prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Ekonomiska nyckeltal för att följa uppdetta är bl.a. nettomarginal, räntabilitet pä sysselsatt kapital och soliditet.Utdelning till aktieägarna skall inte ske innan tillfredsställande soliditetuppnåtts i . Tvist som rör tillämpningen eller tolkningen av avtaletskall avgöras genom skiljedom i enligt reglerna för . Avtalet gäller fr.o.m. t.o.m. den 31december 1996, varefter avtalet, såvida det inte sagts upp senast ° före angivet datum, skall gälla tills vidare med rätt förenvar part att Prop. 1993/94:150 när som helst bringa avtalet tillupphörande med iakttagande av en Bilaga 6 uppsägningstid . Det statiiga ansvaret för SOS-tjänsten regleras inuvarande konsortialavtal. Syftet med det nu föreslagna alarmeringsavtalet äratt säkerställa en effektiv SOS-tjänst och att tUlgodose behovet avalarmeringstjänster för den statiiga räddningstjänsten. Nedan lämnas enredogörelse för innehållet i alarmeringsavtalet. SOS Alarmering åtar sig i avtalet bl.a. att drivaSOS-centraler som upprättiiåller SOS-tjänsten i hela landet och att vid sädanacentraler motta och behandla eller i förekommande faU vidarekoppla samtal fränett för hela landet gemensamt larmnummer samt att upprätthålla landstäckanderadiokommunikation för alarmering och samverkan. Vidare åtar sig SOS Alarmeringatt förse SOS-centralema med en organisation och en teknisk utrastning sommöjliggör en säker och effektiv alarmeringsverksamhet. För SOS Alarmerings åtaganden betalar staten en ärlig avgifttill SOS Alarmering på fr.o m. är 1995. Skullekonsumentprisindex stiga med skall SOS Alarmering kompenseras medhänsyn till detta. Avtalet löper från tills vidare med ettärs uppsägningstid. Anslag för /95 beslutade (prop. 1992/93:200, bet.1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443) i samband med beslut om ombildning avTeleverket till aktiebolag, att statens kostnader för ägandet i SOS AlarmeringAB skulle belasta ett särskilt anslag. För innevarande budgetär har ett reservationsanslag pä 140mUjoner kronor anvisats för kostnader förenade med statens ägande i . Efter förslag i årets budgetproposition har riksdagennyUgen beslutat om ett anslag på för dessa ändamål /95 (prop. 1993/94:100 bU. 7, bet. 1993/94:TU17, rskr.1993/94:199). För täckande av investeringskostnaden vid centralerna iStockholm, och bör staten som en engångssumma kunna tillförabolaget . Detta belopp motsvarar statens andel avinvesteringskostnaden i enlighet med nuvarande konsortialavtal. De övriga 50 %av kostnaderna svarar kommuner och landsting för. Detta innebär att anslagetför /95 för kostnader förenade med statens ägande i bör uppgå till sammanlagt . 1 samL Nr 150. Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. 1.bemyndigar regeringen att godkänna ettnytt konsortialavtal avseende mellan och genom Förenade KommunföretagAB, i huvudsaklig överensstämmelse med vad som angetts i det foregående, 2.bemyndigar regeringen att godkänna ettalarmeringsavtal meUan svenska staten och i huvudsakUgöverenstämmelse med vad som angetts i det föregående, 3.med ändring av beslut (bet.1993/94:TU17, rskr. 1993/94:199) tiU Kostnader förenade med statens ägande i för /95 anvisar ett reservationsanslag pä . Bilaga 7till kompletteringspropositionen 1994 1993/94:150 1 Vissa anslagsfrågor inom sjunde huvudtiteln 1.1 E Statliga arbetsgivarfrågor Bidrag till kompetensutveckling på det statligtreglerade området 1994/95Nytt anslag (förslag) 1 000 1989/90:100 bil. 15 hemställde regeringen att till Bidrag tillkompetensutveckling på det statligt reglerade området för /91skulle anvisa ett reservationsanslag på . Bakgranden till dettavar att partema ramavtal om löner för statstjänstemän m.fl. (RÄLS1989-90) avsatt för att statsanställda skall kunna erbjudasen viss personalutbildning beslutade i enlighet medförslaget (bet. 1989/90:AU 18, rskr 1989/90:213). Den1 fanns det oförbrakat på detta anslag. Enligt uppgiftfrån , som enligt regleringsbrev disponerar anslaget,kommer medel fortfarande att fmnas kvar vid utgången