prop · GG03193 · 1993-03-25 00:00:00 — om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Regeringen föreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokollet . I propositionen föreslås att registerhanteringen inom den allmänna sjukförsäkringen på lokal nivå lagregleras. Lagförslaget innebär att ett sjukförsäkringsregister får föras med hjälp av automatisk databehandling (ADB) för varje lokalkontors verksamhetsområde inom den allmänna försäkringskasseorganisationen. Registren får i första hand användas av försäkringskassorna som ett stöd vid handläggningen av sjukpenningärenden och vissa andra sjukförsäkrings- och sjuklöneärenden samt för försäkringskassornas rehabiliterings- verksamhet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Registren skall också få användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering av försäkringskassornas verksamhet och för att framställa statistik över den verksamheten. Ett lokalkontors sjukförsäkringsregister skall i huvudsak bara få innehålla uppgifter om försäkrad som genom inskrivning hör till lokalkon- toret. är registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som förs inom område. I den föreslagna lagen anges vilka uppgifter som får tas in i ett register. Förutom den försäkrades namn, personnummer och adress får ett register innehålla ett flertal andra uppgifter om den försäkrade. Dessa uppgifter skall vara mycket kortfattade. Uppgift om diagnos och sjukdomsorsak får inte registreras. Lagförslaget innehåller bestämmelser till skydd för den enskildes integritet. Bl.a. föreslås att endast det lokalkontor som för registret skall få ha terminalåtkomst till registret. Vidare upptar lagförslaget bestämmelser om utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp, informationsskyldighet för den registeransvariga samt gallring av uppgifter ur registret. Lagen om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna föreslås träda i kraft . Lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Härigenom föreskrivs följande. 1 § Varje lokalkontor inom en allmän försäkringskassa får för de ändamål som anges i 2-6 §§ med hjälp av automatisk databehandling föra ett sjukförsäkringsregister för sitt verksamhetsområde. Den försäkringskassa som enligt särskilda bestämmelser prövar frågor om förmåner för sjömän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får för samma ändamål föra ett sjukförsäkringsregister över sjömän. 2 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för hand- läggning av ärenden om inskrivning hos , fastställande av sjukpenninggrundande inkomst samt rätt till och utbetalning av 1. sjukpenning, sjukpenningtillägg, ersättning för merutgifter vid resor till och från arbetet och rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän och motsvarande äldre bestämmelser, 3. ersättning för kostnader för sjuklön som avses i 16 § lagen (1991:1047) om sjuklön samt ersättning vid tvist om sjuklön enligt 20 § samma lag. 3 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för hand- läggning av ärenden om rehabilitering enligt 22 kap. 3, 5 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. 4 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för för- beredande åtgärder för handläggning av ärenden som avses i 2 och 3 §§. 5 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för egen och för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamhet enligt 2 och 3 §§ och för framställning av statistik över den verksamheten. 6 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för hand- läggning av ärenden om försäkring enligt 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön samt enligt lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader. 7 § är registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som förs inom kassans ansvarsområde. 8 § Ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får innehålla uppgifter om den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och som genom inskrivning i tillhör eller har tillhört lokalkontoret. Det sjukförsäkringsregister som förs av en försäkringskassa enligt 1 § andra stycket får innehålla uppgifter om sjömän för vilka den prövar där angivna förmåner. 9 § Om ett lokalkontor har fått ett uppdrag att pröva frågor om förmåner, ersättningar eller rehabilitering som avses i 2 och 3 §§, får detta lokalkontors sjukförsäkringsregister innehålla uppgifter om den som uppdraget avser. När uppgifterna inte längre behövs där, skall de överlämnas till det lokalkontor som han eller hon genom inskrivning i försäkringskassa hör till. Därefter får i registret bara anges personnummer, namn, beslut och uppgifter som avses i 14 § 3 och 5. Bestämmelserna i första stycket skall även tillämpas i fråga om den försäkringskassa som avses i 1 § andra stycket. 