prop · GH03252 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:252 Insatser på miljöområdet till Regeringenöverlämnar denna skrivelse tiU . (MUjö-och naturresursdepartementet) Iskrivelsen ger regeringen en redovisning av det stetUga finansieUa stöd ochövrigt bistånd på mUjöområdet som lämnate tiiU ländema i Central-och Östeuropabudgetåren 1990/91-1993/94 (prop. 1989/90:100 bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr.1989/90:223, prop. 1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91:UU15, rskr. 1990/91:242, prop.1991/92:100 bU. 4, bet. 1991/92:UU16, rskr. 1991/92:233, prop. 1992/93:99, bet.l992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr.1992/93:361). Centtal- och omfettar i skrivelsen närområdet, dvs.Estland, , , och delar av nordvästra utom på kämsäkerhete-och sttålskyddsområdet då även , och Kaszakstan ingår.Skrivelsen tar mer fördjupat upp frågor om genomförandet. Skrivelsen redovisardet intemationeUa samarbete som rör mUjöområdet och som har relevans för detsvenska mUjöbiståndet tiU . Skrivelsen mnehåUer också en bifegasom upptar hittiUs beslufede åtgärder. För /95 har ytterUgaremedel anvisate (prop. 1993/94:100 bU. 4, bet. 1993/94:UU16, rskr. 1993/94:215, prop.1993/94:100 bU. 13, prop. 1993/94:100 bU. 15, bet. l993/94:JoU15, rskr.1993/94:209). 1 1993/94. 1 Inledning..................................................... 3 1.1 Utgångspunkter för biståndet............... 3 1.2 Det intemationeUa samarbetet............ 5 2 Åtgärdsprogrammet för ............... 8 2.2Kunskapsöverföring,jordbmksområdet 12 2.4Naturvårdsplanerför kustfeguner och våtmarker .... 14 3................................................................ Energieffektivisering ckH satening på fömybar energi m.m........................................................... 14 4 Kärnsäkerhet och strålskydd .................... 20 5 Kunskapsöverföring och tekniskt bistånd...... 24 6 Annan finansiering av mUjöinsatser i 27 6.1NEFCO och de intemationeUa finansieringsinstituten 28 6.2Övriganordiska länder ...................... 29 7 Sammanfettning......................................... 29 1 Inledning Skr. 1.1 Utgångspunkter for biståndet Fömtsättningamaför mUjöförbättringar i har förändrate markant i och medövergången tiU demokrati och marknadsekonomi. En av de fyra målsättningama fördet svenska samarbetet med Centiial- och är att stödja åtgärder föratt förbättra mUjön. MUjöproblemen är i vissa områden mycket stora.Hälsoproblem, som följer av föroreningarna, dominerar inom traditioneUaindustriregioner. Stora landområden är att betrakfe som ekologiska katasttofområden.De gränsöverskridande föroreningarna, främst tUl luft och hav är av betydelseför många länder. Åtgärder i måste riktes såväl mot lokafehälsorefeterade mUjöproblem som mot gränsöverskridande föroreningar. De flesteländer i har skrivit på de intemationeUa mUjöavtal somreglerar utefepp tiU luft och vatten av vissa förorenande ämnen som t.ex.svavel, kväveoxider och närsalter. Genom att åtgärda dessa uteläpp kommer mannormalt också åt andra utefepp av mer lokal karaktär. Även sanering avmarkområden behöver göras. Sverigeoch andra givarfender kan aldrig tiUgcxlose de stora behov som finns i Central-och . De störste insatsema måste göras av ländema själva. Övergången tiUmarknadsekonomi stimulerar ett mer effektivt resursumyttjande och ettdemokratiskt styrelseskick möjUggör en aktiv mUjöopinion. En väl fimgerandemarknadsekonomi