av //94 är det tredje och efter det budgetår då anslagetvar uppfört på statsbudgeten som regeringen har dispositionsrätt tillanslagsmedlen. Eftersomdet kommer att finnas ett behov att disponera anslagsmedlen även efter utgångenav /94 bör anslaget ånyo föras upp i statsbudgeten. Detta kanske med endast ett formellt anslagsbelopp eftersom någon ytterligaremedelsanvisning inte behövs. Medelför räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder och för vissa andra bidragför bostadsändamål anvisas under anslaget Räntebidrag m.m. på sjundehuvudtiteln. Anslaget, som är ett förslagsanslag, beräknas såvitt gällerräntebidrag bl.a. med ledning av sammanställningar över bidragsunderlag,garanterade räntesatser och subventionsräntesatser förolika årgångar och bidragstagarkategorier (aviseringsstatistik) som 1993/94:150 upprättar en gång per halvår Bilaga 7 Påbasis av aviseringsstatistik avseende räntebidragsutbetalningarunder angavs budgetproposition (prop. 1993/94:100bil. 8) behovet av medel under /94 för räntebidrag för ny- ochombyggnad till och det totala medelsbehovet på anslaget till30 . Belastningen på anslaget beräknades således bli 415miljoner kr mindre än tidigare beräknat. Som huvudsaklig förklaring tillminskningen angavs sjunkande marknadsräntor. Nyaberäkningar som gjort med ledning av verkets aviseringsstatistikavseende räntebidragsutbetalningar tyder emellertid påatt de beräkningar som tidigare gjordes på basis av första halvårets statistikkraftigt underskattat utgiftsbehovet för /94. Med utgångspunktfrån faktiska utbetalningar av räntebidrag på beräknas nu utgiftema för sådana bidrag uppgå till sammanlagt under /94. Den totala anslagsbelastningenberäknas därmed bli för /94. Orsakematill avvikelsen mellan de båda beräkningama är flera. En är att dekalkylmodeller som använts inte i tillräcklig grad tagit hänsyn tillden faktiska tidpunkt då en lägre marknadsränta första gången visar sig i formav en lägre bidragsutbetalning. Den mera ingående analys som gjort avden senaste aviseringsstatistiken indikerar att denna tidpunkt ligger igenomsnitt än som antagits i fråga om räntebidragför bostadslån och senare såvitt gäller räntebidragför bottenlån. En annan orsak är att kalkyleraa inte föratsåg effekten föranslagsbelastningen av möjligheten för de bidragstagare som får räntebidragfro.m. att välja tidpunkt för första räntebidragsutbetalningen.Boverkets analys av senaste aviseringsstatistiken visar att den förstautbetalningen som belastar räntebidragsanslaget i ett nytillkommet ärende oftagäller räntebidrag för mer än de normala tre månadema i taget. Ytterligare enorsak är den genomförda övergången från halvårs- tillkvartalsaviseringar av räntebidrag enligt äldre regler som inte huimitslutföras i sin helhet . Anslaget för budgetåret1993/94 belastas därför med mer än en "normal" årsutgift förräntebidrag. Tillföljd av vad som således framkommit om tidigare gjorda beräkningar har en nyberäkning också gjorts såvitt avser behovet av medel för räntebidrag /95. Medelsbehovet under /95 för detta ändamålberäknas nu till och det totala anslagsbehovet till . Det i prop. 1993/94:100 bil. 8 för /95 föreslagnaanslaget för räntebidrag m.m. på bör därför höjas med . 1.3 I Övriga ändamål 1993/94:150 Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken 1993/94 Anslag' 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Anslaget Statliga ägarinsatser m.m. i AB Industrikreditoch Nordbanken Förberedelsemaför en försäljning av statens aktier i har påbörjats. Hur lång tiddenna process kommer att ta är ännu för tidigt att säga. Regeringen föreslåratt anslaget Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken förs upp i statsbudgetenför /95 med ett formellt belopp. Från anslaget bör bestridasutgifter som uppkommer vid förberedelser för och genomförande av försäljning avstatens aktier i . 