10 § Ett sjukförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om den som i andra fall än som avses i 8 och 9 §§ förekommer eller har förekommit i ärende som avses i 2 och 3 §§ hos den som för registret. 11 § För en person som avses i 8-10 §§ får i ett sjukförsäkringsregister anges följande allmänna ärendeuppgifter: 1. personnummer och namn, 2. adress och telefonnummer, 3. medborgarskap, 4. folkbokföringsfastighet och folkbok- föringsort, 5. sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, 6. karenstid. 12 § Utöver de allmänna ärendeuppgifterna får i ersättningsärenden som avses i 2 § 1-3 i ett register anges 1. tidpunkt för sjukanmälan, 2. sjukperiod, 3. uppgiven grad av nedsatt arbetsför- måga, 4. den försäkrades yrke och arbetsupp- gifter, 5. förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare, 6. sjukskrivningsperiod, 7. arbetsgivares namn, adress, telefon- nummer, organisations- eller per- sonnummer, arbetsställe, arbets- ställenummer eller fartyg samt näringsgren, 8. förekomsten av anmälan om skada som avses i 2 § 2 samt tidpunkten då sådan skada inträffat, 9. sjuklön och sjuklöneperiod, 10. anledning till att ersättningsären- det avslutats. 13 § I ärenden om rehabilitering som avses i 3 § får i ett register dessutom anges 1. förekomsten av rehabiliteringsutred- ning, ansökan om rehabiliteringser- sättning och fastställd rehabilite- ringsplan, 2. förekomsten av annan utredning än rehabiliteringsutredning, 3. arten av och tidpunkter för föres- lagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. 14 § Utöver de uppgifter som anges i 11 * 13 §§ får ett sjukförsäkringsregister innehålla uppgifter om 1. inkomster och andra förhållanden som har betydelse för att bestämma sjukpenninggrundande inkomst, sjuk- penning samt de övriga förmåner och ersättningar som avses i 2 §, 2. förhållanden som har betydelse för utbetalning av förmåner och ersätt- ningar som avses i 2 §, 3. tidpunkter för andra registrerade förhållanden än dem som avses i 12 § 1, 2, 6, 8 och 9 samt 13 § 3, 4. och domstols avgörande såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tilläm- pats samt förekomsten av överklagan- de av sådant avgörande, 5. de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att till- godose ändamålen med ett register. 15 § En registrering enligt 11 * 13 §§ och 14 § 1-3 och 5 får inte innehålla uppgifter om att den som registreringen avser misstänks eller har dömts för brott, avtjänar eller har avtjänat straff, undergår eller har undergått annan påföljd för brott eller är eller har varit föremål för annat tvångsingripande för vård eller omsorg. Detta gäller också uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, omdömen eller andra värderande upplysningar i fråga om den registrerade. 16 § Terminalåtkomst till ett sjukförsäkringsregister får endast finnas hos det lokalkontor som enligt 1 § första stycket får föra registret eller, såvitt avser register enligt 1 § andra stycket, den försäkringskassa för vars verksamhet registret förs. 17 § Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till ett annat lokalkontor, om den registrerade genom inskrivning i försäkringskassa hör till det kontoret eller om uppgifterna annars behövs där i ett ärende som avses i 2 och 3 §§ och som gäller den registrerade. Uppgifter i det sjukförsäkringsregister som avses i 1 § andra stycket får under samma förhållan- den lämnas ut på sådant medium till ett lokalkontor. Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till den försäkringskassa som avses i 1 § andra stycket, om uppgifterna behövs där i ett ärende som avses i 2 och 3 §§ och som gäller den registrerade. 18 § Uppgifter som avses i 11 § 1 och 2, 12 § 1 och 7 såvitt avser arbetsgivares namn och adress samt 14 § 2, 4 och 5 får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till för verkställighet av beslut i ärenden som avses i 2 § och för utförande av andra adminstrativa åtgärder i sådana ärenden samt som underlag för beslut i ärenden om andra ersättningar och förmåner än som avses i 2 §. Uppgifter som avses i 11 § 1 och 12 § 8 får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till för handläggning av ärenden enligt lagen (1957:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser. I övrigt får uppgifter i ett sjukförsäkringsregister endast lämnas ut på medium för automatisk databehandling till den centrala förvaltningen (centralkontoret) hos den försäkringskassa inom vars ansvarsområde registret förs och till för tillsyn, uppföljning och utvärdering av sådan verksamhet som avses i 2 och 3 §§ eller för framställning av statistik över den verksamheten. 