kräver att vissa spelregler festetäUs. Fungerandeadministrationer, fegstiftning och planeringsmstmment anpassade tiU den nyasituationen saknas. Det nationelfe kreditutrymmet är mycket begränsat för fegavkastandein-frastmkturinvesteringar av den typ mänga mUjöinsatser utgör. Den kommunafeekonomin och admirustrationen fungerar däUgt. Det finns ingen eUer begränsaderfarenhet av marknadsmässig prissättning av kommunala tjänster somsophantering, vatten och avlopp liksom energi. Det har mot denna bakgmnd varitviktigt att ett tidigt stöd riktete mot kompetensuppbyggnad, instittationsstärkandeåtgärder och fegstiftning. Härvid är stöd tiU förebyggande insatser av storbetydelse. Denna typ av insatser utgör dessutom ett viktigt komplement tiU deinvesteringar som genomförs bl.a. i de uitemationeUa finansieUainstitutionernas regi. TiUgången på medel för institutionsuppbyggnad och andraformer av kunskapsöverföring är ofta en begränsande fektor i dessa sammanhang.Genom att den administrativa kapaciteten stärks förbättras dessutom mottegarländemasfömtsättningar att genomföra viktiga mUjöinveste-ringar. Fömtsättningamabörjar nu skapas för att ge finansieUt stöd också tiU investeringar. Ländemai närområde prioriteras i det bUaterafe samarbetet där både mUjöeffektemaoch själva etebleringen av samarbete gagnar såväl mottegarland som svenskaintressen. Regeringenskapade genom omfeggningen av energibeskattningen Skr. 1993/94:252 (prop.1991/92:150 bU. 1:12, bet. 1991/92:JoU24, rskr. 1991/92:355) helt nya fömtsättningarför stödet tiU Öst- och . TiU skillnad fiån tidigare fick nu del av mUjöinsatsema redovisas på egna ansfegsposter. Det innebar enkraftig utökning av resursema vUket har möjUggjort konkreto och framgångsrika mUjöför-bättrandeåtgärder. fanns det inte medel anslagna tiU konkrete mUjöinvesteringar,utan de msatser som gjorte utgjordes huvudsakUgen av kunskapsöverföring. Beslutethösten blev därmed startskott för mer omfettande mUjömsatser iÖstersjöområdet. Tack vare ett skyndsamt programarbete från myndighetemas sidahar stödinsatser snabbt kunnat komma igång. Det gäUer såväl Stetens kämkraftinspektion,SKI, och , , som ,. Inom ramen för Åtgärdsprogrammet för fenns vid denna tidpunktmellan ländema överenskonma prioriteringar som kunnat bU utgångspunkten förolika former av kunskapsöverföring och förberedelser för mer långsiktigainvesteringar. Utöver Beredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomisktsamarbete, BITS, med sin roU inom det tekniska biståndet har feckmyndighetema umyttjateför att genomföra väl definierade program. Det gäUer SSI vad avser stiiål-skydd,SKI för kämsäkerhet och för energirelaterade åtgärder , ,har fått ansvar för kunskapsöverföring inom ramen för bl.a. Östersjöprogrammet.Lantbmksuniversitet, SLU, anvisades sma medel i ett senare skede och har ägnatviss tid att bygga upp ett stödprogram vad gäUer attminska jordbmkete mUjöpåverkan i Estiand, Lettiand, Liteuen, ochRyssland. Redan nu går det att påvisa utefeppsminskningar teck vare de svenska mUjöinsateema.NUTEK:s konvertering av fossUbränsleeldade anläggningar har lett tiU minskade utefepp.NUTEK:s insatser redovisas i avsnitt 3.2. Senast väntes regeringenkunna fetta beslut om omfettande sateningar på avloppsrening i . Iavsmtt 2 beskrivs det s.k. Östersjöprogrammet. TiU sin karaktär är dette ettgemensamt program som avser insatser i såväl öst- som västländer för att återstäUaÖstersjöns ekologiska