1.4 Förslag till riksdagsbeslut 1. till Bidrag till kompetensutveckling på detstatligt reglerade området för /95 anvisar ettreservationsanslag på , 2. under sjunde huvudtitelns förslagsanslagRäntebidrag m.m. för /95 anvisa 3 utöver vad somföreslagits i prop. 1993/94:100 bU. 3. till Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken /95 anvisar ett förslagsanslag på . 2 Kommunalekonomi "" Kommimsektonigenomgår stora förändringar. bar imder de senaste åren&ttat flera beslut av stor betydelse för sektom. Kommuner och landsting harsuccessivt givits bättre förutsättningar att själva organisera, prioritera ochutforma sin verksamhet. Möjligheterna tiU flexibiUtet och tUl att kunna utformaverksamheten efiter lokala föratsättningar har ökat. En försämradsamhällsekonomi har också drivit på den pågående förändringspiocessen.Begränsade resurser ställer större krav på fömyelse och effektivisering. Ett nytt statsbidragssystem för kommimer har införts fr.o.m. år 1993.Samtidigt har ett stort antal specialdestinerade statsbidrag tagits bort, ochdärmed ocksä de detaljstyrande regler som var förenade med mänga av dessabidrag. Det nya systemet iimebär vid fullt genomförande en relativt långtgåendeinkomst- och kostnadsutjämning och vidare att konmiunen fär hela bidraget utansärskUda villkor för användandet. Införandet har bl.a. skett utifrån målet omatt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar dels genom att utjämna deekonomiska skUlnaderaa mellan kommunema, dels genom att ge största möjligahandlingsutrymme för kommimema att själva utforma sin verksamhet. Ett arbetemed att följa upp och utvärdera den kommunala ekonomin avseende bl.a. effektemaav systemomläggningen pågår. Vidarehar ett nytt system för utbetalning ov kommunalskattemedeltill kommuner och landsting införts. En mer långsiktig stabilitet i skatte- och bidragssystemen bör eftersträvasför kommuner och landsting. En parlamentariskt sammansatt beredning hartillkallats med uppgift att lämna förslag som iimebär att förutsättningarna fördetta kan förbättras. Utredningsarbetet skall vara klart i sådan tid att en nyordning kan gälla firån . Motbakgrund av det pågående utredningsarbetet föreslår regermgen att det statligautjämningsbidraget tUl kommuner för skall utgå med samma belopp perkommun som det preUminära bidraget för . Vidare föreslås att bidragetmed anledning ov skattereformens effekter skall finnas kvar även . Detutredningsarbete som har påbörjats kommer även att inriktas mot att finna enlångsiktig lösning för hur de ekonomiska regleringarna meUan staten ochkommunsektorn skall göras. Tillkommande förändringar för åren 1994 och 1995som föranleder en ekonomisk reglering mellan staten och kommunsektom bör iavvaktan på utredningsarbetets resultat regleras genom att kommunalskattemedlenjusteras. Idenna proposition föreslås vidare riktlinjer för finansieringsprincipensfortsatta tillämpning. Statenanger riktlinjer för den kommunala ekonomin. I detta ingår att vid densamhällsekonomiska bedömningen ange utrymmet för sektoms Utrymmet bestäms dels av det kommunala Prop. 1993/94:150skatteunderlaget och kommunsektoras skatteuttag, dels av de statliga BUaga 7bidragen tiU sektom. Regeringen föreslår inte nägon begränsning av kommunemasoch landstingens rätt att ta ut skatt men föratsätter trots det att dengenomsnittliga kommunala utdebiteringsnivån inte höjs. Med hänvisning tiU vad regeringen redovisat i den revideradefinansplanen om det ekonomiska läget bör även kommunsektom dela ansvaret föratt eliminera det strukturella underskottet i de offentUga finansema. Det tarsig uttryck i att det inte finns utrymme för någon uppräkning av statsbidragenunder . De generella statsbidragen bör därför förbli nomineUtoförändrade. 