prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Ifråga om enskild näringsidkare och dödsbo skall fördelningsunderlaget enligt 5§ minskas med avsättningar till skatteutjänmingsreserv enligt lagen (1990:654)om skatteutjämningsreserv och med uppskovsbelopp enligt lagen (1990:655) om återföringav obeskattade reserver. Vidberäkning av fördelningsunderiaget enligt 5 § räknas som skuld avsättningar somgjorts enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, lagen (1954:40)om särskild fartygsfond, lagen (1967:96) om särskild nyanskaffningsfond, lagen(1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond för återanskaffningav fastighet och lagen (1981:296) om eldsvådefonder. 2.2 Förslag till Prop. Lag om expansionsmedel Bilaga 2 1 §I fråga om fysisk person som är skattskyldig för inkomst av näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om staflig inkomstskaft tas på sätt föreskrivs i denna lag hänsyn till en post betecknad expansionsmedel vid beräkning av inkomst enligt de nämnda lagarna. Vad nu sagts har motsvarande tillämpning på svenskt dödsbo. Verksamhet som bedrivs av utländsk juridisk person omfattas inte av denna lag. Ären skattskyldig som bedriver näringsverksamhet delägare i ett handelsbolag fårdet finnas en post för näringsverksamheten och en för andelen i bolaget.Motsvarande gäller om någon är delägare i flera handelsbolag. För andel ihandelsbolag som innehas av ett annat handelsbolag får det inte finnas någonpost. Vad som föreskrivs om expansionsmedel gäller varje post för sig. Postenexpansionsmedel tas upp i allmän självdeklaration. 2 §Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet enligt skattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt medges avdrag med ett belopp som motsvarar en ökning av expansions medel . Ensärskild skatt, expansionsmedelsskatt, skall betalas till staten med 28 procentav en ökning av expansionsmedel. 3 §En minskning av expansionsmedel skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Av27 § 2 mom. uppbördslagen (1953:272) framgår att den skattskyldige viddebitering av slutlig skatt skall gottskrivas ett belopp motsvarande 28 procentav en minskning av expansionsmedel. 4§ Expansionsmedel får ökas medhögst ett positivt positivt justerat resultat enligt 4 § lagen (1993:000) omräntefördelning vid beskattning efter räntefördelning och justerat för åtgärderenligt lagen (1993:000) om periodiseringsfonder. 5§ I fråga om näringsverksamhetsom bedrivs av fysisk person eller dödsbo får expansionsmedel inte tas upp tillså stort belopp att av expansionsmedlen överstiger ett beloppberäknat med hänsyn till förhållandena vid utgången av beskattningsåret enligtde grander som anges i 5 § första - fjärde styckena och åttonde stycket förstameningen lagen (1993:000) om räntefördelning vid beskattning ökat medunderskott under beskattningsåret i den mån avdrag för underskottet inte har medgettsenligt 46 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller 3 § 13 mom., 25 § 11 mom.eller 26 § 9 mom. lagen (1947:576) om staflig Prop. 1993/94:50 inkomstskattoch minskat med kapitaltillskott under beskattningsåret Bilaga 2(takbeloppet). Harmakar tillsammans deltagit i näringsverksamhet fördelas takbeloppet mellan makamapå grandval av deras andelar av kapitalet i verksamheten. 6§ I fråga om näringsverksamhetsom bedrivs av handelsbolag får expansionsmedel inte tas upp i den måndelägarens justerade ingångsvärde enligt 28 § lagen (1947:576) om statliginkomstskatt för andelen i bolaget utan hänsynstagande till 10 § eller, förandel i handelsbolag som utgör omsättningstillgång, andelens skattemässigavärde understiger andelens ingångsvärde enligt 24 § 1 mom. samma lag respektivedess ursprangliga skattemässiga värde. Härvid skall det justerade ingångsvärdeteller det skattemässiga värdet minskas med kapitaltillskott underbeskattningsåret och med lån från bolaget till delägaren eller sådan delägarennärstående person som avses i punkt 14 sista stycket av anvisningama till 32 §kommunalskattelagen (1928:370) om inte marknadsmässig ränta utgått på lånet.Det justerade ingångsvärdet eller det skattemässiga värdet skall vidarejusteras enligt 5 § åttonde stycket lagen (1993:000) om räntefördelning vidbeskattning. 7§ Föreligger inte längre föratsättningarför expansionsmedel enligt 1 § första stycket tas ett belopp motsvarandebefintliga expansionsmedel upp som intäkt enligt 3 § om inte annat följer av 8eller 9 §. 8§ I fråga om näringsverksamhetsom bedrivs av fysisk person eller dödsbo tas expansionsmedel inte upp somintäkt på grand av 7 §: 1.I den mån vid övergång genomgåva eller bodelning av samtliga realtillgångar i verksamheten till en fysiskperson som är bosatt här i riket parterna skriftligen avtalat attexpansionsmedel skall övertas av förvärvaren. Motsvarande gäller vid arv ochtestamente om mottagaren skriftligen förklarat att han övertar expansionsmedel. 