balans. Inom ramen för dette program har ländemagemensamt och i samverkan med de intemationeUa finansieringsbankema, främstVärldsbanken () och Europeiska (), prioriterat ettantal åtgärdsobjekt. Många av dessa är mvesteringsobjekt, t.ex. kommunafeavloppsreningsverk. I och med att ländema stäUt sig bakom prioriteringarnaunder-fetfes beredningen av objekten och arbetet med att reaUsera investering araakan påskyndas. IÖstersjöprogrammet har åtgärdsobjekten valte ut med hänsyn tUl derasskadeverkningar på mUjön och de mUjöförbättringar som skuUe komma tUlstånd omde åtgärdades. Kosbiadseffektiviteten Uksom det mottagande landeteprioriteringar spelar därvid en stor roU inte bara inom Östersjöprogrammet utanmer genereUt då det gäUer olika projekt. Energisektombidrar starkt tiU mUjöförstöring i Central- och Öst- Skr. 1993/94:252 europa.Den stora kolanvändningen är en aUvarUg kälfe tiU ferUga utefepp tiU luft. Reningsutmstningsaknas i de fleste feU. Effektiviteten är feg både vad gäUer energiproduktion,distribution och energianvändning. I många länder är beroendet av utiändska fossifebränslen stort. Det gäUer t.ex. i . På gmnd av det aUvarUga energiför-sörjningsfegetkan inte dåUga kärnkraftverk avvecklas i den takt som vore önskvärt ursäkerhetesynpunkt. har bl.a. av dessa skäl valt att göra insatser inomenergiområdet som riktes mot energieffektivisering och utbyte av unporterade fossUabränslen tiU lokafe biobränslen. Sådana insatser blir också kostnadseffektivaåtgärder för att begränsa klimatförändringar genom minskade koldioxiduteläpp. Enannan utgångspunkt mot denna bakgmnd har också varit att förstärka kompetensenoch möjUghetema att vidte säkerhetehöjande åtgärder i de kämreaktorer i vårtnärområde som är av samma typ som Tjemobyl, s.k. RMBK-reaktorer. Sådanaförekommer exempelvis i i . Svenskainsateer för att förbättra nuljön i finansieras från ansfegfrån , , Näringsdepartementetoch MUjö- och namrresursdepartementet. Medel från kanaUserasfrämst vfe Beredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS, tiUtekmskt bistånd och kunskapsöverföring. Medel från kanaUserasvia , . MUjö- och naturresursdepartementetemedel disponeras av , , Kämkraftsinspektionensamt Lantbmksuniversitet, SLU. Hämtöver disponerar Kommunikationsdepartementetmedel för engångsinsatser inom trafikområdet i Central-och . ImUjöbistånd inkluderas insatser för kämsäkerhet och strålskydd samt stora delarav insateema på festighetsdate- och lantmäteriområdet. Projektmed anknytning tiU mUjö och energi utgör av alfe bUaterala insateersom finansieras ur Utrikesdepartementete budget för samarbete med Central- ochÖsteuropa. DärtiU kommer som avser samarbete på kämsäkerhete- och strålskyddsområdena. Hefesamarbetet med är föremål för utvärdering avSekretariatet för analys av utvecklingssamarbete (SAU). Studiens syfte är attanalysera ändamålsenUgheten av och effektiviteten i samarbetet. Slutrapportenkommer att presenteras . Delstudiema kommer att redovisas underhösten 1994. En av dessa delstudier handlar om mUjöbiståndet. Denna skrivelse innehåUerinte någon utvärdering av stödet. Ibihga tiU denna skrivelse redovisas beslutede åtgärder. 