19 § I ett sjukförsäkringsregister får som sökbegrepp användas uppgifter som avses i 11 § 1, 2 såvitt avser adress, 4 och 5, 12 § 1, 2, 4, 6, 7, 8 såvitt avser förekomsten av anmälan om skada, 9 och 10, 13 § 1 och 3 samt 14 § 4. Uppgifter som avses i 12 § 7 samt 13 § 1 och 3 får dock bara användas som sökbegrepp i rehabiliteringsärenden som avses i 3 § samt för uppföljning och utvärdering av sådan verksamhet som avses i 2 och 3 §§ och för framställning av statistik över den verksamheten. Som sökbegrepp får dessutom, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, användas uppgifter som avses i 14 § 3 och 5. 20 § Uppgifter som avses i 13 § skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats. Andra uppgifter i ett sjukförsäkringsregister skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats. Detta gäller dock inte för uppgifter som avses i 11 § 1-4 och 6 så länge den försäkrade genom inskrivning skall tillhöra det lokalkontor som för registret eller, såvitt avser register enligt 1 § andra stycket, så länge den försäkrade är . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i första stycket såvitt gäller bevarandet av ett urval av material för forskningens behov. Sådant material skall överlämnas till en arkivmyndighet. 21 § skall se till att personer som omfattas av ett sjukförsäkringsregister får information om registret. Informationen skall innehålla upplysning om 1. ändamålen med registret, 2. de uppgifter som registret får innehålla, 3. de sekretess- och säkerhetsbestäm- melser som gäller för registret, 4. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt datalagen (1973:289), 5. de begränsningar i fråga om termi- nalåtkomst, utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehand- ling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , Föredragande: statsrådet . Proposition om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Socialförsäkringen utgör en central del av samhällets ekonomiska trygghetssystem. Den består av ett antal olika grenar såsom sjukförsäkringen, folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension (ATP) och ar- betsskadeförsäkringen. Till sjukförsäkringen hör vidare frågor om rehabilitering. De allmänna försäkringskassorna handlägger enskilda ärenden inom socialförsäkringen på regional och lokal nivå. Bestämmelserna om allmänna försäkringskassor finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det finns 25 allmänna försäkringskassor i landet. I finns en styrelse där ordförande och vice ordförande utses av regeringen. Huvuddelen av den verksamhet som innebär kontakt med de försäkrade sker vid något av de cirka 400 lokalkontoren. Styrelsen beslutar huvudsakligen i frågor om budget, organisation, personal och lokaler. Beslut i vissa socialförsäkringsfrågor fattas av socialförsäkringsnämnder som är förtroendevalda och där ordföranden utses av regeringen. I ärenden som inte avgörs av styrelsen eller socialförsäkringsnämnd fattas beslut av en tjänsteman hos . Det stora flertalet försäkringsärenden avgörs genom tjänstemannabeslut. Hos försäkringskassorna finns omkring 15 000 tjänstemän, varav arbetar vid lokalkontoren. Central förvaltningsmyndighet inom socialförsäkringen är Riksförsäk- ringsverket. Verket skall enligt sin instruktion särskilt svara för den centrala ledningen och för tillsynen av de allmänna försäkringskassornas verksamhet samt verka för att socialförsäkringssystemet tillämpas lik- formigt och rättvist samt att aktiva åtgärder vidtas för att minska behovet av långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar. svarar också för handläggning av ärenden enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och vissa äldre författningar. För och de allmänna försäkringskassornas ad- ministration av socialförsäkringen finns ett centralt ADB-system hos . är genom terminaler anslutna till den centrala anläggningen via ett gemensamt kommunikationsnät. Det nuvarande ADB-systemet byggdes upp . I de senaste årens budgetpropositioner har konstaterats att försäkringskassorna har behov av ett förbättrat och moderniserat ADB-stöd för att kassorna skall klara de ökade krav som ställs på dem. Ett förbättrat ADB-stöd väntas leda till såväl minskade försäkringskostnader som lägre administrationskostnader. I kompletteringspropositionen (prop. 1991/92:150 bil. I:3) anfördes att inriktningen vid en modernisering av socialförsäkringens ADB-system bör vara att ge ett ändamålsenligt lokalt verksamhetsstöd vid försäkringskassorna samtidigt som det är av yttersta vikt