prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — -De generella stetsbidragen tillkommunsektom antes vara nominellt oförändrade . Inkomstsidan: Prop. - Inkomstemaredovisas bratto och i löpande priser om inget annat anges. - Indexeringenav punktskattema, dvs. uppräkningen av skattesatsen med inflationen, som beslutedes av och som utgör en del av regeringens saneringsprograrii, upphör enligt pro positionen 1998. Därefter beräknas att skatten.tes ut med det belopp som gällde vid utgången av 1998. De punktskatter som inte regleras i ovan nämnda proposition har inte räknats upp med hänsyn till in flationen. -Kommunalskattesatsen som använts vidberäkningarna feststelldes till . Denna skattesats harsedan använts för hela beräkningsperioden. -En bedömning av festighetemas värdesamt de texeringar som sker är inlagda i beräkningama. Denrullande taxering på festighetsskatten, som har aviserats men inte beslutets,ingår således inte i inkomstberäkningen. Saneringsprogrammets besparing på festighetsskattenligger med som en neddragning av tUlkommande utgiftsbehov och redovisas därmedpå utgiftssidan. - Inkomsterfrån evenmella försäljningar av stetliga företeg ingår inte, med undanteg för , i beräkningaraa. 1.3 Samhällsekonomisk bakgrund Prop. Densamhällsekonomiska bakgranden och de tre alteraativ som använts iLK-beräkningaraa är hämtede från de medelfristiga kalkylerna i den revideradenationalbudgeten (bilaga 1.1 i denna proposition). Skillnaden mellan de treolika altemativen förklaras enbart av inhemska fektorer, framför allt hur välarbetsmarknaden fungerar. De internationella föratsättningama antas varadesamma, liksom den inhemska utvecklingen i utgångsläget. I alternativet medmedeUiög tillväxt är beskrivningen av hur den svenska ekonomin antes fungeramer utförlig. Denna beskrivning är till viss del också giltig för de tvåalternativa tillväxtscenarios som presenteras i dette kapitel. Denoffentliga sektoms finansiella utveckling bestäms dels av olika politiskabeslut om inkomster och utgifter, dels av den samhällsekonomiska utvecklingenoch slutligen av demografiska fektorer Såvälinkomster som utgifter är avhängiga den ekonomiska aktiviteten. Ju högretillväxten är, desto högre blir också skatteinkomsterna. De viktigasteskattebaserna är lönesumman, som påverkas av löne-ochsysselsättningsutvecklingen, och den privato konsumtionen. Tillväxtenssammansättning är därför också av betydelse för skatteintoktema. På kort siktinnebär en större del löner och privat konsumtion i BNP ökade skatteinkomster.Samtidigt medför dette att vinstendelen reduceras, vilket kan begränsainvesteringarna och därmed den framtida tillväxten. Deoffenfliga utgifterna exkl. räntor följer till stor del aktivitetsutvecklingeni ekonomin. En hög tUlväxt medför - via ökad sysselsättmng - att utgifter fört.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder och arbetslöshetsunderstöd minskar. Deoffentliga utgiftema påverkar i sin tur efterfrågan i ekonomin. På kort siktleder ökade offentliga utgifter till en högre efterfrågan och, om det finnsledig kapacitet i ekonomin, till en högre produktion. Ökade utgifter tenderar åandra sidan, med stora offentliga underskott, att trots ledigkapacitet ökar inte den samlade produktionen då räntenivån drivs upp, vilkethämmar tillväxten. På påverkas tillväxten främst avproduktivitetens utveckling. Denintemationella ekonomin kännetecknades 1993 av att de stora industriländemabefenn sig i vitt skilda konjunkturfeser Uppgången leddes av och de övrigaAnglosaxiska ländema, medan utvecklingen inom Kontinenteleuropa stebiliserades.I väntes en fortsatt försämring av det ekonomiska läget 1994. Tillväxteninom området beräknas till 1994 för att sedan tillte något. Underandra beräknas den internationella utvecklingen bligynnsam. Då har de kontraktiva effekterna av de finansiella obalanserna tillstörste delen ebbat ut. Finanspolitiken i flertalet kommer dock attvara inrikted på budgetkonsolidering på medellång sikt. vilketkommer att vara en restriktion för