2.2 Kommunerna och de samhällsekonomiska förutsättningama Kommuneroch landsting har en central roll för välfärden. De svarar för viktigavälfärdsuppgifter där vård, omsorg och utbildning dominerar. Kommuner ochlandsting har därmed fått en stor betydelse som arbetsgivare ochtjänsteproducenter. Den kommunala sektoms om&ttning och betydelse gör attstatai måste kunna påverka den kommunala konsumtionsutvecklingen ochfinansieringen av verksainheten. Detta sker dels genom statUg ram- och/ellerrättighetslagstiftning av den kommunala verksamheten, dels genom att statenanger det skattefinansierade utrymmet. Ekonomisktillväxt fömtsätter förändring. Vissa delar av ekonomin -sektorer, branscher,företag - expanderar medan andra stagnerar eller minskar. Den ekonomiskapolitikrais huvuduppgift är att skapa fömtsättningar för att genom god ochuthållig tillväxt bygga en stabil gnmd för välfärden och sysselsättningen. Dennödvändiga förstärkningen av de offentliga finanserna har redan inletts ochkommer att behöva fortgå under en följd av år. För att det skall skapas nyajobb krävs en hållbar utveckling av landets offentliga finanser. Behovet avfortsatt sanering av de offentliga finansema och minskning av de offentligautgiftema berör även den kommunala sektom. SkiUnadema i utdebitering mellan olika kommuner och landsting är fornärvarande stora. De är främst betingade av skillnader i skattekraft, men ocksåav skillnader i servicenivå, effektivitet, avgiftsnivå och olika ambitioner vadgäller konsolideringsgrad. Utgångspunkten för de nännaste åren är att dengenomsnittliga kommunala utdebiteringsnivån inte bör höjas. En möjlighet tillomfördelning av det kommimala skatteuttaget bör däremot fiimas. Statens ansvar for samhällsekonomin och verksamheten i stort inomkommunsektorn måste kombineras med respekt för den kommunala självstyrelsen. En stor del av besparingama i den offentliga sektom har skett inomkommimsektom. Det är konsekvensema av den kraftiga expansion som skedde framförallt på1970-talet, ofta i strid med vad statsmaktema Prop. 1993/94:150 bedömde somlämpUgt med hänsyn tiU den samhäUsdconomiska balansen. Bilaga 7 De nugenomförda besparingama har utlöst en Uvaktig fömyelse i många kommuner ochlandsting. ekonomiska situationen imiebär att det även fortsättningsvis krävsomprövningar av verksamhet och kraftfiiUa åtgärder i syfte att höjaproduktiviteten och begränsa kostnaderna i sektom som helhet. FörhAUandoiavarierar dock meUan enskilda kommuner och landsting. En del kommuner ochlandsting har redan gjort stora besparingar och står därför inför relativt småfortsatta kostnadsneddragningar. Andra kommuners och landstings bidrag till denstrukturella anpassningen har varit blygsanuna och dessa måste ökatakten i volynmeddragningania . Flerakommuner och landsting har inlett samarbete med länsarbetsnämnder för attundvika varsel och uppsägningar . Hur sysselsättningeninom kommunsektorn därdter kommer att påverkas är oklart. harregeringen tillsammans med och samtde tre stora personalförbunden haft ett seminarium kring kommunalasysselsättningsfrågor. Det ansågs därvid angeläget att ytterUgare analyserasysselsättningsfrågan och fiamföraUt de strukturella förändringar som drabbarvissa personalkategorier mer än andra. Attdöma av de undersökningar som bl.a. imtierats av expertgmppen for studier ioffentiig ekonomi () har den kommunala omställningen iväsentUga avseenden bmtit en negativ produktivitetsutveckling. Dennaproduktivitetsförbättring underlättar den anpassning tiU inkomstema, som dekommunala kostnaderna mäste genomgå. Medhänsyn till vad regeringen har redovisat om milen för budgetpoUtikenoch tiU att medborgamas behov av service pä bästa möjliga sätt bör tiUgodoses,måste arbetet med att öka produktiviteten i den kommunala verksamheten drivasvidare. Omutrymme skaU kunna skapas för angelägna reformer kan det också bli nödvändigtatt öka avgiftsfinansieringen altemativt minska eller avveckla verksamheter somnu skattefinansieras. Förändringarnai statsbidragssystemet tUl kommimema utgår från två grundläggande förhållanden.Det första är att kravet på samhällsekonomisk balans skall vara styrande förbedömningama av det framtida skattefinansierade utiymmet för den kommunalasektom. Det andra är att ansvarsfördelningen mellan staten och kommunsektornskall vara tydlig. med omläggningen av bidragssystemet (prop.1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU:29, rskr. 1991/92:345) betonades attregeringen med jämna mellanrum bör ge en samlad genomlysning av denverksamhet som bedrivs av kommuner och landsting. Ett sådant underlag behövsför att regering och riksdag skall kunna göra en avvägning av detsamhällsekonomiska utrymmet och feststäUa utiymmet för den skattefi- nansierade verksamheteni kommunsektom. Ett annat viktigt syfte med Prop. 1993/94:150 uppföljningenär att bedöma kommunemas ekonomiska fömtsättningar att Bilaga 7 bedriva sinverksamhet. Regeringen redogör i budgetpropositionen för utvecklingeninom olika delar av den offentliga sektom. När det gäUer verksamhethar redovisningar hittiUs främst återfunnits i respektive departements bUagortill budgetpropositionai. En samlad överblick över de firågor som berörkommuneraa har därför varit svår att fk. Regeringen överväger därför attårligen göra en mer samlad redovisning. Ett förslag redovisas avCivildepartementet i form av en departementspromemoria. Arbetet med uppföljning av den kommunala ekonomin pågår för närvarandeinom . För att analyserna skall kunna fungera sombeslutsunderlag är det av betydelse att de innehåller såväl en finansiell somen verksamhetsrelateiad uppföljning. Avsikten är att firamdeles redovisa enöveigripande ekonomisk analys i samband med budgetpropositionen. I det följande görs en kortfiittad redovisning av kommunemas (exkl.kyrkUga kommuner) och landstingrais finansiella ställning. Redovisningenkompletteras med en kort&ttad redovisning av en sektoisvis uppföljning förområdet barnomsorg. Enligttabell 2.1 visar kommunemas och landstingens samlade resultat en negativförändring av det egna kapitalet , medan förändringen varpositiv för är 1992. Den positiva förändringen av det egna kapitalet år 1992berodde på en betydande dämpning av kostnadsutvecklingen detta år, samtidigtsom den goda inkomstutvecklingen med en tvåårig eftersläpning av skattemedelsutbetalningamagav höga skatteinkomster . TabeU2.1 ResuHatrakning för kommuner och landsting åren 1990 - 1992 Prop. imiUarder kronor Bilaga 7 Verksamhetens nettokostnader (resultat 1) Resultat efter skattei och fmansnetto (resultat 2) Förändring av eget kapital (resultat 3) -0,7 -4,0 Verksamhetens nettokostnader (resultat 1) -88,3 Resultat efter skatter och fmansnetto (resultat 2) -0,6 Förändring av eget kapital (resultat 3) -4,2 -0,5 Källa:SCB, Kommunemas finanser Kommunemasnettokostnader för verksamheten ökade med ca 20 miljaider kronor (). Detta förklaras huvudsakUgen av den s.k.ADEL-reformen, som iimebar att ansvaret för äldrevården överföides frånlandstingen till kommunema. ÄDEL-reformen inne&ttade även en skatteväxlingmellan kommimema och landstingen, vilket innebar att kommunemas skatteintäkteroch generella statsbidrag ökade kraftigt . För landstingen innebarÄDEL-reformen analogt att kostnadema och intäkteraa minskade. Avbalansräkningen i tabell 2.2 framgår att för uppgick kommunemasbokförda tillgångar tUl . Totalt ökade kommunernastillgångar med drygt 22 miljarder kionor . De ökadetotala tillgångama i kommuneraa har i huvudsak finansierats med en ökadskuldsättning. ökade skuldema med 28 miljarder kionor. Skuldökningenberor på att många kommuner började redovisa sin pensionsskuld från är 1991. Balansräkningenför landstingen visar att uppgick de bokförda tillgångama tUl ca 79miljarder kronor. till den studerade perioden, dvs. åren 1990 - 1992, harlandstingens tillgångar ökat något, men jämfört med kommunerna har ökningenvarit väsentiigt mindre. Landstingensskulder har ökat drastiskt under de tre studerade åren. Skuldökningen mellan år1991 och är ca 23,6 miljarder kionor, vilket är en ökning med . I likhet med kommunema beror skuldökningen i landstingen på att allt flerlandsting börjat redovisa pensionsskuldema . 'nbell2.1 Balansräkning fSr kommuner och landsting 1990 - 1992 i miljarderkronor 1993/94:150 BUaga7 Tillgångar Skulder Eget kapital Summa skulder och eget kairital Tillgångar Skulder Eget kapital Summa skulder och eget kapital Källa: SCB, Kommunemas finanser Frän resultat- och balansräkningen kan olika finansiella nyckeltalberäknas, I diagrammen 2.1 och 2.2 visas tvä sädana nyckeltal. Diagram2.1 Nettokostnademas andel av totala skatteintäkter och generella bidrag n.