prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — förslagsanslag 779 350 000 Insatser mot aids, reservationsanslag 185 220 000 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig, ramanslag 167 916 000 Bidrag fill Spri, förslagsanslag 26 900 000 Bidrag till WHO, förslagsanslag 29 800 000 Bidrag fill WHO-enheten för rapporte ring av läkemedelsbiverkningar 2 591 000 109 7. Bidrag tUl husläkarsystem m.m., reservationsanslag 200 000 000 Omsorg om äldre och handikappade Stimulansbidrag inom äldreomsorgen, reservationsanslag 900 000 000 Vissastatsbidrag inom handikappområdet, reservationsanslag 672 500 000 förslagsanslag 4 900 000 Statsbidragtill vårdartjänst m.m., förslagsanslag 146 000 000 130 5. Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder, reservationsanslag 70 124 000 Bidrag tillhandikapporganisationer 129 248 000 Bidrag tillpensionärsorganisationer 2 446 000 Ersättningför texttelefoner, förslagsanslag 72 700 000 Bilstöd tillhandikappade, förslagsanslag 191 000 000 Kostnader förstaflig assistansersättning, förslagsanslag 2 527 000 000 Hundskola,förslagsanslag 1 000 Socialt behandlingsarbete, alkohol- och Bidrag till missbrakarvård och ungdomsvård, reservationsanslag 480 000 000 Bidrag till organisationer,reservationsanslag 31630 000 ochnarkotikaupplysning 7 964 000 , 519 594 000 162 F. Myndigheter under Prop.1993/94:100 ,ramanslag 603 174 000 Allmänna försäkringskassor, ramanslag 4 177 642000 , ramanslag 347 353000 , ramanslag 160 039 000 , ramanslag 82 764000 1 000 , ramanslag 162 105000 , ramanslag 15 680 000 medicin, ramanslag 7 474 000 Statens beredningför utvärdering av medicinskmetodik, ramanslag 15 566 000 , ramanslag 7 708 000 för interaationella adop tionsfrågor, ramanslag 6 113 000 Nämnden förvårdartjänst, ramanslag 8 856 000 Statenshandikappråd, ramanslag* 5 829 000 Statensinstitutionsstyrelse: Central förvalt- ning,ramanslag 20 572 000 Statensinstitutionsstyrelse: Vårdverksamhet, ramanslag 450 000 000 Förvaltning,ramanslag 5 651 000 Forskningsmedel,reservationsanslag 86 772 000 6 163 300 000 218 G. Jämställdhetsfrågor ramanslag* 6 544 000 reservationsanslag* 10 556 000 17 100 000 Totalt för 127 809 349 000 223 6.1 - 6.6 Lagförslag 231 6.7 Socialförsäkringenskostnader och finansiering gotab 45513, Slockhold'1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 7 Kommimikationsdepartenientet(sjätte huvudtiteln) 1 Riksdagen1993/94. Nr 100 Bilaga 7 Bilaga 7till budgetpropositionen 1994 (sjätte huvudtiteln) 1993/94:100 Kommunikationer for ökad tillväxt och välfärd Satsningarinom kommunikationssektom är en viktig del i regeringens långsiktiga poUtik forvälfärd och en uthåUig ekononusk tiUväxt. En förbättring av kommunikationemabidrar tiU ökad produktivitet och konkurrenskraft i näringsUvet. De kraftfuUasatsningar pä utbyggnad och modemisering av infrastrukturen på transportområdetoch av telekommunikationerna som regeringen nu långsUctigt fullföljer, är enhörnsten i det arbetet. Åtgärder inom kommunikationssektom är nödvändiga foratt lösa mUjöproblemen. Ett mUjöanpassat transportsystem miste utvecklas. De satsningar som görs inom teleområdet har därtUIen betydande potential for industrieU utveckling. Infiastrukturinvesteringamabidrar också till att mUdra arbetslösheten. En förbättrad hushållning med nationens samladeresurser måste även åstadkommas. Inom kommunikationssektom skapas betydandeeffektivitetsvinster genom den avreglering som pågår. Förbättringar