tillväxten. Avregleringar och en Prop.1993/94:150 ökadintegration bör ändå möjliggöra en BNP-tiUyäxt på i genomsmtt BUaga 1.2 under 1995-1999 inom OECD-område;t. Marknadstillväxten beräknasöka med i genomsnitt . fortsattprioritering av prisstebilitet fömtses, varför KPI bedöms öka med Deninteraationella utvecklingen kan komma att bli avsevärt svagare om spänningarna mellan handelsblocken tillter,: med en ökad pro tektionism som följd. Det kan heller inte utesliites att de olika an passningsprocesser som pågår i många länder blir mer utdragna än vad som beräknats. En fortsatt relativt hög realränte j främst Kontinenfal- kan också komma att bromsa återhämtningen . Å andra sidan kan handeln komma att öka kraftigare. Dels kan de positiva effekterna från exempelvis och ;ha underskattets, dels kan de snabbt växande ekonomierna i Sydostesien få en ökande betydelse för . !Överhettningen i under 1980-tolets andra hälft drev upp kostnadslägetoch urholkade konkurrenskraften. När den internationella tillväxten dämpadesdrabbades den svenska exporten genom såväl en oförmånlig produkt- somländersammansättning. | Efter hand övergick kostnadskrisen till enefterfrågekris när den inheinska efterfrågan föll. Skattereformens ändradeavdragsmöjligheter, nedväxlingen av inflationstokten uten motsvarande nedgångi de nominella räntorna, tillgångs-marknadernas kollaps och ett försvagatarbetsmarknadsläge resulterade i en kraftig ökning av hushållssparandet.Hushållens sparkvot steg från - av den disponibla inkomsten 1989 till drygt7 % 1993, vilket ledde till ett fell för den private konsumtionen. En liknandeskuldsaneringsprocess har skett inom företegen, vilket påtogligt dämpatinvesteringsviljan. Lågkonjunkturen medförde ett kraftigt omvandlingstryck inäringslivet. Omfettende rationaliseringar har lett till en sterkproduktivitetsutveckling. har tillsammans med sänkte arbetsgivaravgifteroch den kraftiga deprecieringen av den svenska kronan markant förbättratkonkurrenskraften. Den relativa enhetsarbetskostnaden, som är ett jämförandemått på konstnadsutvecklingen inom den svenska industrin och dess konkurrenter,sjönk med 1993. Utvecklingen av ekonomin kännetecknadesav två parallella, mycket olikartade tendenser. Den konkurtensutsatte sektoraexpanderade, medan den skyddade sektora pressades tillbaka av den svagainhemska efterfrågan. Exporten ökade mycket kraftigt under det andra halvåret1993, som en viss StebiUsering av den inhemska efterfrågan kundeskönjas. Densvenska ekonomin verkar därmed definitivt ha passerat sitt bottenläge efter dendjupaste lågkonjunkturen . BNP-nivån var lägre 1993 än1990. Nedgången i den svenska ekonomin har varit betydligt djupare än i deallra fleste andra länder. Under1994 antes en fortsatt kraftig exportuppgång medföra att BNP Prop.1993/94:150 ökar med . När även den inhemska efterfrågan börjar öka BUaga 1.2 stiger tillväxten till 1995. Även om ekonomin återhämter sigkommer utvecklingen under återstoden av att präglas av underskotteni de offentliga finanserna och obalansen på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadensfunktionsförmåga är avgörande för utvecklingen Ivarje prognos över 1990-telets svenska ekonomi kommer bedömningar om arbetsmarknadensflexibilitet att vara avgörande för vilken tillväxt som nås. Vissa perioderunder 1970- och 1980-telen erhölls relativ god tillväxt och lågarbetslöshet. har ansetts ha en hög grad av reallöneflexibilitet, dvs.reallönerna har varit mycket känsliga för förändringar i arbetsmarknadsläget.Under den senaste lågkonjunkturen har synen på lönebildningen i viss månändrats. Trots den dramatiska försvagningen av arbetsmarknadsläget harlöneökningstekten tilltogit 1993. Det kan, till en mindre del, förklaras avstotistiska effekter som uppstor när sysselsättningens sammansättning ändraskraftigt. Utvecklingen måste trots dette uppfettos som oroväckande. Internationellaerferenheter från 1980-tolet i indikerar att arbetslösheten ärtrögrörlig, vilket innebär att den tenderar att festna på en hög nivå även