösheten. En satsning kommer sannolikt att ske på arbetskraftmed hög produktivitet, vilket främjar hög tillväxt och låg inflation. Om detblir lättare att både anställa och avskeda folk ökar flexibiliteten påarbetsmarknaden. Detta är särskilt positivt i en uppgångsfas när merflexibilitet ger snabbare effekter och därmed motverkar långtidsarbetslöshet. Nackdelenär att störte förändringar av detto slag kan upplevas negativt i denbemärkelsen att de skapar otrygghet. Utslagningsprocesser kan konrnia attförstärkas om arbetsmarknaden inte är tillräckligt flexibel. Föratom de socialaproblem som då blir följden, belastas också statsfinansema. Ökade inslag avoseriöst företagande kan uppstå, vilket också får en snedvridande effekt påkonkurrensen på marknaden. Satsningarpå förbättrad infrastmktur intar en framträdande plats i såväl EU:s s.k. vitboksom i övrig diskussion om sysselsättning och arbetsmarknad. Tanken är attdenna typ av investeringar höjer regionens eller landets konkurrenskraft.Därmed kan produktion och sysselsättning öka. Utbyggnad av fysiskakommunikationer såsom vägar, broar, jämvägar liksom energinätverk och"informationsmotorvägar", dvs. bredbandsnät för elektronisköverföring, är exempel på detto. Självklartär satsningar på förbättrad infrastmktur nödvändiga för att en hög ekonomisktillväxt ska kunna upprätthållas. Försununas infrastrakturen uppstårflaskhalsar som både driver upp inflationen och dämpar tillväxten. Rörlighetenpå arbetsmarknaden försvåras, eftersom människors benägenhet att flytta tillområden med brist på bostäder och kom- munikationer och med iövrigt dålig service är låg. Incitamenten för Prop. 1993/94:150kapacitetshöjande investeringar i näringslivet avtar. De negativa erfaren- Bilaga 1.1 betena från länder med bristfällig infrastraktur är entydig. Attgöra omfattande satsningar på infrastraktur är emellertid inte heltoproblematiskt. Dessa investeringar är vanligtvis kapitalintensiva. Effektenpå tillväxten kan avto vid stora volymer Per satsad krona skapas få nyaarbetstillfällen direkt och det kan ta innan de indirekto effekteraagör sig gällande. En finansiering som medför ökade offentliga underskott ärinte möjlig att genomföra utan negativa effekter pä ekonomin i detstotsfinansiella läge som befinner sig. Om privat finansiering kanmobiliseras undviks detta problem. Enslutsats som kan dras av interaationell och svensk diskussion är attinfrastmkturella satsningar är önskvärda och nödvändiga, men de måste ske i dentakt som finansieringen medger Man kan heller inte vänto sig några snabbaeffekter på arbetsmarknadens funktionssätt och på arbetslösheten. Förbättradutbildning, som utgör ett centralt element i , underlättar ekonominsanpassning till nya förhållanden och höjer produktivitet och tillväxt i ettlängre perspektiv. Människor med god utbildningsnivå har lättare atttillgodogöra sig och tillämpa de nya kunskaper som kommer fram. En ökad volymhögutbildade bör också motverka de tendenser som i övrigt fmns mot tilltogandelönespridning, eftersom värdet av utbildningspremien sjunker. Dessutom medförlönespridning i sig incitoment till utbildning, som då blir ett medel för denenskilde att höja sin lönenivå. Enökad utbildning gör också att matchningen mellan utbud och efterfrågan påarbetsmarknaden förbättras. Detto tenderar att minska arbetslösheten. 