-vardeår 1992: Max.-värdeår 1992:97% Nettokostnadernasandel av de totala skatteintäktema visar hur stor andel av de totalaskatteintäktema (inklusive generella statsbidrag) som används för attfinansiera verksamhetens nettokostnader. Om nettokostnadema överstigerskatteintäktema måste skiUnaden finansieras på annat sätt, t.ex. genom lån eUerminskning av rörelsekapitalet. Av diagram 2.1framgår att finansiellt sett var ett bra år både för kommimema ochlandstingen. För kommimemas del återstod av skatteintäktema för att täckaunderskott i finansnetto och avskrivningar, medan motsvarande andel förlandstingen uppgick till . Variationen meUan olika kommimer respektivelandsting var emellertid stor. För kommunemas del varierade nettokostnademasandel av totala skatteintäkter och statsbidrag för meUan och 98 %.Motsvarande variation för landstingen samma är var mellan och . Som tidigare nämntsberodde de positiva resultaten är 1992 främst pä den gynnsammainkomstutvecklingen , som med en tvåårig eftersläpning av skattemedlen iimebarhöga skatteinkomster , och på att skedde en dämpning avkostnadsutvecklingen. vardäremot nettokostnadernas andel av skatteintäktema större. Dessa tvä äråterstod respektive av kommunernas skatteintäkter då verksarahetensnettokostnader finansierats. En liknande utveckling gällde även förlandstingen. 1993/94:150Bilaga 7 Diagram 2.2SoKdltet, exklusive pensionsskuld Kommuner Min.-värdeår 1992: Max.-värde år 1992:92 % LandstingMin.-värde : Max.-värde : Soliditetsmåttet visarden långsiktiga betalningsförmågan, dvs hur stor del av de egna tillgångama somhar finansierats med eget kapital, och om det finns beredskap för framtidaresultatförsämringar. I diagram 2.2 harsoliditeten beräknats exklusive pensionsskulden. För den studeradetreårsperioden framgår att kommimemas soliditet i stort settär oförändrad från är . En lUcnande utveckling av soliditetsmåttetgäller även för landstingen. Variationen mellanolika konununer respektive landsting var däremot stor för år 1992.1 kommunemavar soliditeten exklusive pensionsskulden som lägst och högst . Förlandstingens del varierade soliditeten mellan och . 1993/94:150Bilaga 7 EnvUctig utgångspunkt för de sektorsvisa uppföljningama är de övergripandenationella mål som finns föi respektive sektor. I det följande redovisaskortfattat en uppföljning för barhomsoigsområdet. Underperioden har tri vUctiga riksdagsbeslut fettats som rör denoffentUgt finansierade bamomsoigen. fettaderiksdagen ett principbeslut (prop. 1984/85:209, bet. 1985/86:SoU5, rskr.1985/86:27) om att alla bam över ett och fram tillskolstarten skulle fl delta i en oiganiserad förskoleverksamhet senast år1991. År1992 togs i den s.k. valfrihetspropositionen (prop. 1991/92:65, bet.19991/92:SoU12, rskr. 1991/92:85) tidigare hinder för fri etoblering och frittutnyttjande av olika former av bamomsoig bort. antog riksdagenregeringens proposition (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoUll, rskr.1993/94:117) Utvidgad lagreglering pä bamomsoigsområdet, där bl.a. konmiunemasskyldighet att tillhandahålla bamomsoig för bam i åldrama 1 till och med 12 årskärps genom ändringar i socialtjänstlagen (1980:620). Beslutet innebär enutvidgning av de förslag som fördes fram genom att åldersgränsen förrätt tUl bamomsoig sänktes och att även skolbamsomsoigen bliren konununal skyldighet. Idiagram 2.3 visas hur antolet platser i bamomsoig, antol bam i kö till plats ibamomsoig samt personaltätheten har utvecklats mellan krem 1985 och 1992. Diagram 2.3 Bamomsorgens utveckling åren 1985 - 1992 1993/94:150 BUaga7 Barni kö till plats 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 Källa: SCB, statistiska meddelanden ochbamomsorgsundersökningarna Avsammanställningen i diagram 2.3 framgår att det har skett en kraftig utbyggnadav bamomsorgen sedan principbeslutet fettades . Med bamomsorg menas idiagrammet antal platser i daghem och femiljedag-hem för bara i åldrama O - 6år.