närkonjunkturläget förbättras. Om utvecklingen skall se annorlunda ut i Sverigestoller det höga krav på löneflexibilitet och att arbetskraftens kompetensupprätthålls. Det fektum att nu har en rörlig växelkurs och en låginflationstokt iimebär delvis nya villkor att to hänsyn till vidlönebildningen. Lönebildningen har tidigare kännetecknats avnominallönestelheter nedåt (få nominella lönesänkningar), vilket riskerar attförsvåra önskvärda relativlönejusteringar Kompetensen hos de arbetslösa kanupprätthållas genom omfettningen av och inriktningen på en aktivarbetsmarknadspolitik i . Skillnadenmellan de tre realekonomiska scenarios som LK-beräkningaraa baseras påförklaras främst av antoganden om hur väl arbetsmarknaden fungerar. Ialteraativ antes en bristende löneflexibilitet. Löneökningstekten tillterunder perioden, trots en bestoende mycket hög arbetslöshet. Det förklaras avatt s.k. insiders inflytonde över lönebildningen ökar, vilket drabbar de somstor utonför den reguljära sysselsättningen. Lönema drivs upp så högt attefterfrågan på arbetskraft begränsas påtogligt. Lönebildningen kommer ialternativ också till stor del känntetecknas av kompensationstonkande,varför löneföljsamheten mellan olika sektorer stiger Nedgången i arbetslöshetblir ytterst begränsad. Utvecklingen kan dock blien annan. I altemativet med medelhög tillväxt antes att en visslöneflexibilitet råder Det finns fortferande inslag av nominallönesteUieternedåt och en viss löneföljsamhet mellan sektorer Efterfrågan på arbetskraftstiger med 270 000 personer under 1990-telets andra hälft. Nedgången iarbetslösheten begränsas dock av att arbetslo kraftenökan Utbudsuppgången förklaras dels av att aUt fler anser det Prop.1993/94:150 mödan värt att söka arbete, dels av att de utbildhingsinriktede arbets- BUaga 1.2 marknadspolitiska åtgärder där deltegama inte inräknats i arbetskraften dras ned successivt. Omanpassningarna till en låg inflationstokt hos ekonomins alla aktörer går fortare och en mycket hög grad av reallöneflexibilitet råder kan lönebildningen komma att te en tredje, gynnsammare bana. Förtroendet för den framtida ekonomiska utvecklingen förbättras därmed avsevärt. I altemativ beskrivs den ekonomiska utvecklingen i en situation då arbetsmarknaden är mer flexibel, där inga tendenser till flaskhalsar eller alltför höga löneökningar etc. uppston Alternativ baseras på ett antegande om den ekonomiska poHtik som kommer att föras, dvs. fortsatte stmkurella reformer krävs för att möjliggöra en sådan ut veckling, i Utvecklingenunder LK-perioden enligt alternativ Ialtemativ tillter, som nämnts ovan, löneökningstekten trotsden höga nivån på arbetslösheten. I dette altemativ med en dåligt fungerandearbetsmarknad präglas hushållens och företegens förväntningar av en fortsattosäkerhet. Förtroendet för den ekonomiska politiken försämras, vilketresulterar i stigande räntor . Därmed bromsas återhämtningen iekonomin . En större osäkerhet hämmar investeringsutvecklingenytterligare. Sparbenägenheten är fortsatt hög hos hushållen i ett historisktperspektiv, vilket begränsar utvecklingen av den private konsumtionen. Densamlade tillväxten uppgår till i genomsnitt per ån Produktionsökningengenerar en viss uppgång il efterfrågan på arbets kraft. Sysselsättningen stiger med i genomsnitt per ån Den svaga sysselsättningsökningen imiebär att arbetslösheten festnar på en mycket hög nivå - trots att BNP växer med ca 2 ,% i genomsnitt i följd. Ar 1999 är den öppna arbetslösheten tillsammans med andelen personer i åtgärder av arbetskraften. Utöver en sämre fungerande arbetsmarknad förklaras den svagare utvecklingen av arbetsmarknadsläget i alternativ av att en större del av produktions ökningen sker inom industrin, som med en högre genomsnittlig pro duktivitet än övriga ekonomin begränsar behovet av att öka sysselsätt ningen. ' Tabell1.1 Nyckeltal över den ekonomiska utvecklingen -1999 i alt. 2 -2,1 -1,5 KPI (årsgenomsnitt) politiska åtgärder, nivå 1993/94:150 BUaga1.2 Utvecklingenunder LK-perioden enligt alternativ Komplexiteteni ekonomin och de olika processer som pågår parallellt gör varje bedömning avden medelfristiga utvecklingen mycket osäker Bedömningen av utvecklingen -1999 i altemativ är baserad på en relativt väl fungerande arbetsmarknad sommedför ett ökat förtroende för ekonomin liksom för den ekonomiska politiken.Dette möjliggör en viss nedgång av räntenivåema. Skuldsaneringsprocessenberäknas i allt väsentligt vara avklarad. Osäkerheten om den framtidautvecklingen kommer att avte hos såväl hushåll som företeg. En flytandeväxelkurs för dock in ytterligare ett osäkerhetsmoment i bedömningen. Densvenska kronan antes fortsatte att apprecieras, i takt med att förtroendet förlåginflationspolitiken befästs. Även fortsättningsvis kommer tillväxten varaexportledd. Den svenska exportindustrin kommer emellertid inte kunna fortsättoatt vinna marknadsandelar i samma utsträckning, men en god internationellefterfrågan bäddar för en gynnsam exportutveckling. När förtroende för ekonomingradvis ökar, stiger åter näringslivets investeringar och den privatokonsumtionen. Den offentliga sektoms finansiella situation kommer att lägga enkraftig restriktion på den offentliga konsumtionens utveckling . Sammantoget beräknas BNP stiga med i genomsnitt per ånInflationstokten uppgår till . Då förväntos ändrade indirektoskatter och subventioner bidra till KPl-utvecklingen med 0,6 procentenheterper år. Arbetslösheten fortsätter att fella, men kommer ändå att ligga på enför svenska förhållanden mycket hög nivå mot slutet av perioden. Summan avöppet arbetslösa och deltogare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar fråndrygt 1994 tiU 1999. Tibell1.2 Nyckeltal över den ekonomiska utvecklingen -1999 i alt. ;7,2 -1,5 KPI (årsgenomsnitt) ,'3,2 '6,1 politiska åtgärder, nivå 1993/94:150 BUaga1.2 Engenomsnitflig tillväxt på är fiillt realistisk, sett från ekonominsproduktionssida. Det finns extremt gott om ledig kapacitet i ekonomin iutgångsläget. Anpassningar till följd av de strukturella reformer somgenomförts, t.ex. skattereformen samt sänkte ersättningsnivåer i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringama, har troligen fördröjts av den svaga efterfrågan.Det finns därför fömtsättningar för en gynnsam utveckling av både produktivitetoch arbetskraftsutbud . Kalkylerna innebär en gradvisnormalisering av kapacitetsutnyttjandet. bör inte medföra någon störterisk för störningar eller flaskhalsar av produktionen, men är dels avhängigt avhur stor utslagning av kapital som skett, dels investeringarnas omfettning ochinriktning . Avgörande för den ekonomiska utvecklingen är ocksåhur väl arbetsmarknaden och lönebildningen fimgerar (se ovan). Föratt tillväxtpotentialen i ekonomin skall kunna utnyttjas krävs att entillräckligt stor efterfrågan av inhemsk produktion skapas. En fömtsättningför kalkylen är att regeringens saneringsprogram genomförs. Den offentligakonsumtionen antes därför minska per ån Budgetbesparingar på 10miljarder kronor begränsar utvecklingen av hushållens disponiblainkomster och därmed också den private konsumtionen. Eftersom den totelakonsumtionen hålls tillbaka på dette sätt krävs en desto kraftigare expansionav export och investeringan I kalkylen blir en sådan expansion möjlig. Detkrävs dock att den internationella tillväxten blir god, att blir medlemi EU, samt att arbetsmarknad och lönebildning fungerar väl så att det penningpolitiskamålet om prisstebilitet kan upprätthållas. Utvecklingenunder LK-perioden enligt alternativ Ialteraativ fungerar arbetsmarknaden och lönebildningen bättre, vilketmedför positivare framtidsförväntningar Alternativet med hög tillväxt fömtsätterdock fortsatte strakturella reformer som förbättrar ekonomins funktionsförmåga.Förtroendet för den ekonomiska politiken ökar ytterligare. Det möjliggör enkraftigare nedgång av framför allt obligationsräntorna, men också av de korteräntorna. resulterari en något snabbare konsumtionsutveckling och en kraftigare Prop.1993/94:150 expansion av investeringarna. Hushållens sparkvot