1 ettlängre perspektiv kan också konkurrenskraften stärkas. Dessutom är vanligviskostnadema att bedriva utbildning låga, i förhållande till många andra typer avsatsningar. Ett problem är att nå ut till och motivera de grapper som harstörst behov. Det kan ta relativt innan utbildningssatsningar gereffekt på arbetsmarknadens funktionssätt och på tillväxten i ekonomin. Dentraditionella arbetsmarknadspolitiken är mer utbyggd i än i andraländer Det kan konstoteras att åtgärder av detto slag har många positivaeffekter. I stället för att passivt to emot bidrag hålls människor aktiva,vilket motverkar långtidarbetslöshet och utslagning. Kompetensnivånupprätthålls eller kan t.o.m. höjas via den utbildning som bedrivs. Ungdomar fårmöjlighet att skaffa sig arbetslivserfarenhet och kan lättare ta steget in påden reguljära arbetsmarknaden. Dessa effekter bidrar till att skapa enfiexiblare och mer effektiv arbetsmarknad. Näromfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa nått de nivåer som nuråder i uppstår dock vissa problem. Den administrativa apparaten bliromfattande. Åtgärderaa tenderar att tränga ut reguljära arbeten. Incitamentenatt söka sig ut på den ordinarie arbetsmarknaden kan försvagas. Alltföromfattande åtgärder kan också försvåra lönebildningen och verkainflationsdrivande. Dessutom blir belastningen hög på statsfinansema. FörSverige med nuvarande omfattande åtgärder kan en ytterligare ut- Prop.1993/94:150 byggnad av den traditionella arbetsmarknadspolitiken knappast sessom Bilaga 1.1 en framkomlig väg att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt.Däremot finns det många andra länder i där en expansion av traditionellarbetsmarknadspolitik kan vara ett verkningsfullt medel att bekämpa fräinstlångtidsarbetslöshet. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken röner också ett ökandeintresse i omvärlden, bl.a. inom EU. Dentrend i intemationellt ekonomiskt samarbete som syftar till att öppna uppmarknader, öka integrationen, skärpa konkurrensen och förbättraproduktionsfaktoremas rörlighet har långsiktigt mycket stor betydelse förmöjlighetema att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, höja tillväxten ochbekämpa arbetslösheten. Ett viktigt medel är därför att delto i det intemationellaekonomisk-politiska samarbetet och försöka bidra till att en positiv utvecklingi detto avseende säkerställs. värld med hög arbetslöshet finns stora risker att protektionism breder utsig. 1 så fall uppstår skadliga effekter på den ekonomiska tillväxtenoch på sysselsättningen. Särskilt kännbart blir detta för ett litetutrikeshandelsberoende land som . Någotenkelt recept för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt finns inte. Detär nödvändigt att förändringar sker på flera plan. Olika åtgärder får inteställas mot varandra utan ska i stället ses som komplement. Ju fler åtgärdersom kan sättas in, desto mindre långtgående behöver de vara på varje enskiltområde för att uppnå en given total effekt. del kan regering och riksdag initiera de förändringar som behövs. Ibetydande utsträckning måste dock fömyelsen komma via arbetsmarknadens parter 1.1 Utvecklingen 1994-95 2 1.2 Den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv 14 1993/94:150 Bilaga1.1 6.2Öppen arbetslöshet ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder 7.1Lönebildningen i i etthistoriskt perspektiv 73 73 75 77 9 Hushållens ekonomioch privat konsumtion 9.2Privat konsumtion och spairande 9191 94 96 99 101 U Denoffentliga sektorn 104 Prop. 11.1 Denkonsoliderade offenfliga sektom 104 Bilaga 1.1 11.2 Stoten inkl. sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringaraa 111 11.3 AUmänna pensionsfonden 113 11.4 Den kommunala sektora 113 12.1 Den intemationella ränte- ochvalutakursutvecklingen 117 12.2 Den svenska ränte- ochvalutakursutvecklingen 122 12.3 Stotens upplåning 125 12.4 Kreditmarknadens utveckling 127 12.5 Utvecklingen på aktiemarknaden 128 13 Medelfristiga scenarier 130 13.3 Den interaationella utvecklingen 134 13.4 Den svenska utvecklingen 136 14 Den offentliga skulden 173 14.3 Olika skulddefinitioner 180 14.4 Skuldutvecklingen fram till år1999 182 14.5 Den interaationellaskuldutvecklingen 186 14.6 EU och den offenfligaskuldsättningen 190 15 Arbetsmarknadens funktionssätt 193 15.1 Tillfälliga faktorers bidrag tilllöneutvecklingen 193 15.2 Hur kan arbetsmarknaden förändras? 