inomkommunikationsväsendet främjar också utvecklingen i landets olika delar ochdärmed den regionala balansen. är starkt integrerat i det europeiskaekonomiska systemet, inte minst genom en om&ttande utrikeshandel.Regeringen arbetar med att slutföra förhandlingama om medlemskap iEuropeiska unionen. Utöver de direkta medlemskapsfirågoma har det bUvit aUtmer angeläget att också verka for att svenska satsningar i transportsystemetkoordineras med de satsningar på ett transeuropeiskt nätverk av vägar ochjämvägar som pågår inom EU. är det viktigt att också framhålla luft-och sjöfartens betydelse for transporterna. Ett aUsidigt sammansattb'ansportsystem är inte minst viktigt för den om&ttande handeln inomNorden. För näringsUvet har förbättrade kommunikationer med övriga ökati betydelse. På längre sUct kan utvecklingen i medföra vissforändring av våra transportmönster. De pågående och planerade infrastiiiktursatsningamai bidrar tiU att minska avståndshandUmppet såväl inom landet som iförhållande till andra delar avEuropa. För näringsUvet är även rationella träns- Prop. 1993/94:100 portermellan olika delar av landet en utvecklingsförutsättning som BUaga 7 bidrartill regional balans. Regeringen har kommit en god bit på väg iarbetet med att effektivisera resursanvändningen i konununikationssektom medhjälp av avreglering och ökad konkurrens. YtterUgare steg återstår dock idetta effektiviseringsarbete. skärps kraven på uppföljning ochtillsyn av den genomförda avregleringen. Detta gäller även marknader somtidigare avreglerats exempelvis den yrkesmässiga vägtrafiken där tillsynen ochkraven nu skärps. \ gäUer den statUga verksamheten inom kommurukationssektorapågår ett långsiktigt arbete med att rationalisera, avmonopoUsera ochavreglera samt bolagisera lämpUg verksamhet. För människors väl&d är goda kommunikationerbetydelsefulla. Rörlighet och valfrihet när det gäUer kommunikationssätt ärväsentUga inslag i ett välfärdssamhälle. Goda kommunikationer underlättaraibets-pendling och ökar möjUghetema att kombinera en god boendemUjö med enstörre arbetsmarknad. I tätorter och i glesbygden är arbetsresor, resor tilloch firån servicestäUen och fritidsaktiviteter nödvändiga for ett fimgerandevardagsUv. Det allmännas insatser for att underlättakommunikationsmöjUgheter-na för vissa grupper med särskUda behov, såsom funktionshindradeoch äldre, är också nödvändiga i ett väMrdssamhäUe. Den 1 januari 1994kommunaliseras riksfardtjänsten vilket ökar fömtsättningama for en förbättradsamordning och därmed effektivisering av färdtjänsten. Regeringen går nuvidare och lämnar forslag tiU inriktning för det fortsatta arbetet med åtgärderfor att underlätta for handUcappade att använda kollektiva färdmedel. Arbetet med trafiksäkerheten och med att reduceratrafikens nuljöpåverkan är andra exempel på uppgifter inom kommunikationssektommed stor betydelse for välfärden. Regering och riksdag beslutade ominriktningen for trafiksäkerhetspoUtiken. Trafiksäkerhetsarbetet drivs nuvidare med dessa nya utgångspunkter. VäMrden kan hotas om inte mUjöarbetet förstärks.En av de samhäUssektorer som fort&rande svarar för stora mUjöstömingar ärtransportsektom. Dessa stömingar utsätter mäimiskor, natur och klimat for storapåfrestningar som inte är acceptabla, även om stora insatser gjorts for attmotverka dessa problem. KulturmUjövärdena måste också beaktas i samband medtrafikens mUjöpåverkan. Ett viktigt mål för mUjöarbetet är strävan attförverkUga