fellersuccessivt, från Bilaga 1.2 1999. Sammanteget konuner BNPatt växa med i genomsnitt . Produktionsuppgångenleder till en kraftig ökning av efterfrågan på arbetskraft. Sysselsättningenökar raed i genorasnitt , vilket påverkar lönesuraraan positivt.Arbetsmarknadens funktionsförmåga antes vara mycket god. Arbetskraftsbristeller flaskhalsar uppkomraer inte, uten lönebildningen och arbetsmarknadenberäknas vara så flexibel att arbetskraften kan omallokeras uten problem. Ialtemativ kommer lönespridningen att vidgas, eftersora en relativt stor delav sysselsättningsökningen sker inom den private tjänstesektorn därproduktiviteten och löneutvecklingen beräknas vara lägre än inom industrin. Enviktig föratsättning är att korapetensen hos de personer sora en period stottutenför den ordinarie arbetsraarknaden inte gått förlorad. Trots att utbudet avarbetskraft ökar raed koraraer den öppna arbetslöshetentillsammans raed andelen personer sora orafettes av arbetsraarknadspolitiskaåtgärder mer än halveras jämfört raed 1994. beräknas vara öppetarbetslösa och delte i olika åtgärden Tabell1.3 Nyckeltal över den ekonomiska utvecklingen - 1999 i alt. -2,1 -1,5 KPI (årsgenomsnitt) politiska åtgärder, nivå 2 Statsbudgetens utveckling' ; Underbudgetoret 1988/89 uppvisade stotsbudgeten ett litet, men dock ett överskott. Myckettock vare högkonjunkturen ökade inkomstema snabbt under slutet av 1980-talet.Samtidigt lyftes vissa investeringar ut från stotsbudgeten för att bl.a.finansieras via . Till följd av saidoförbättringen minskadeäven utgifterna för stotsskuldränton Underperioden /90 till 1992/93 försämrades.budgetsaldot återigen kraftigt. Denstörsto försämringen skedde i saraband raed nedväxlingen till en lägreinflationstokt i kombination med en snabbt växande arbetslöshet mellan 1990/91och 1992/93. Försämringen kan delvis förklaras av densärare konjunkmren samt den finansiella krisen sora lett till stora utgifterför insatser i det finansiella systemet. Prop.1993/94:150 BUaga 1.2 1988/89 - 1998/99. Diagram 2.1 Budgetsaldots utvecklmg Miljarderkronor i löpande priser och som procent av BNP 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 98/99 UnderLK-perioden sker en minskning av underskottet från ca 1994/95till ca 1998/99. Mätt sora andel av BNP minskarbudgettmderskottet från till . Budgetsaldotförbättras långsamraare raot slutet av LK-perioden då raan räknar med en vissavmattning av konjunkttiren. Underskottet är, trots förbättringen, fortferandebetydande 1998/99 och I de följande avsnitten, dvs. 2 - 9, kommer endastalternativ att beskrivas Beraknmgsresultaten i alternativ och 4 %redovisas i kapitel 10. stotsskuldenfortsätter att växa som andel av BNP . 1993/94:150Förbättringen av budgetsaldot förklaras främst av: BUaga 1.2 - Saneringsprogrammet för stotsfinansema som beräknasfå fiill effekt 1998. - att inga ytteriigare utgifter för insatser i detfinansiella systemet är beräknade , - successivt rainskade utgifter förarbetsmarknadspolitiska insatser, - anteganden om kraftigt minskande utgifter för asyl-och flyktingmottogning, - anteganden om en låg räntenivå och hög tillväxttaktunder LK-perioden. Diagram2.2 Inkomster och utgifter, brutto, /89 -1998/99. Miljarderkronor i löpande priser. Fraratill och med budgetoret 1989/90 följdes utgifter och inkoraster åt, dvs.budgetsaldot låg i stort sett kring noll. Från och med /91fortsatte utgiftema att öka medan inkomstema låg kvar på en relativt oförändradnivå för att sedan långsamt börja fella. Utgiftsökningen förklaras delvis avatt en stor andel av stetens utgifter styrs av automatik vilket innebär att deföljer någon ekonoraisk variabel, t.ex. inflationen. Ökad inflation lederdärmed autoraatiskt till ökade utgiften (Se vidare avsnitt 2.3.3). Att inkomstemabörjade feUa kan förklaras av skattereformen i korabination med en allt svagarekonjunkttiratveckling. Stigande arbetslöshet och fellande vinster inäringslivet bidrog till en kraftig minskning av skattebaserna. Budgetoren1992/93 och 1993/94 var skillnaden mellan