2.I den mån den skattskyldige isamband med en överlåtelse av samtliga realtillgångar i verksamheten till etthandelsbolag i vilket han innehade eller genom överlåtelsen kommit att innehaen andel lämnat en skriftlig förklaring av innebörd att han för överexpansionsmedel för näringsverksamhet till expansionsmedel för andelen ibolaget. En sådan förklaring har den verkan att dels delägaren vid taxeringenför det närmast föregående beskattningsåret skall anses ha haft expansionsmedelför andelen uppgående till det överförda beloppet eller, om delägaren då hadeexpansionsmedel för andelen, uppgående till det upptagna beloppet ökat med detöverförda beloppet, dels det justerade ingångsvärdet för andelen enligt 28 §lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt minskas av detöverförda beloppet. mån den skattskyldige i samband med en överlåtelse av samt liga realtillgångar i verksamheten till ett aktiebolag i vilket han ägde eller genom överlåtelsen kommit att äga aktier dels lämnat en skriftlig förklaringav innebörd att han önskar att expansionsmedlen skall ersättas Prop.1993/94:50 av beskattat kapital i bolaget, dels skjutit till kapital tillbolaget motsva- Bilaga 2 rande av expansionsmedlen. I den månminskningen av expansionsmedel inte tas upp som intäkt på grand av föreskriftemai föregående mening skall hänsyn inte tas till tillskottet vid beräkning avanskaffningsvärde för aktiema. Ifall som avses i första stycket 1 får expansionsmedel inte övertas i den månexpansionsmedlen överstiger ett belopp motsvarande värdet av realtillgångama iverksamheten beräknat enligt de grander som anges i 6 § första stycket 1 - 4och 7 lagen (1993:000) om räntefördelning vid beskattning. Övertagande får dockavse högst ett belopp motsvarande värdet av realtillgångama i verksamheten vidutgången av det tredje året före beskattningsåret ökat med en tredjedel.Förvärvaren skall vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåretanses ha haft expansionsmedel för näringsverksamhet uppgående till samma beloppsom de expansionsmedel avseende näringsverksamhet som överiåtaren ellerdödsboet då hade eller, om förvärvaren då hade expansionsmedel förnäringsverksamhet, uppgående till summan av de nämnda beloppen. 9 §I fråga om näringsverksamhet som bedrivs av handelsbolag tas expansionsmedel inte upp som intäkt på grand av 7 §: mån vid överlåtelse genom gåva eller bodelning av andelen till en fysisk person som är bosatt här i riket partema skriftligen avtalat att expansionsmedel skall övertas av förvärvaren. Motsvarande gäller vid arv och testamente om mottagaren skriftligen förklarat att han övertar expansionsmedel. mån en delägare som genom skifte vid upplösning av bolaget erhållit realtillgångar lämnat en skriftlig förklaring av innebörd att han för över expansionsmedel för andelen i bolaget till expansionsmedel för näringsverksamhet. En sådan förklaring har den verkan att delägaren skall vid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret anses ha haft expansionsmedel för näringsverksamhet uppgående till det överförda beloppet eller, om delägaren då hade expansionsmedel för näringsverk samhet, uppgående till det upptagna beloppet ökat med det överförda beloppet. 1fall som avses i första stycket 1 får expansionsmedel inte övertas i den månexpansionsmedlen överstiger ett belopp motsvarande det justerade ingångsvärdetenligt 28 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Övertagande får dockavse högst ett belopp motsvarande det justerade ingångsvärdet vid utgången avdet tredje året före beskattningsåret ökat med en tredjedel. Förvärvaren skallvid taxeringen för det närmast föregående beskattningsåret anses ha haftexpansionsmedel för andelen uppgående till samma belopp som de expansionsmedelavseende andelen som överlåtaren eller dödsboet då hade. 10 §Vid tillämpning av 28 § första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ingångsvärdet ökas av en ökning av expansionsmedel och minskas av en minskning. skall ingångsvärdet ökasmed av en minskning av expansions- Prop. 1993/94:50 medel sominte skall tas upp som intäkt på grand av föreskriftema i 9 § Bilaga 2första stycket 2. 11§ Beteckningar i denna lag som förekommer i kommunalskattelagen (1928:370) ochlagen (1947:576) om statlig inkomstskatt har samma betydelse som i de lagama. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Vidtillämpning av 5 § skall även andra stycket av övergångsbestämmelsema tilllagen (1993:000) om räntefördelning vid beskattning gälla. 