1.2 Det intemationella samarbetet Skr. DetintemationeUa meUanstetiiga mUjösamarbetet med permanente intemationeUa foraför att på mellanstetUg nivå söka bemästra de stora gränsöverskridande utefeppenstartade omkring . Flera av de tillkomnaöverenskommelserna fick karaktär av ramkonventioner som utveckfedestiU mer bindande åteganden om kvantitetiva åtgärder i syfte att minska befestningenpå ekosystemen. E>et intemationeUa samarbetet och överenskommelserna är imånga feU nödvändiga för att skapa fömtsättmngar för att uppnå sina nationeUamUjömål om håUbar utveckling och kritiska befestningsgränser. Det gäUer t.ex.försurningen av mark och övergödningen av våra angränsande havsområden. Nedanredovisas det intemationeUa samarbete som har relevans för mUjöbiståndet tiU Central-ochÖsteuropa. Processenmed "Environment for Europé", EFE, inleddes i samband med ett mUjöministermötei Döbris i dåvarande . höUs enministerkonferens i Liizem där principema för mUjöaktionsprogrammet förCentral- och , EAP (Envkon-ment Action Programme), antogs. Sverigehar aktivt verkat för att åtgärdsprogrammet för skaU utgöra ett vUctigtunderfeg för EAP och uppmärksammas i det europeiska sammanhanget. EAP kommeratt följas upp vid en ministerkonferens i . EFE kommer att spefeen central roU i dette arbete. Aktionsprogrammetbehandlar integreringen av mUjöfrågor i ländernas poUtik samt sätter kriterierför prioritering av mUjöinvesteringar. För att underfetta genomförandet avprogrammet eteblerades två fora vid . En arbetegmpp för att främja mUjöinsatseri samband med ekonomiska och poUtiska reformer hanterar kunskapsöverföring för oUkaändamål och "()" som skaU underlättesamordning av mUjöprojekt meUan bUaterafe givare samt mellan bUaterala givareoch intemationeUa finansieringsinstitut. Föratt återstäUa i ekologisk balans har och ländema mntÖstersjön anslutit sig tiU Hebingforskonventionen. reglering av båttrafikens mUjöpåverkan, förbud mot utefepp av vissaämnen, förbud mot dumpning samt skyldighet att tiUämpa bäste tiUgängUga teknikoch bäste mUjöpraxis för landbaserade käUor. Konventionen har reviderate 1992.Arbetet mom Helsingforskonventionen sker inom en särskUd kommission, HELCOM. InomHELCOM pågår arbete med att utveckfe och precisera regleringar för uteläpp tiUÖstersjön. Dessa kan sedan antes av ländema i form av rekommendationer. För attpåskynda arbetet med rening har ländema gemensamt arbetet fiam och stäUtsig bakom ett åtgärdsprogram för . I åtgärdsprogrammet identifieras132 konkrete uteläppskäUor i ländema mnt . Dessa är de objekt som man gemensamtenate om bör åtgärdas först. Häratöver tar programmet upp de insateer i form avkunskapsöverföring, regleringar och institutionsbyggande som behövs firamför aUti länderaa i . Viden mmisterkonferens i inleddes arbetet med Skr. 1993/94:252 Östersjövisionen2010, "Visions and Strategies for the Baltic Sea Region 2010". Östersjövisionensyftar tiJI att lyfta fiam de industrieUa, kulUi-relfe och naturgeografiskaresurser som sammanfeget förfogar över samt hur ettintensifierat samarbete främst mom fysisk planering kan bidra tiU en håUbarutveckling i regionen. Påkärnsäkerhets- och strålskyddsområdet inleddes ett samarbete med de baltiska ländemaoch /92. Kämsäkerhetein-satsema har koncentrerate tiUsamarbetet med säkerhetemyndigheter och tUl korteiktiga säkerhetehöjandeåtgärder vid reaktorer i närhet med tyngdpunkt lagd på myndighetema i Liteuenoch kärnkraftverket i . Stiålskyddssamarbetet har främst koncentrerate tiUatt stärka myndighetsamarbetet, att bygga upp radiologisk mäticompetens, att byggaupp en beredskap för radiologiska olyckor och tUl hantering och förvaring avradioaktivt avfeU. Samarbetet har hittiUs främst koncentrerate tiU de