att den enskildes personliga integritet skyddas. Utredningen om socialförsäkringsregisterlag redovisar i delbetänkandet Lokala sjukförsäkringsregister (SOU 1991:9) förslag i fråga om inrättande av lokala sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna jämte särskild lagreglering i form av en registerlag. En sammanfattning av utredningens betänkande bör fogas som bilaga 1 till protokollet i detta ärende. Utredningens författningsförslag bör fogas till protokollet som bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstansernas synpunkter redovisas under respektive avsnitt i min föredragning. En förteckning över remissinstanserna bör fogas till protokollet som bilaga 3. En remis- sammanställning har upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr S91/793/F). I den nämnda kompletteringspropositionen uttalades att ytterligare överväganden behövde göras innan ställning kunde tas till utform- ningen av det framtida datorstödet. Som en viktig förändring i förhållande till utredningsförslaget framhölls därvid att diagnosregistrering på ADB-medium när det gäller enskilda personer inte skall få förekomma. Mot den bakgrunden uppdrog regeringen åt Riksförsäkrings- verket att i nära samarbete med försäkringskassorna närmare utreda moderniseringen av det lokala ADB-stödet. har redovisat utredningsresultatet i en rapport . sammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. I årets budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 6) har regeringen anmält sig dela uppfattning om behovet av ett förbättrat lokalt ADB-stöd. Det förbättrade ADB-stödet väntas innebära betydande kostnadsminskningar inte bara adminstrativt utan även avseende försäk- ringsutgifterna och samhällsekonomiskt i vidare bemärkelse. Vissa förslag har lagts fram i fråga om medel för inrättande av lokala databaser under förutsättning av att sedemera beslutar om en sjukförsäkringsregister- lag. Som anförts i budgetpropositionen avser regeringen att tillsätta en beredning som skall utreda möjligheterna att flytta över huvudansvaret för sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna till arbetsmarknadens parter. Direktiv avses att utfärdas. Den aviserade förändringen av sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna betyder inte enligt min mening att behovet av ett förbättrat ADB-stöd hos försäkringskassorna blir mindre angeläget. Jag anser att den inledda moderniseringen av det lokala ADB-stödet bör fortsätta i den takt som planerats och att försäkringskassornas registerhållning bör lagregleras. I det följande (avsnitt 3) kommer jag att närmare utveckla behovet av ett förbättrat ADB-stöd hos försäk- ringskassorna. Inom har upprättats ett förslag till lag om sjukför- säkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Datainspektionen har avlämnat ett yttrande enligt 2 a § datalagen (1973:289). Inspektionen har därvid godtagit att lokala sjukförsäkrings- register inrättas i enlighet med förslaget. Datainspektionens yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslag till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Det till Lagrådet remitterade lagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6. Förslaget överensstämmer med det förslag som Datainspektionen yttrat sig över. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 7. Jag har gjort några redaktionella ändringar i det remitterade lagförslaget. 2 Nuvarande ADB-stöd och ärendehandläggning inom sjukförsäkringen 2.1 Det centrala datasystemet I det centrala datasystemet för socialförsäkringen ingår bl.a. ett sjukförsäkrings-, ett pensions- och ett bidragsregister. innehåller uppgifter om sjukförsäkrade och andra som är berättigade till dagersättning i form av sjukpenning, havandeskapspenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, frivillig sjukpenning, utbildningsbidrag, kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), dagpenning till värnpliktiga m.fl., närståendepenning och smittbärarpenning. om- fattar uppgifter om allmän pension, delpension samt arbetsskade- och yrkesskadelivränta. innehåller uppgifter om allmänna barnbidrag och bidragsförskott. Den centrala anläggningen utnyttjas efter beslut i enskilda ärenden av för beräkning, beslutsexpedition och utbetalning. handhar datordriften samt förvaltar och utvecklar systemen. Registren i det centrala datasystemet förs med stöd av tillstånd av Datainspektionen. är registeransvarig myndighet. 