ett långsik tigt hållbart transportsystem. Detta kan & en avgörande inverkan på mUjön och tiUväxten. De initiativ regeringen har tagit vad gäUer trafik och nuljö skaU nu fuUföljas. Ett samlat utvecklingsarbete for att &st- ställa kraven på ett långsUctigt bärkraftigt transportsystem har påbörjats. Kortsiktiga och långsUctiga mUjömål som är förenUga med en långsiktigt håUbar utveckUng bör feststäUas for varje trafikslag. Trafikverken har fått ett utökat ansvar bl.a. for mUjörapporteringen. Regeringenssyn på sambanden meUan mUjö och ekonomi redovisas Prop. 1993/94:100 meringående i finansplanens bUaga "UthåUig utveckling". I denna Bilaga 7 bilaga behandlas även regeringens kommande arbete när det gäller attutnyt möjUghetema att styra nuljöarbetet genom att använda mUjö-skatter samtfömtsättningama att utnyttja skatteväxling. Det finns även en viktig koppling mellan nationellaoch internationella åtgärder pä mUjöområdet för att nå uppsatta mål. DettagäUer exempelvis mål avseende koldioxid, kväveoxider och svaveldioxid. 1992/93:170, bet. 1992/93:TU34,rskr. 1992/93:397) har beslutat om en ny fiarskningspoUtik. Påkommunikationsområdet är forskning och utveckling (FoU) ett prioriteratomräde. FoU-insatser kan exempelvis medverka till att nya lösningar påtrafikens mUjö- och trängselproblem kan utvecklas. I enUghet med regeringensförslag på kommunikationsonuådet har resursema till FoU väsentUgt ökat fr.o.m.innevarande budgetår, vilket även gäller FoU for vissa frågor som gällertelekommunikationer. Regeringen kommer att tiUsätta en särskUd informationsteknologidelegationför att i ett vidare perspektiv belysa firågeställningar och lämna förslagbeträffande användningen av informationsteknologi på transportområdet. På uppdrag av har enexpert kartlagt vilka regler som försvårar utövandet av hobbyfordonsverksamhetsamt övervägt vilka regeländringar som kan underlätta denna verksamhet.Regeringen anser att det fiims skäl att ändra fömtsättningama forhobbyfordonsverksamheten, främst vad gäller beskattningen. Regeringen kommerunder våren att lämna förslag om regeländringar inom skatteområdet som syftartiU att underlätta hobbyfordonsverksamhet. Utgiftsutvecklingenmom den anslagsfinansierade delen av kommunikationssektom blir sammantagetföljande (mUjoner kronor): Meteorologi, geoteknikm.m. Anvisat enUgt regleringsbrev 1993/94 Förslag 1994/95* 145,5 26 383,0 683,8 82,5 902,3 788,7 26 506,7 698,6 101,6 931,6 675,2 -145,5 -113,5 -44,4 8,0 TotaltKommunUcations- 29 358,9 29 287,3 -71,6 *Kommentarer till tabellen: Storaförändringar av anslagsindelningen har skett i regeringens förslag för budgetåret1994/95 i förhållande till anslagsindelningen /94. "Ikbellen ovan har i kolumnen för /94 anpassats efter dessaförändrmgar för attmedge sakomrädesvisa jämförelser mellan budgetåren. Förändringama enligt Prop. 1993/94:100 regeringens forslag innebär bl.a. att littera A. djIocto 7 m.m. 1993/94 helt utgår eftersom medlen för anslagen A 1. departementetoch A 2. Utredningar m.m. flyttas till första huvudtiteln. Vidare har anslagentill vägar och jämvägar samlats under beteckningen Infrastruktur. En nybeteckning for Post- och telekommunikation innehåller samtliga anslag medanknytning till dessa sakområden. Beteckningen Kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m. inbegriper bl.a. anslag till SJ samt köp avjämvägstrafik. Beteckningen Transportfbrskning föreslås byta namn tillKommunikationsforskning. Meteorologi, geoteknik