baltiskaländerna. Kämsäkerhete- och strålskyddssamarbetet samordnas såväl på nordiskbas som mom ramen för IntemationeUa atomenergiorganet (lAEA) som mom G-24, vUketbestår av de 24 OECD-ländema samt EU:s Östeuropaprogram inom området. Sverigebidrar också tiU den multifeterala kämsäkerhetefond som upprättate inom ramenför Europeiska (), verksamhet. Transportministramai inledde ett samarbete om trafik, imljö, uifirastmkturoch trafiksäkerhet "of Ministers of Transport".Sverige har ansvaret för en arbetegmpp om trafik och mUjöfrågor. Två andra arbetegmpperhar arbetet paraUelt. En gmpp om infrastmktur och en gmpp om trafiksäkerhet.Uppgiften för arbetegmppen om trafik och mUjö har varit att te fram underfeg omtrafik och mUjö i och att föreslå gemensamma åtgärder utifiånvilka regeringarna kan gå vidare i ett framticfe samarbete. Utgångspunktemahar varit att beskriva de mUjöproblem som är förknippade med transporter,beskriva den intemationeUa och nationelfe fegstiftningen och konventioner samtbeskriva vilka medel som är nödvändiga för att uppnå ett miljöanpassattransportsystem. Inomdet nordiska samarbetet har vissa medel använte för mUjöin-sateer i Östeuropa.De nordiska mUjöministrama och finansministtama avser mötes för attvidare diskutera möjUgheten att samordna finansieringen av de fortsattanordiska insatseraa för att motverka mUjöproblemen mklusive kämsäkerhet och sttålskyddi Östersjö- och Barenteregionen. Hämtöver finns det nordiska mUjöfinansieringsbofegetNEFCO vars uppgift är att i närområden underlätte genomförandet av mUjöprojektsom bygger på samarbete på företegsnivå och som ger positiva mUjöeffekter inomNorden. Samarbetet gmndas oftast på samföreteg s.k. joint veniures. KUmatkonventionenundertecknades i samband med om mUjö- och utveckling i . Klimatföränd ringar är ett globalt problem som kräver samverkan mellan aUa nationer för att komma närmare en lösning. De industriaUserade ländema svarar för av de globafe koldioxidutefeppen. MöjUghetenatt vidte åtgärder för att minska koldioxidutefeppen varierar Skr. 1993/94:252 emeUertidkraftigt mellan olika länder. Koldioxidutefeppen per capite från energisektom iCentral- och är mer än dubbelt sä höga som i . MargmaUcostiiademaför åtgärder i Ugger också på en betydUgt lägre nivå än i Sverige.Klimatkonventionen innehåUer vissa gmndfeggande bestämmelser om s.k. gemensamtgenomförande, vUket syftar tiU att utforma åtgärder på ett kostiiadseffektivtsätt. Den närmare utformningen av reglema om gemensamt genomförande kommer attbehandlas inom ramen för arbetet med klimatkonventionen. Hit hör bl.a. fråganom utefeppsminskningar som finansierate av ett land skall kunna bytas ut mot ätgärderi det egna landet. Flera projekt har påbörjate mnt om i världen för att vinna erferenheter,som kan feggas tiU gmnd för mer detaljerade och operativa regler för gemensamtgenomförande. Även den biohgiska mångfaldskonventionen undertecknades ianslutning tiU om mUjö och utveckling . Konventionen harträtt i kraft och ett förste partemöte kommer att äga mm . Konventionenom hngväga gränsöverskridande föroreningar, LRTAP, utarbetedes av FN:sekonomiska kommission 1979. Konventionen trädde i kraft 1993.Konventionens syfte är att begränsa och så långt möjUgt gradvis förhindra gränsöverskridandeluftföroreningar. Konventionen innehåUer bestämmelser om informationsutbyte,forskning och övervakning. Under konventionen finns protokoU somreglerar partemas åteganden vad gäUer utefeppsbegränsningar