2.3 Förslagtill Prop. Lag omavdrag för underskott av näringsverksamhet Bilaga2 1§ Denna lag gäller vidberäkning av inkomst av näringsverksamhet enligt kommunalskattelagen (1928:370)och lagen (1947:576) om staflig inkomstskatt. 2§ Uppkommer underskott vidberäkning av inkomst av en förvärvskälla medges med de begränsningar somanges i denna lag avdrag för underskottet i förvärvskällan närmast följandebeskattningsår. 3§ Avdrag enligt 2 § medges inte till den del avdrag har medgetts enligt 46 § 1mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller enligt 3 § 13 mom. andra stycket, 25§ 11 mom. eller 26 § 9 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Beträffandeunderskott vid förvärvskällans upphörande gäller 3 § 13 mom. första stycketlagen om statlig inkomstskatt. 4§ avses aktiebolag, ekonomisk förening, bankaktiebolag, sparbank,försäkringsbolag eller ufländskt bolag. Medförlustföretag avses ett företag med underskott beskattningsåret närmast föredet beskattningsår som bedömningen av företagets karaktär avser. Ett utländsktbolag skall inte anses utgöra ett förlustföretag. Medannat rättssubjekt avses fysisk person, dödsbo, stiftelse, ideell föreningeller annan ufländsk juridisk person än utländskt bolag. Med annat rättssubjektavses även handelsbolag i vilket subjekt av de slag som anges i föregåendemening är delägare. Närstående fysiska personer, dödsbon och handelsbolagräknas som en person. Med närstående avses föräldrar, far- och morföräldrar,make, avkomling, avkomlings make, syskon, syskons make och avkomling. Mednärstående avses även dödsbon och handelsbolag i vilka någon sådan person somanges i föregående mening är delägare. Med avkomling avses även styvbarn ochfosterbarn. Medgammalt underskott avses underskott som härrör från beskattningsåret närmastföre det beskattningsår då ett förlustföretag genomgått en sådan stmkturändringsom anges i 5 eller 6 §. 5 § Ett förlustföretagskall anses ha genomgått en stmkturändring om en Prop. 1993/94:50 händelse inträffat som innebär att Bilaga 2 1.ett företag (den nya ägaren)erhållit bestämmande inflytande över förlustföretaget, 2.förlustföretaget ellermoderföretag till detta erhållit bestämmande inflytande över ett annat företag{det nya dotterföretaget). Vidtillämpning av första stycket skall ett företag anses ha ett bestämmandeinflytande över ett annat företag om det senare företaget är dotterföretag tilldet förra företaget enligt 1 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385), 1 kap. 4 §lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 1 kap. 3 § bankaktiebolagslagen(1987:618), 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), 1 kap. 8 § föreningsbankslagen(1987:620) eller 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982:713). 6 §Ett förlustföretag skall i annat fall än som anges i 5 § första stycket punkt 1 anses ha genomgått en stmkturändring om en händelse inträffat som irmebär att 1.ett annat rättssubjekt {den nya ägaren) erhållit bestämmande inflytande överförlustföretaget eller 2.-1annat fall än som anges i punkt 1 ett annat rättssubjekts förvärv av aktiereller andelar i förlustföretaget medför att som omfattar fembeskattningsår för företaget dels förvärvaren förvärvat aktier eller andelarmed av röstetalet, dels förvärvaren jämte andra som utgörannat rättssubjekt och som förvärvat aktier eller andelar iföretaget (de nya ägarna) med för var och en av röstetaletsammantaget förvärvat aktier eller andelar med mer än . Ettannat rättssubjekt skall vid tillämpning av första stycket punkt 1 anses habestämmande inflytande över ett företag om företaget skulle ha varitdotterföretag till rättssubjektet om detta hade varit ett aktiebolag. Vidtillämpning av första stycket punkt 2 gäller följande. Hänsyn tas inte tillaktieförvärv genom emission med lika rätt för aktieägama. Med förvärv av aktieeller andel jämställs avtal om rätt att förvärva aktier eller andelar i ettföretag eller att besluta i företagets angelägenheter. Som förvärv som görs avett annat rättssubjekt räknas även förvärv som görs av a. ettföretag i vilket rättssubjektet direkt eller genom förmedling av ett annat företag över vilket rättssubjektet har ett sådant bestämmande inflytande som anges i andra stycket innehar aktier eller andelar med av röstetalet eller b. ettföretag över vilket ett sådant företag som anges vid a har ett bestämmande inflytande som anges i 5 § andra stycket. 