2.1Brattonationalproduktensutveckling i vissa 22 2.2Konsumentpriseroch arbetslöshet i vissa 23 2.3Denkonsoliderade offentliga sektoras finansiella sparande 24 3.1 Exportmarknadstillväxt,relativa priser, marknadsandelar och export av bearbetode varor 35 3.2Importvägdefterfrågan på bearbetode varor 38 3.3Export ochimport av varor 38 4.2Industrinsröriiga kostnader, produktpriser, marginaler per producerad enhet samt brattoöverskottsandel 48 5.1 Importpenetrationskvot för denprivato tjänstesektora och för industrin 55 6.1Antaletsysselsatto i olika branscher 60 6.2Produktion ochsysselsättning i timmar 61 6.3Procentuellförändring av arbetskraftsutbudet 62 6.4Relativarbetslöshet i olika åldrar 64 6.5 Antalpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 65 7.1 Timlöner och arbetskraftskostnader 69 8.2Bidrag tillskillnad i KPI-förändring mellan 1994 9.1 Hushållssektorasdisponibla inkomster, konsumtion och sparande 81 9.3Inkomstöverföringarfrån offentlig sektor till hushåll 84 11.1 Förändring av den offentliga sektoms finansiella 11.2Den offentligasektoms inkomster och utgifter 107 1993/94:150 Bilaga 1.1 11.5Stoten inkl.sjuk-och arbetslöshetsförsäkringama 112 Prop. 11.6AUmännapensionsfonden 113 Bilaga 1.1 11.7Den kommunalasektoms inkomster och utgifter 115 13.1Utvecklingen iOECD 1993-1999 135 13.3Produktion,produktivitet och investeringar, årsgenomsnitt 1996-1999 141 13.4Försörjningsbalansenmed vissa nyckeltal enligt altemativet med medelhög tillväxt 142 13.5Den offenfligasektoms finanser 147 13.7Försörjningsbalansenmed vissa nyckeltal enligt altemativet med hög tillväxt 156 13.9Den offentligasektoras finanser vid alteraativa tillväxttakter 159 13.10Hushållssektorasfinanser vid alteraativa tillväxter 161 13.11Försörjningsbalansenmed vissa nyckeltol enligt alteraativet med låg tillväxt 164 13.12Företogssektorasfinanser vid alteraativa tillväxter 168 13.13Brattosparandeoch bytesbalans vid alteraativa tillväxter 169 14.1 Finansiell skuldsättning 1993 i den offentliga sektom 181 15.1 Beräkning av den strakturella löneglidningen 1992 1.1 Produktion i industrin och i övriga ekonomin 3 1.2BNP, export,privat konsumtion och brattoinvesteringar 5 1.4BNP ochproduktivitet i 1981-1995 12 1.5Finansielltsparande i privat och offentlig sektor samt bytesbalans 13 1.6Öppetarbetslösa samt personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspoitiska åtgärder1980-1999 16 1.7Offenfligasektoras utgifter och inkomster 17 1.8Den offenfligasektoras finansiella nettostäUning 19 2.1BNP-tillväxt iUSA, och västra 21 2.2Inflation,tillverkningsindustrins kapacitetsutnyttjande och långa räntor i 27 2.3Inflation ochtillverkningsindustrins kapacitetsutnyttjande i västra 29 3.1 Marknadsandel och relativpris förexporten av 4.2Industrinsarbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 1980-1995 46 4.3 Industrins brattomarginal 1980-1995 49 5.1 Arbetade timmar i privat tjänstesektor 52 6.1Antal varseloch antal nyanmälda lediga platser 57 6.3Öppetarbetslösa samt personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder 63 7.2Nominelltimlön inom industrin 72 9.3Hushållensförväntningar om ekonomin om 9.4 Hushållensförväntningar om arbetslösheten 10.1 Procentuell förändring av investeringar och produktion i näringslivet 94 10.2Antal outhyrdalägenheter resp. antal påbörjade lägenheter 96 10.4Byggnadsinvesteringarper sektor 1970-1995 100 10.5Lagerstockar iförhållande tUl produktion 102 Prop. 10.6BNP-utvecklingoch lagerbidrag 103 Bilaga 1.1 11.1 Den offentliga sektoras fmansiella sparande 11.2 Den offenfliga sektoras finansiella nettoställning 108 12.4Kronansdepreciering från nov. 12.5Bankeraaskreditförluster och resultat 127 13.1Brattonationalproduktoch trend 1985-1995 133 13.2BNP-tillväxtenoch dess användning enligt alteraativet med medelhög tillväxt 139 13.3BNP-flllväxtenoch dess användning 1996-1999 139 13.4Underliggandeutbud och reguljär sysselsättning i förhållande till befolkningen ,enligt alternativet med medelhög tillväxt 145 13.6Brattosparandeoch bytesbalans 1970-1999 152 