av svaveldioxid,kväveoxider och flyktiga organiska ämnen (VOC). SvavelprotokoUethar nyUgen reviderate. Det nya protokoUet mnebär att man utgått från kritiska befestningsgränseroch kostnadseffektiviteten av åtgärder då man utformat partemas åteganden. ProtokoUetinnehåUer inga finansieUa mekanismer men möjUgheten tiU s.k. gemensamt genomförandefiinns. Kriterier för gemensamt genomförande kommer att utarbetes senare av denbeslutede styrelsen. Deintemationelh firmnsieth institutionerrm, firamför aUt () ochEuropeiska () spelar genom sin utlåning en viktig roUnär det gäUer mUjön inom närområdet. Med tanke på instittitionemas ledandeställning i samordningen av det intemationeUa stödet och de storaadministrativa resurser som de förfogar över är det nattirUgt att utnyttja de möjUghetertiU samfinansiering som erbjuds. Sådan samfinansiering kan i vissa feU innebäraatt projektberedningen tar än vid rent bUaterafe insatser. dock mer än väl av den större volym som en gemensam insate ger. Den omfettandegranskningsprocess som bankemas projekt genomgår, bl.a. i form av nuljökonsekvens-beskrivningar,mnebär dessutom ökade fömtsättningar för att projekten långsUctigt ger positivaresultet. Samfinansiering ger dämtöver konkrete möjUgheter att påverka instittitioner-nasintema låneplanering. Regeringenanser att det är vUctigt att stödja de svenska ideelfe mUjö- Skr.1993/94:252 organisationemas europeiska samarbete inklusive . 2 mUjonerkronor har ansfegite tiU detta ändamål vfe MUjö- och naturresursdepartementet. OmSveriges undertecknas kommer det att vara möjUgt att som observatördelte i unionens olika möten, vilket i förste hand är aktueUt för programmen PHARE(för och BaltUcum) och TACIS (för OSS-stetema). Regeringenavser att under mterimfesen närmare analysera och kartfegga hur ett eventueUtmedlemskap i inverkar på det svenska mUjö-samarbetete innehåU ochutformning. Destörste insatsema vad gäUer mUjöbistånd går tiU åtgärdsprogrammet förÖstersjön. Inomramen för HELCOM () har ett åtgärdsprogram förÖstersjön tegite fram gemensamt av aUa länder i tUlrinningsområdet i närasamarbete med , Europeiska , Europeiskainvesteringsbanken och Nordiska in-vesteringsbanken. var tiUsammans medPolen uutiativtegare tiU steteministerkonferensen i somresulterade i beslut om att te firam ett åtgärdsprogram för Östersjön.Genomförandet av programmet samordnas mom en kommitté mom HELCOM (PYTY, ProgrammeImplementetion Task Force). Iprogrammet beskrivs vilka åtgärder som bör vidtes under kommande 20-årsperiodför att återstälfe ekologiska balans. Utöver de 132 konkrefe uteläppskäUorsom identifierate beskriver programmet också behoven av lagar och regleringar, mUjömedvetenhetoch utbUdning hos befolkningen samt kunskapsöverföring inom bl.a. dessa områdentiU ländema i öst. UtefeppskäUoma som tes upp i programmet är de objekt sombedöms behöva åtgärdas först. UtefeppskäUoma består fiamför aUt av reningsverk,industrier och jordbmk. Närde i programmet utpekade UtefeppskäUoma har åtgärdate beräknas, enUgt HELCOM-PITFAnnual Report 1993, att de årUga utefeppen av kväve och fosfor minska, fiån de käUordär beräkningar kunnat göras, med respektive . Uteläppenav BODj, dvs. syre-förbmkande ämnen i form av oUka organiska avfaUsrester somdet tar för vattnet att bryte ner, beräknas minska med årUgen.Uteläppsreduktionen från jordbmket har inte kunnat beräknas annat än förSverige. Samtiiga länder har dock åtegit sig att mmska