7 §Har ett förlustföretag genomgått en sådan strakturändring som anges i 5 § första stycket punkt 1 eller 6 § första stycket begränsas rätten till förlustutjämning till den del gammalt underskott inte överstiger 200 pro cent av vederlaget för aktierna eller andelarna. Vidberäkningen av vederlaget för aktiema eller andelama skall Prop. 1993/94:50köpeskillingen minskas med kapitaltillskott som förlustföretaget erhållit Bilaga 2 omfattande den del av det beskattningsår då strakturän-dringenskedde som föregick strakturändringen och de två närmast föregåendebeskattningsåren. Ifall som anges i 5 § första stycket punkt 1 gäller inte begränsningen i förstastycket om förlustföretaget redan före strakturändringen ingick i samma koncemsom den nya ägaren. Regeringenkan efter ansökan medge undantag från bestämmelsen i första stycket om detfinns anledning att anta att strakturändringen har väsentlig betydelse från samhällsekonomisksynpunkt och att strakturändringen inte skulle genomföras om undantag intemedgavs. 8 §Har ett förlustföretag genomgått en strakturändring begränsas ut över vad som anges i 7 § förlustföretagets rätt till avdrag för gammalt underskott på sätt anges i andra stycket. Begränsningen avser sådant gammalt underskott som inte fallit bort till följd av begränsningen i 7 § och gäller för det beskattningsår då strakturändringen skedde och de fem därpå följande beskattningsåren. Harförlustföretaget under beskattningsåret mottagit sådant koncembidrag somenligt 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt utgör avdragsgillomkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren medges avdrag förgammalt underskott endast till den del företagets inkomst utan hänsynstagandetill sådant avdrag överstiger koncembidraget. Begränsningen gäller koncembidragsom direkt eller indirekt erhållits från ett företag som inte ingick i samma koncemsom förlustföretaget före strakturändringen. 9 §Till den del avdrag för underskott inte medgetts på grand av 8 § skall underskottet anses ha uppkommit under det beskattningsår då avdraget inte medgavs. Detta förtar inte underskottet karaktären av gammalt underskott. medgivits avdrag för underskott skall avdraget i första hand ansesavse annan del av underskottet än gammalt underskott. Härvid beaktas ett avdragför underskott endast till den del avdraget medfört att en inkomst blivit lägreän vad den annars skulle ha varit. Begränsningarvid konkurs och ackord 10 § Om enskattskyldig eller ett handelsbolag som han är delägare i är försatt i konkursmedges inte avdrag för underskott. Till den del en delägare i ett handelsbolaginfriat bolagets förpliktelser medges dock avdrag. Har en konkurs lagts ned pågrand av att borgenärerna har erhållit full betalning får den skattskyldigeavdrag för underskott för vilket avdrag inte medgetts på grand av bestämmelsemai första och andra meningama. 25 1993/94. 11 § Har en skattskyldigeller ett handelsbolag som han är delägare i Prop. 1993/94:50 underbeskattningsåret erhållit ackord utan konkurs medges inte avdrag Bilaga 2för underskott till den del underskottet motsvarar de genom ackordet bortfallnaskuldema. 12 §I fråga om sådan fusion som anges i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) skall vid tillämpning av denna lag det överlåtande och det övertagande företaget med de begränsningar som anges i andra - Qärde styckena anses som ett och samma företag. Förelågför något av företagen sådan begränsning i rätt till avdrag för underskott somanges i 7 § har det övertagande företaget inte rätt till avdrag för den del avunderskottet som begränsningen avsåg. Förelågför något av företagen sådan begränsning i rätt till avdrag för underskott somanges i 8 § har det övertagande företaget rätt till avdrag för sådantunderskott som begränsningen avsåg först vid taxeringen för det sjättebeskattningsåret efter det beskattningsår då strakturändringen skedde. Ifråga om fusion mellan ekonomiska föreningar gäller första stycket endast ombåda föreningarna är att anse som kooperativa enligt 2 § 8 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt. 13 §Avdrag medges inte för underskott som avses i 2 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskaft. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Äldre föreskrifter tillämpas dock fortfarande i fråga om strakturändringarsom skett före lagens ikraftträdande och skattskyldiga som försatts i konkurseller erhållit ackord före lagens ikraftträdande. 2.4 Förslag till Prop. Lag om periodiseringsfonder Bilaga 2 1 §Vid beräkning av inkomst av näringsverksamhet enligt skattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får avdrag göras enligt bestämmelsema i denna lag för belopp som avsatts till periodiseringsfond. Sådanaföretag som avses i 2 § 7 och 10 mom. lagen om statlig inkomstskatt är inteberättigade till avdrag. Annanjuridisk person än handelsbolag som enligt bokföringslagen (1976:125) eller jordbmksbokföringslagen(1979:141) är skyldig att upprätta årsbokslut skall göra avsättningen till periodiseringsfondi räkenskapema. Varjebeskattningsårs avsättning till periodiseringsfond bildar en särskild fond. 2 §Avdrag för avsättning till periodiseringsfond får för aiman juridisk person än handelsbolag och dödsbo uppgå till högst av inkomsten för beskattningsåret. Ifråga om fysisk person och dödsbo får avdraget uppgå till högst avett särskilt underlag om det är positivt. Underiaget utgörs av det justeraderesultatet enligt 4 § lagen (1993:000) om räntefördelning vid beskattningminskat med avdrag enligt 2 § första stycket och ökat med intäkt enligt 2 §andra stycket den nänrnda lagen. 