m.m. betecknas 1993/94 Övrigaändamål. Förslaget innebär att beteckningen Övriga ändamål 1994/95 i ställetinnehåller anslag till intemationell verksamhet samt anslag för att täckakostnader för avveckling av styrelsen för riksfärdtjänst. Investeringar i trafikens infrastruktur Riksdagenbeslutade på förslag av regeringen om en långsiktig inriktning avinfrastrukturens utbyggnad i landet. beslutade även om ekonomiskaramar for samt om ekonomiska ramar för den närmaste treårsperioden. beslut innebär att planer för väg- ochjämvägsinvestering-ar for totalt 98 mUjarder kronor upprättas . pågår planeringsarbetet på ,och länsstyrelsema med att upprätta de tioåriga investeringsplanerna.Planema kommer att redovisas för regeringen senast den 31 januari 1994.Regeringen skaU feststäUa planema och kommer att redovisa iimehåUet forriksdagen . I samband med att beslutade om den tioårigainvesterings-mriktningen och anvisade medel for innevarande budgetår och enkostnadsram för verksamheten för den närmaste treårsperioden, beslutaderiksdagen att de tidigare cuivisade anslagen Investeringar i trafikensinfrastmkmr och Vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjande åtgärderinom område skuUe upphöra. ErforderUga medelanvisas i stäUet över och ordinarie anslag. Mot bakgmnd av gjorda anslagsjusteringar kommerinvesteringama på stomjämvägama att omfettaca 38 mUjarder kronor. DärtiU kommer de investeringar som finansieras genomavgifter på trafiken såsom utbyggnaden av med privat kapital ochbyggandet av den planerade festa förbindelsen över Öresund.Jämvägsinvesteringama kommer således att vara drygt 40 mUjarder kronor underden kommande tioårsperioden. Investeringama i stamvägar och övriga riksvägarberäknas också tiU ca 40 mUjarder kronor under den kommande tioårsperioden.DärtiU kommer de investeringar som är planerade att finansieras med avgifter påvägtrafiken i och , totalt ca 30 mUjarder kronor. KoUektivtrafiken i storstädema kommer att byggas ut och mstas upp. UtbetaUiingen av statensextrabi-drag tiU och har beslutats och utbyggnaden pågår. Regeringen inrättade ijuli 1993 en delegation for prognoser och ut- Prop. 1993/94:100vecklingsarbete inom transportsektom (DPU). Den skaU bl.a. ta fram BUaga 7underlag för det långsiktiga planeringsarbetet inom transportsektom och ansvarafor beställiung av statistik. Avreglering och ökad konkurrens Ettlångsiktigt arbete pågår inom kommunikationssektom for att öka effektiviteten,genom att bl.a. avreglera marknadema och öka konkurrensen. Regeringens förslaghar som yttersta syfte att imderlätta det dagUga livet for människoma iSverige. Den avreglering som pågår bör vidare kunna ske utan negativaregionalpoUtiska konsekvenser. Efter hand som avregleringen nu successivtgenomförs skärps kraven på uppföljning och tiUsyn. Detta är nödvändigt bl.a.firån konkurrenssynpunkt for att tiUse att de spelregler som tiUskapats föratt erhålla fungerande marknader efterlevs men också for att kunnaupprätthålla regionalpoUtiskt angelägen service. Det behövs även underlag foratt om nödvändigt komplettera regelverket samt för att kunna vidta andraupp-foljningsåtgärder. Den inrikes luftferten avreglerades i juni 1992.Avregleringen har medfört att det uppstått en ökad konkurrens framföraUt på sträckor med omfettande trafikunderlag. Nya aktörer har kommit in pämarknaden. Sammantaget har avregleringen av inrikesflyget inneburit mångapositiva effekter för resenärerna genom ett större utbud