2.2 Innehållet i det centrala sjukförsäkringsregistret Det centrala sjukförsäkringsregistret innehåller uppgifter om samtliga inskrivna försäkrade. Dessutom innehåller registret uppgifter om vissa personer som är försäkrade men inte inskrivna i försäkringskassa. För varje person som antecknats i registret finns uppgift om bl.a. * personnummer och namn * adress (även vistelseadress) * civilstånd * nationalitet för icke svenska medborgare * tidpunkt för utlännings förvärv av svenskt medborgarskap * försäkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven och det lokalkontor som han tillhör samt den tidpunkt från vilken dessa uppgifter gäller * sjukpenninggrundande inkomst, uppde- lad på inkomstslag samt årsarbetstid * karenstid * pensionsgrundande inkomst * frivillig sjukpenningförsäkring * skatteavdrag * koder för olika typer av pensionsförhållanden * hinder för utbetalning av ersättning på grund av t.ex. värnplikt, häktning eller intagning i kriminalvårdsan- stalt (s.k spärrmarkering) * om särskild sekretessprövning skall göras * beslut om införsel och utmätning som skall beaktas vid utbetalning av ersättning * vilka utbetalningar som gjorts. Förutom uppgift om pågående ärenden finns i registret uppgift om ersättningsärenden som avslutats och de två närmast föregående åren. Äldre ersättningsfall lagras på mikrofiche. uppdateras regelbundet med uppgifter från Riks- skatteverket, , , , m.fl. Dessutom förses registret med aktuella pensionskoder från pensionsregistret och med uppgifter från försäkringskassorna om ändrad sjukpenninggrundande inkomst m.m. 2.3 ADB-stödet hos försäkringskassorna Uppgifterna i sjukförsäkringsregistret är via terminaler av persondatortyp tillgängliga för personal. Med hänsyn till att registret innehåller personlig information begränsas de anställdas tillgång till registerinformationen med hjälp av ett s.k. behörighetssystem. Detta innebär att varje anställd får tillgång till endast den information som behövs för att fullgöra en viss arbetsuppgift. Uttag ur registret kan endast ske genom vissa i förväg fastställda transaktioner, de s.k servicerutinerna. Försäkringskassorna har möjlighet att ändra uppgifter i registren och initiera olika åtgärder genom terminaltransaktioner. Vid handläggningen av ett sjukfallsärende matas själva sjukanmälan in på en terminal vid ett lokalkontor för vidare befordran till den centrala ADB-anläggningen i . Därifrån sänds blanketten "Försäkran för sjukpenning" till den försäkrade. På blanketten anges bl.a. fr.o.m. vilken dag den försäkrade skall förete läkarintyg för att få sjukpenning. Vidare anges storleken på sjukpenningen per dag och vissa andra ADB-registrerade uppgifter. När handläggaren på lokalkontoret fattat beslut om att bevilja sjukpenning matar handläggaren in beslutsunderlaget på terminalen. Expeditionen av beslutet och utbetalningen av sjukpenningen sker sedan via den centrala anläggningen i . I vissa fall utfärdas beslut från centralanläggningen utan någon inmatning av beslutsunderlag från . Detta är t.ex. fallet då meddelat ADB-avdelningen att en försäkrad tagits in i av fängelsedom . Den försäkrades sjukförsäkring ändras då automatiskt till att omfatta endast sjukvårdsersättning. Inkomstförfrågan skickas automatiskt ut i vissa fall, t.ex. när en person fått hel eller halv pension. Servicerutinerna innebär att försäkringskassorna kan ta dataregistren till hjälp för vissa bevakningsåtgärder. I sjukförsäkringsärenden kan det t.ex. gälla fråga om att ge in läkarintyg eller om särskild kontroll av sjukpenninggrundande inkomst beträffande försäkrad som tidigare lämnat felaktiga uppgifter om sina inkomstförhållanden. En bevakning kan även avse en utsänd in- komstförfrågan eller en s.k. vilande sjukpenninggrundnade inkomst. Maskinella bevakningsrutiner möjliggör också för försäkringskassorna att få underlag för att sätta i gång bl.a. rehabiliteringsut- redningar i sjukpenningärenden som pågått eller att få uppgift om sjukfall som behöver utredas. När sjukförsäkringsregistret tillförts en uppgift som kan tänkas vara av betydelse för t.ex. ett ersättningsärende, ett inskrivningsförhållande eller beslut om sjukpenninggrundande inkomst får meddelande om detta. Meddelande lämnas också till om det vid en maskinell kontroll i det centrala registret skulle visa sig att en tillförd uppgift är felaktig eller behöver kontrolleras. I övrigt kan dataregistret användas för maskinell utskrift av intyg om ersättning från , kontrolluppgift m.m. 2.4 register hos försäkringskassorna För bevakning av ärenden som inte kan bevakas maskinellt har försäk- ringskassorna bevakningsregister. Ett sådant fall är t.ex. när begär uppgift från en arbetsgivare. Hos försäkrings- kassorna finns också dagersättningsregister för bl.a. sjukfallsärenden. Sistnämnda register används i sådana fall där läkarintyg krävts för sjukpenning.