3 §Avdrag för avsättning till periodiseringsfond skall återföras till beskattning senast det femte beskattningsåret efter det beskattningsår då avsättningen gjorts. Avdragetskall också återföras till beskattning när delägare i handelsbolag avyttrar sinandel i handelsbolaget. 4 §Vid sådan fusion som anges i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) skall överlåtande och övertagande företag anses som ett och samma företag. Haren fysisk person överfört sin näringsverksamhet eller driften av denna till ettaktiebolag med vilket intressegemenskap råder skall personen och aktiebolagetanses som en skattskyldig. Vad nu sagts gäller även om näringsverksamheten iett handelsbolag överförts till ett aktiebolag och intressegemenskap rådermellan företagen. Intressegemenskap anses råda mellan företag som står under ihuvudsak gemensam ledning. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången Prop. 1993/94:50 vid taxering. Underlagetför beräkning av avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 2 §skall minskas med belopp som tagits upp till beskattning enligt lagen(1990:655) om återföring av obeskattade reserver. 2.5 Förslag till Prop. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Bilaga2 Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)' lagförslag delsatt 26 §, 33 § 3 mom., 44 §, punkt 16 av anvisningama tiU 22 §, (delar av)* anvisningamatill 26 och 44 §§, punkt 4 av anvisningama till 53 § samt punktema 12 och 13 avövergångsbestämmelsema till lagen (1990:650) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) skall upphöra att gälla, delsatt 3, 18 och 25 §§, 48 § 2 mom., 53 § 3 mom., punktema 1 och 2 av anvisningamatill 22 §, punktema 1, 9 och 33 av anvisningama till 23 §, punkt 2 av anvisningamatill 24 § samt punkt 9 av anvisningama till 32 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas nya bestämmelser, 6 §, 46 § 1 mom., och punkt 2 aav anvisningama till 22 §, av följande lydelse. *Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar ellervaror, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall varaav sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led iverksamheten. Hit räknas inflytande betalning för varor, som den skattskyldigehandlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vidöverlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Dennaöverlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten. Tillintäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring avmaskiner och andra för stadigvarande brak avsedda inventarier eller avtillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag.Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen(1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en fysisk person eller ett dödsboutgör intäkt av näringsverksamhet om den skattskyldige begär det. Tillintäkt av näringsverksamhet Till intäkt av näringsverksamhet hänförs vidarevinst vid icke yrkes- hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässig avyttring(realisationsvinst) mässig avyttring (realisationsvinst) av andel i sådanekonomisk före- av aktie i svenskt aktiebolag eller ning som avses i 8 mom.lagen av andel i svensk ekonomisk före-(1947:576) om statlig inkomstskatt ningom innehavet betingats av såvida innehavet av andelen be- näringsverksamhet. Ifråga om tingats av sådan verksamhet. I handelsbolag hänförs till intäktav De här utelämnade delarna av lagrådsremissens lagförslagär, frånsett redaktionella ändringar, likalydande med propositionenslagförslag. frågaom handelsbolag hänförs till intäkt av näringsverksamhet ocksårealisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar som avses i 27 § 1 mom., avtillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt avförpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. Haren tillgång tagits ut ur en förvärvskälla sker beskattning som om tillgången istället hade avyttrats för ett vederlag motsvarande marknadsvärdet(uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlag eller vinstvid en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av näringsverksamhet ochsärskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Uttag av bränsle frånfastighet som är taxerad som lantbmksenhet för uppvärmning av denskattskyldiges privatbostad på denna beskattas ej.