och lägre priser.Regeringen följer emeUertid mycket noga effektema av avregleringen så att detrafilqraUtiska målen kan upprätthållas även fortsättningsvis. Regeringen harockså tidigare uttalat (prop. 1992/93: 100 bil. 7, bet. 1992/93:TU19, rskr.1992/93:245) att samhäUet har ett särskUt ansvar för att flygtrafik kanbedrivas i inland tiU orter som i många feU saknar tillfredsställandetransportalternativ. Uppföljningen har resulterat i att päregeringens försfeg nyUgen godkänt (prop. 1993/94:42, bet. 1993/94:TU8, rskr.1993/94:114) att viss olönsam flygtrafik fär upphandlas på sträckanÖstersund-Umeå for 9,3 mUjoner kronor innevarande budgetår. Staten har uttafetett ansvar för ett grundläggande flygtrafikutbud på denna sträcka. Denna trafikhar med hänsyn tiU sjukvårdens organisation en särställning som motiverarsärskUda insatser för att trygga en dUekt flygförbindelse. En ytterUgare avreglering av den utrikes luftfertenhar också skett inom EU genom det s.k. tredje luftfertspaketet. Detta tillämpassedan augusti 1993 även i tiU följd av ändringar i avtalet mellanSverige och och EEG om civU luftfert. Efter ett omfettande utredningsarbete, försfeg frånregeringen och riksdagsbeslut (prop. 1992/93:200, bet. 1992/93:TU30,rskr. 1992/93:443), började en telefeg gäUa . Därmed blev detmöjUgt att ombUda tiU aktiebofeg vUket skedde vid sanuna tidpunkt.Telestyrelsen är ansvarig för myndighetsuppgifterna på teleområdet och svarardessutom för upphandlingen av vissa samhällsåfe-ganden på teleområdet. Ishitet av beslutade (prop. 1992/93:132, bet. Prop.1993/94:100 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) att avskaffa ensamrättBUaga 7 på brevbefordran vilket skedde . Därmed blev post-maiknadenheU avreglerad. avlämnade sitt betänkande(SOU 1993:9) Postlag. RUcsdagen beslutade (prop. 1993/94:38,bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119) att inrätta en posdag som träder i kraftden . Därmed skapas fömtsättningar for en ombUdning av PostverkettiU aktiebolag vilket enUgt riksdagsbeslut också skaU ske den 1 mars 1994.Beslutet innebär att myndighetsuppgiftema på postområdet överförs tiU nuvarandeTelestyrelsen som därmed ombUdas till . Inom pågår ett arbete med atteffektivisera organisationen. Syftet med omställiungsarbetet är ytterst attverksamheten skaU marknadsanpassas och utsättas for en fullständig konkurrens.Vägtiålliungs-divisionen skaU bU en kompetent beställare. ProduktionsdivisionenskaU enUgt riksdagsbeslut (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. 1992/93:TU24, rskr.1992/93:272) bofegiseras med inriktning på genomförande . En utredninghar tiUsatts med uppgift att ta fram försfeg for genomförandet avbofegiseringen av produktionsdivisionen. En särskUd utredare har lämnat forsfeg (SOU1992:115) om hur AB Svensk BUprovnings monopol på kontroUbesiktning avvägtrafikfordon skaU avskaffas. Regeringen planerar att lämna forsfeg om dettaunder . Regeringen har tidigare beslufet om att efterkontroU hos ABSvensk BUprovning kan ersättas med verkstadsintyg vilket gäUer fr.o.m. den 1januari 1993. Regeringen återkommer tiU medforsfeg tUl bofegisering av entreprenaddelen vid materiel- ochindustridivision. Arbetet med avreglering av jämvägsmarknaden pågår.EnUgt beslut (prop. 1991/92:130, bet. 1991/92:TU21, rskr.1991/92:314) sker upphandling av olönsam interregional jämvägstrafik ikonkurrens fr.o.m. . Detta innebär att andra aktörer än SJ kanges trafikeringsrätt på sträckor som de kan & i uppdrag att trafikera. Denförsfe upphandlingsomgängen - dvs. för - medförde att SJ erhöUfortsatt entreprenad på ett resp. på olika järnvägssträckor i hefe detupphandfede nätet. Kostnadema for den upphandfede trafiken, som /94 (x:h i princip motsvarar trafiken året innan, minskade medca 100 mUjoner kronor vilket motsvarade . RUcsdagen har nyUgen godkänt(prop. 1993/94:42, bet. 1993/94:TU8, rskr. 1993/94:114) upphandbngen som medför ytterUgare besparingar. RUcsdagen beslutade (prop. 1992/93:132, bet.1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) att ge trafikermgsräöen på maUnbanan.Avtal meUan SJ/NSB och har tecknats på gmndval av dessa nya viUkor. Kommimikationsdepartementet har under hösten 1993remissbehand- fet en rapport om avreglering av jämvägstrafik (Ds 1993:63). Regeringen avser lämna försfeg tiUriksdagen om Prop. 1993/94:100 avreglering cx;h ökad konkurrens inomjämvägstrafiken. Regeringen har Bilaga 7 tidigare tiU aviserat attdenna avreglering bör kunna ske . Regeringen återkommer också tiU under våren1994 med försfeg om iimktning för SJ:s framticfe verksamhet. har beslutat omsjöfertspoUtiska åtgärder (prop. 1993/94:69, bet. 1993/94:TU7, rskr.1993/94:99). Åtgärderna syftar tiU att skapa långsUctiga fömtsättningar för ensvensk handelsflotta av rimUg omfettning. Beslutet omfettar ett bidrag tiUsvenska rederiers handelsfartyg som huvudsakUgen går i Qärrfert. Bidraget avserdels återbetalrUng av inbetald sjömansskatt dels ett bidrag for sociafe avgifter. Vid betiandling av förra åretsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 7, bet. 1992/93:TU18, rskr.1992/93:244) beslutades att en parlamentarisk konunitté skuUe tiUsättas meduppgift att föreslå långsUctiga lösningar för färjetrafiken tiU och firånGodand. Regeringen tiUsatte en sådan kommitté (dU. 1993:69).Kommittén har inlett sitt arbete. Uppdraget skaU redovisas senastden . Det obUgatoriska statUga firitidsbåtsregistretupphörde att gäUa vid utgången av etUigt beslut (prop.1992/93:102, bet. 1992/93:TU10, rskr. 1992/93:108). hutiativ har dock tagits avstöldskyddsföreningen tiU att driva ett frivilUgt fritidsbåtsregister i privatregi. Styming av aflfärsverksamhet inomKommunikationsdepartementets område InomKommunikationsdepartementets område förvaltas ägandet av fleraafiärsverksamheter inom transport- och kommunikationssektom. Det finns bådeaktiebofeg, exempelvis AB Svensk BUprovning och samt affärsverkenLuftfartsverket, SJ, och varav det sistnämnda ombUdastiU aktiebolag . Affärsverksamhet bedrivs också i storomfettning vid hydrologiska institut (SMFQ), () och Statens väg- och transportforskningsinsdtut(VTI). I det arbete som bedrivits och bedrivs medombUdande av affärsverken Posten och tiU aktiebolag har vissaprinciper utarbetats för hur Kommurukationsdepartemfentet som representant förägaren skaU se på sina verksamheter. SamhäUsmålen för post- och telekommurukationergaranteras genom ny lagstiftning som feststäUer gmnden för omfettningen av denpost-och teleservice som skaU tiUhandahåUas aUmäiUieten. Utgångspunkten för staten som ägare av aktiebolagenPosten och TeUa är att staten i princip inte bör skUja sig från andra ägare. Urägarens perspektiv bör en tiUfredsstäUande ekonomisk avkastning uppnås på denförmögenhetsmassa, som aktiebolagen har att förvalta. sättningen bör samtidigtvara att verksamhetema skall bedrivas under Prop. 1993/94:100 affärsmässigavillkor och fömtsättningar och därvid också uppvisa en Bilaga 