uteläppen av närsalter istorleksordningen tUl 1995. ResursertiU programmets genomförande Skr. Detotafe kosmadema för programmet har beräknate tiU 18 mUjarder ECU, (ca 150 mUjarderkronor) där ca hälften är kosmader för att åtgärda UtefeppskäUoma och resten enuppskatttiing av kostiiaden för kunskapsuppbyggnad, stärkande avinstitutionelfe åtgärder samt ökad mUjökunskap. Kosmadema är framför aUt hänförUgatiU insatser i de baltiska ländema, och samt foma . Störsfedelen av kosmadema är lokafe kosmader dvs. sådana som betalas med inhemskamedel. Av programmete totafe kostnader för investeringar har hittUls 2,78 mUjarderECU avsatte. Ca 1,5 mUjarder ECU avser lokafe insateer i västiändema. Sverigehar hittUls bidragit med 250 mUjoner kronor i finansieUt stöd tUl insatser inomåtgärdsprogrammet tiU ländema i . För /95har beslutet om ytterUgare 126,3 mUjoner kronor tiU programmet samt10 mUjoner kronor i bifeteralt förvaltiiingsstöd och kunskapsöverföring där övervägandedel går tiU programmet. - Förvaltningsstöd (mUjöpoUtik, fegar ochregleringar) - Investeringar i infrastmkmr dvs. såväl punktkäUor iform av utefepp från reningsverk och djurfarmar som läckage firån jordbmket - Namrvårdsplaner för kustfeguner och våtmarker - Ökad mUjömedvetenhet och mUjöutbUdning för programmete genomförande, PITF, har man feststäUtsamordningsansvar, s.k. lead party-ansvar, för de olika delama av programmet.Sverige har fått särskUt ansvar för att följa och samordna insateer som görs påavloppsreningsområdet. har motsvarande ansvar för industrisateningar,och delar på jordbmksområdet och ansvarar också förförvaltningsstöd och kunskapsöverföring tiUsammans med ICLEI (Intemational EnvironmentalAgency for Local Govemmente) och UBC (Union of Baltic Cities). WWF (World ) har det samordnande ansvaret för naturvårdsplaner etc. CCB (CoaUtionClean Baltic) samordnar insatser för ökad mUjömedvetenhet och mUjöutbUdning. Imars 1993 höUs en resursmobiUseringskonfercns i i där framför aUt de bUaterafe msateema med finansieUt stöd tiU ländema i öst, samt de intemationeUa finansieringsinstimtens (, Europeiska investeringsbanken, Europeiska och Nordiska investeringbanken) pågående arbete med genomförandet av åtgärdsprogrammet redovisades. Vid konferensen antog minisbama en deklaration där bl.a. ländema mnt rekommenderas att an vända avgifter för bl.a. mUjöskadUga uteläpp. Vidare skaU enUgt dekfe- rationen aUa tänkbara finansieringslösningar användas på effektivast 10 möjUgasätt och gåvor och annat finansieUt stöd skaU ställas tiU för- Skr.1993/94:252 fogande för projektförberedelser. Budgeferen1992/93 och 1993/94 (prop. 1992/93:99 bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138 ochprop. 1992/93:179 bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) disponerar Stotens nattirvårdsverktotalt 14 mUjoner kronor för bifeteralt förvaltningsstöd och kunskapsöverföringdär den huvudsakUga användningen skaU vara tiU projekt som är relevanfe för åtgärdsprogrammet.Bifeterafe kontakter och samarbete mellan myndigheter och instimtioner iSverige och östländerna förekommer . Många svenska kommuner, somhar vänortsavtal eUer på annat sätt bedriver samarbete med sfeder på andrasidan har redovisat sma möjUgheter att bidra tUl mUjösamarbetetgenom olika udsytesprogram och projekt med sina vänorter. Konkreto samarbeteförslagfinns inom en rad områden såsom dricks-vattenförsöijning, avloppsvattenrening, avfeUshantering,värmeförsörjning m.m.