13.8Investeringari förhållande till BNP 155 13.9Underiiggandeutbud och reguljär sysselsättning i förhållande till befolkningen ,enligt alternativet med hög tillväxt 157 13.10FinansieUtsparande i offenflig sektor 1990-1999 159 13.11Primärtfinansiellt sparande i offentlig sektor 13.12Underliggandeutbud och reguljär sysselsättning i förhållande till befolkningen ,enligt alternativet med låg tillväxt 165 13.14Brattonationalproduktoch trend 1985-1999 171 14.1 Denoffentliga sektoras skulder i och 14.3Den offentligasektoras skuldutveckling vid medelhög () tillväxt 183 14.4Den offenfligasektoms nettoskuldutveckling i tre 14.5 Utvecklingenav skuldkvoten och dess bestämnings faktorer i 188 industrins olika delbranscher 1993 195 Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /95 1998/99 1 samL Nr 150. Långsiktig konsekvenskalkyl för BUaga'i'f''''' perioden /95 - 1998/99 Denlångsiktiga konsekvenskalkylen (LK:n) som här presenteras visar utgifts- ochinkomstutvecklingen /95 - 1998/99 till följd av redanfettode beslut och gjorda åtoganden. LK:n är således inte någon prognos överden framtida utvecklingen. Dess syfte är att utgöra ett av regeringens underlagvid utformningen av den långsiktiga utgiftsstrategin. LK:nbestor av tre delar: en huvudtext, ett appendix samt en tobell-bilaga. 1huvudtexten redovisas en samlad konsekvensberäkning av den offentliga sektornsutgifter och inkomster utifrån tre olika antogandebilder för den ekonomiskautvecklingen. Huvudtexten är uppdelad i separate avsnitt för stetsbudgeten,övriga steten, AP-fonden respektive kommunerna samt hela offenfliga sektom. 1avsmtt 4 finns dessutom en redovisning över stotens samlade utgifter på olikaområden. I huvudtexten finns, föratom redovisningen av utvecklingen underLK-perioden, i de flesto avsnitt även en redovisning av utvecklingen underperioden /89 -1993/94. Iappendixdelen redovisas utgiftsutvecklingen för respektive departement underLK-perioden. 1 tobellbilagan återfinns sifferanderlaget för texter och diagram. Framstollningenbygger på material från departementen och myndigheter Finansdepartementetsekonomiska avdelning svarar för de antoganden om den ekonomiska utvecklingensom ligger till grund för beräkningama. De tre antogandebilderaa redovisas merutförligt i den reviderade nationalbudgeten, bilaga 1.1 i denna proposition. LK-beräkningaraahar gjorts på budgetovdelning. DepartementsekreterarenKarin har lett den grapp som arbetet fram LK:n. Riksdagsbeslut t.o.m.13 april 1994 har beaktets. Innehåll: p-p- 1993/94: 150 Långsiktig konsekvenskalkyl för perioden /94 - 1997/98 1 Den långsiktiga konsekvenskalkylen 1994/95-1998/99 9 2 Stetsbudgetens utveckling............................ 21 2.2Stetsbudgetensinkomster /89 - 1998/99 23 2.2.1 Historisk utveckling /89 - 1993/94 i löpande priser .......................... 24 1994/95 - 1998/99..................... 25 2.2.3............................................ Avgiftsinkomsterftån förvaltnings myndigheter ................................ 29 2.3 Stotsbudgetens utgifter /89 - 1998/99 30 2.3.1Historiskutveckling /89- 1993/94 31 1994/95 - 1998/99..................... 32 2.3.4Utgiftemafördelade på realekonomiska kategorier 36 3 Stetens utgifter fördelade på politikområden, 1988/89 - 1998/99.................................... 41 3.3Sjuk- ocharbetsskadeförsäkring m.m.. 52 3.6Bidrag frånsteten till kommunsektora.. 59 3.7Utbildning ochforskning....................... 62 skatt och tull.......... 73 3.14Vård ochomsorg .............................. 80 3.15Närings- ochjordbrukspoUtik............... 82 3.1Centralförvaltning ............................ 85 Prop. 3.2Fritidsverksamhetoch kulttir ............. 86 BUaga 1.2 3.20Samhällsplaneringoch regional utveckling 92 3.21Miljöskydd,naturvård och energi ...... 94 4 Stetens inkomster och utgifter utanför stetsbudgeten exkl. AP-fonden ............ 97 5 Stetens lånebehov och skuld ..................... 102