inkomster och utgifter som störstvilket även innebar att budgettmderskottet var som störst under dessa ån Motslutet av LK-perioden beräknas inkorastema återigen närraa sig utgiftsnivån.Detto förklarasdels av en fortsatt strara finanspolitik som både minskar utgiftsnivån ochökar skatteinkomsterna, dels av en hög tillväxttokt och fellande arbetslöshetvilka båda bidrar till att skatteinkomsterna ökar. 1993/94:150 BUaga1.2 2.2 Statsbudgetens inkoinster 1988/89 - 1998/99 Stetsbudgetensinkomster indelas i skatter, inkoraster av stetens verksarahet, inkomster avförsåld egendom, återbetelning av lån samt kalkylmässiga inkomstenSkatteinkomsterna utgörs av fysiska och juridiska personers inkomstskatter,lagstedgade socialavgifter, skatt på egendora, raervärdesskatt samt övrigaindirekte skatten Med övriga inkoraster menas därmed alla inkomster som inte ärskatteinkomsten På stetsbudgetens inkomstsida redovisas vidare avutgiftema för sjukförsäkringen (inklusive föräldraförsäkringen) samt de totelautgifterna för arbetsskadeförsäkringen. Dessa försäkringsutgifter uppgår tillca 1994/95. Inkorasterna redovisas fortsättmngsvis bratto,om inget annat uppges. Påkort sikt leder hög nominell pris- och löneökningstekt till snabbt stigandeinkoraster, även om den reala tillväxten är låg. På lång sikt är det framförallt produktivitetsutvecklingen som avgör den ekonoraiska tillväxten och därmedutvecklingen av inkomstema. Diagram 2.3Statsbudgetens skatteinkomster, brutto, och övriga inkomster under perioden1988/89 - 1998/99. Miljarder kronor I löpande priser. i % av BNP ----- t40% Skatter i % av BNP 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 98/99 Budgetoret1994/95 beräknas skattema utgöra av stetsbudgetens inkorastenStetsbudgetens inkoraster, bmtto, ökar med i genomsnitt i löpandepriser raellan 1994/95 och 1998/99. Inkomstema utvecklas något långsammare änden nominella pris- och löneutvecklingen vilket förklaras i huvudsak av att denbesparing som görs på arbetsmarknadsområdet i enlighet med saneringsprogramraetleder till skattebortfell på stetsbudgeten. Skattemasoch avgiftemas andel av BNP, dvs. skatte- och avgiftskvoten, stiger svagtunder perioden och uppgår till av BNP 1998/99. förklaras tillstörste del av antegandet om pris- och löneökningar samt att finansplanensprogram för budgetförstärkning ligger med i sin heUiet vilket ökar skatte- ochavgiftsinkomstema netto med ca 7 miljarder kronon Skatte- och avgiftskvotenhålls tillbaka av att BNP-tillväxten i stor utsträckning bl.a. uppnås genoraatt svensk export utvecklas framgångsrikt sora investeringsvolymenökar. 1 det korte perspektivet innebär dette att inkomstema utvecklas relativtkonstant över perioden. Diagram 2.4 Statsbudgetens inkomster brutto under perioden1988/89 -1998/99. Miljarderkronor i löpande priser. Prop.1993/94:150 BUaga 1.2 "Juridiska personers skatt ■'Sociala skatter Skatt påegendom och avräkningsskatt 2.2.1 Historisk utveckling /89 - 1993/94 i löpandepriser MeUan 1988/89 och 1993/94 har stetsbudgetensbrottoinkomster minskat med i löpande prisen Enviktig förklaring till de minskande inkomstema är det försämradekonjunkturläget under senaredelen av perioden. De inkomstskategorier som ökar markant under Prop.1993/94:150 perioden är egendomsskattema, raervärdesskatten och övrigainkorasten BUaga 1.2 Egendorasskattemaökar med i genomsnitt i löpande priser raellan 1988/89 och1993/94. Ökningen förklaras bl.a. av att såväl stämpelskatten sora dentillfälliga orasättningsskatten på värdepapper höjts under perioden.Inkomsterna från mervärdesskatten ökade raellan 1988/89 och 1993/94 raed igenomsmtt i löpande prisen förklaras, föratom av en snabbökning av den private konsumtionen under andra hälften av 1980-telet, även avden breddning av mervärdes-skattebasen sora var en del av skattereforraen särathöjningen av mervärdesskattesatsema. Övriga inkomster ökar i genorasnitt raed28 % raellan 1988/89 och 1993/94. Ökningen förklaras av utförsäljningenav , och som tillsammans ökarför-säljningsinkorasterna raed 1993/94.