7marknadsmässig avkastning jämförbar med den som välskötfe större svenskaföretag i motsvarande branscher uppvisar. Mot bakgmnd av detta bör staten som ägare erhåUaavkastning pä det egna kapitalet. Det primära ekonomiska målet för är därmed att ge en räntabiUtet pä eget kapital och utdelning tiUägaren. Det är även viktigt att foretagens effektivitet och finansieUa styrkautvecklas gynnsamt. Ekonomiska nyckeltal för att följa upp detfe är bl.a.räntabiUtet på sysselsatt kapital och soUditet. Det synsätt som kännetecknat processen med stymingav och bör i relevanta delar kuima tillämpas även for den övrigaaffärsverksamheten i Kommimikationsdepartementet För beräkning av avkastrungskrav har en modeUtillämpats som består av tre komponenter, inflation, realränfe och enriskpremie. Dessa komponenter defiiueras samt adderas. Vid bedömning av lämpUga mått for de ingåendekomponenterna har följande beaktats. Långsiktiga statsobUgationer (återståendelöptid) kan betraktas som i princip riskfria. Den effektiva marknadsränfen fördylika obUgationer uttrycker i princip marknadens krav på real avkastning ochpå ersättning för bedömd inflation - sett i ett längre perspektiv. Den riskpremie som ingår i mcxleUen ovan, skaU iprincip täcka affarsrisk och finansieU risk. Afiarsrisken är uttryck för den osäkerhet som finnsi verksamheten (variationer mellan åren, risk för avvikelser i bedömningaretc), medan den finansieUa risken sammanhänger med att det egna kapitaletnormalt har en efierstäUd ställning vid finansielfe svårigheter for företaget.Vid bedömning av lämpUgt mått på riskpremien for resp. verksamhet har särskildprövning skett. En utgångspunkt har varit att utdelningen i Postenoch TeUa åtminstone bör kunna motsvara den utdelning på justerat eget kapitalsom ett genomsnitt av större svenska börsforetag uppvisar. Det är av vUct att företagens finansielfestyrka utveckfes gynnsamt. Detta kräver en långsUctig tiUväxt av det egnakapitalet. Ut-delningspoUtiken bör beakta detta krav och den fektiskalångsiktiga avkastningen. Det är regeringens bedömning att enhetUgastyrparametrar bör eftersträvas för affärsverken och bofegen. Detfe innebäratt affärsverken bör inleverera ett belopp motsvarande bofegsskatt, dvs. enskattemotsvarighet på av resultatet före skatt. Vidare skaU pensionsskuldoch löneskatt föras in i balansräkningen. Vidare anser regeringen att sfetenbör StäUa samma krav på affärsverken som på bofegen att erhåUa avkastning pådet egna kapitalet och en årUg utdelning på justerat eget kapital motsvarandeden som ett genomsnitt av större svenska börsföretag uppvisar. Utdelningensstorlek bör slutUgt festställas av regeringen i samband med festställandet avresultat- och balansräkningarna. Regeringenåterkommer tiU med en Prop. 1993/94:1(X)redogörelse for bofegsverksamheten inom Kbmmunikationsdeparte- BUaga7 mentets verksamhetsområde. Riksdagenhar beslutat om inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet inför20(X}-talet. Beslutet innebär att trafiksäkerhetsmålen ligger bst. Trafikantenskunskaper och erferenheter skaU tas till vara. Detfe skall bl.a. ske genom endialog mellan myncUgheter och trafikanter. , poUsen och kommunemaukas som huvudaktörer. har det övergripande nationeUa ansvaretför trafiksäkerheten på vägama. Som en följd härav avser regeringen att avverket utkräva ett resultatansvar for att målen uppnås. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet tillåtsövningsköming med personbU .