prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — begränsas till att ge kompensationmotsvarande av det inkomstbortfall som följer av en nedtrappning avarbetstiden på . Dessutom föreslås att åldersgränsenför delpension skall höjas från 60 till 62 ån Höjningen av åldersgränsen avsesfå fullt genomslag /95. Regeringens förslag beräknas haminskat utgifteraa för delpensionsförsäkringen med vidslutet av /99. Skatteuppbörden:Ett led i saneringsprogrammet är effektivare skatteindrivning vilket skall ökaskatteintäktema och minska fusket med ca till 1998.Riksdagen har för ökad skattekontroll beviljat skattemyndighetema ettresurstillskott för kontrollarbete m.m. om ca 200 miljoner krononRiksskatteverket som fördelar medlen skall särskilt se till att insatsema blirtillräckligt koncentrerade för att ge avsedd effekt. De speciella problemen ilandets största städer skall särskilt beaktas. Myndighetema skall redovisaspecificerade planer för insatsema och gentemot RSV förbinda sig att uppnåvissa bestämda resultat. RSV skall till regeringenredovisa hur styming, samordning och uppföljning av insatserna för effektivareskattekontroll skall ske under innevarande och följande budgetån Enligt enförsiktig bedömning baserad på RSVs anslagsframställning skulle en effekt om 2miljarder kronor kunna uppnås. Miljöskatter:Ökad användning av miljöskatter i syfte att stimulera en omvandling av ekonomini mindre miljöbelastande riktning är ett viktigt inslag i regeringens politik. Motdenna bakgrand läggs nu förslag om breddad NOX-avgift i syfte att begränsautsläppen av kväveoxiden Förslag kommer att läggas fram om en differentieringav bensinskatten mellan s.k. miljöbensin och vanlig bensin. Regeringen avser vidareatt återkomma till med ytterligare Prop. 1993/94:150 åtgärder iöverensstämmelse med saneringsprogrammet för att förhindra Bilaga 1 attmiljöskulden ökar. Regeringenhar förelagt en proposition om vissa inkomst- ochmiljöskattefrågon Genom förslaget förstärks budgeten med nästan 500 miljonerkronor /95. Inleveranser:Styrelsen i Nordbanken har föreslagit att utdelning sker till staten mednärmare 600 miljoner kronon Ca därav avses täcka en förlusti och inlevereras till staten. Inleveransen frånVattenfall beräknas bli ca större än tidigare beräknats,vilket också engångsvis förstärker budgeten. Beredskapslagring:Regeringen har i proposition 1993/94:141 lagt fram förslag om att den statligaberedskapslagringen av olja hos skall upphöra och lagren avvecklas fram tillår 1999. Nettoinkomstema från oljeförsäljningen har i enlighet med riksdagenstidigare beslut använts för totalförsvarsändamål. En totalutförsäljning innebär dock att nettoinkomsterna blir avsevärt större än vad somtidigare bedömts. Mot bakgrand av det statsfinansiella läget bör demerinkomster som följer av en total utförsäljning jämfört med tidigareplanering tillgodogöras statsbudgeten. Budgetförstärkningen kan beräknas uppgåtill vid utförsäljningens slut. Regeringenhar däratöver vidtagit ytterligare åtgärder i samma syfte. Detoffentliga åtagandet: Regeringen har tagit ett viktigt steg mot enföratsättningslös och återkommande prövning av statliga utgiftsåtaganden genomett beslut om nya generella kommittédirektiv (din 1994:23).Direktiven innebär att varje konunitté föratsättningslöst skall pröva detoffentliga åtagandet inom det område som kommittén utreder De bakomliggande,egentliga målen som verksamheten är eller varit avsedd att främja skallvara den redovisade utgångspunkten för bedömningen om det är motiverat med justett offentligt åtagande. Motiven och för- och nackdelar med ett offentligtåtagande skall bedömas, liksom för- och nackdelar utan ett sådant åtagande. Pådetta sätt får regeringen och ett underlag för att ta ställning tilloch ompröva offentliga åtaganden. Avregleringar:Ett snabbare sätt att nå liknande mål på konkurrensområdet är att undersöka omde regler som krävs för att avhjälpa s.k. marknadsmisslyckanden eller sominförts med hänvisning till särskilda motiv som hälsa och säkerhet utformas såatt de skapar dolda eller oönskade konkurrensbegränsningar till nackdel förkonsumenter, företag eller skattebetalare. har inom sittområde tagit initiativ och givit hög prioritet åt insatser för avreglering ochreformer av regler med betydelse för företagsamheten beträffande arbetsrätt,skatter, avreglering av offentliga monopol m.m. Föratt säkerställa att detta avregleringsarbete bedrivs i hög takt och med godkvalitet har regeringen tillkallat en delegation för att ta initiativ somfrämjar konkurrens och effektivitet hos företag och i offentlig sekton Avdelegationens arbete framgår att nämare 100 reformer bereds under dennamandatperiod. kommer delegationen att avrapportera sitt arbetesom kommer att ligga till grand för fortsatta insatser under Prop.1993/94:150 kommande mandatperiod. Förtidspensoner:I en särskild bilaga föreslås ett antal förändringar av reglema inomförtidspensioneringen. Under en lång följd av år har det skett en kraftigökning av antalet förtidspensionären förtidspensioneras mer änhälften av varje årskull eller ca 60 000 personer per ån Utvecklingen har bl abelysts av Pensionsarbetsgrappen. Även om en viss ökning de allra senaste årenkan antas bero av en snabbare handläggning på försäkringskassoraa av de långasjukfallen och således motsvaras av ett minskat antal långtidssjukskrivna tordedet vara uppenbart att utvecklingen inte kan förklaras av ett sämre hälsolägeoch försämrad arbetsmiljö. Ett bidragande skäl torde vara den svaga arbetsmarknaden,trots att förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl inte längre skall ske.Utvecklingen innebär att den genomsnittliga faktiska pensionsåldem har sjunkittill ca 59 ån Förtidspensioneringenanges i saneringsprogrammet som ett område som måste förändras och därutgiftema måste sänkas. På samma sätt som goda resultat nåtts inom sjukförsäkringennär en passiv utbetalning av kontantstöd byts mot en aktiv rehabiliterandepolitik är det viktigt att förändra förtidspensioneringen, ur mänskligsynvinkel men också av statsfinansiella skäl. Det arbete med en översyn avförtidspensioneringen som pågår inom kommer, i likhet med vadsom skett inom sjukförsäkringen att, beröra ett flertal områden såsomersättningsnivå och andra föreslår nu att antaletförtroendeläkare och deras arbetsinsats utökas kraftigt. Den enskildeförtroendeläkaren ges väsentligt vidgade möjligheter att medverka dels tidigt ibedönmingen av rätt till sjuk- och rehabiliteringspenning dels i prövningen ochefter-kontrollen av förtidspensionsärenden. Regeringen bedömer att dessaåtgärder innebär väsentligt minskade utgifter inom socialförsäkringssystemet. Delpensioner:Åtgärdema inom delpensionsområdet innebär både strakturella förbättringar ochbudgetförstärkningar. Sjuk-och arbetsskadeförsäkringama: Ett viktigt ekonomiskt inslag i den fortsattaomläggningen av socialförsäkringaraa är också de statsfinansiella ochsamhällsekonomiska aspekteraa inom sjuk- och arbetsskadeberedningensarbetsområde. 1 uppdraget ingår även att se över förtidspensionssystemet. Pensionema:En särskild proposition kommer att föreläggas om ettreformerat pensionssystem med utgångspunkt i pensionsarbetsgrappens förslag. Deföreslagna regelförändringama är mycket omfattande och syftar till att skapa enbättre överensstämmelse mellan ekonomiska föratsättningar och gjordapensionsåtaganden. Ett beslut i bred parlamentarisk enighet kommer att starktbidra till att undamöja dagens osäkerhet hos hushållen om hållbarheten i gjordaåtaganden. En bättre fungerandearbetsmarknad och lönebildning Prop. Bilaga1 Som påpekats ovan är det en nödvändig föratsättning för en uthålligåterhämtning av den svenska ekonomin att lönebildningen fungerar smidigt. Denbegynnande sysselsättningsökningen måste ske utan att lönekostnademaaccelererar. Som framgått ovan i kapitel 6 om de olika tillväxtscenariema är enväl fungerande lönebildning strategisk. Detta är ett område därerfarenhetema från tidigare perioder är nedslående. Enrad studier pekar på lönebildningens betydelse för en icke-inflatorisktillväxt. Såväl om tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft somOECD:s arbetslöshetsstudie visar entydigt att en ökad rörlighet i olikaavseenden är nödvändig om kampen mot arbetslösheten skall kurma bliframgångsrik. Båda studiema betonar vikten av de arbetssökandens beredvillighetatt acceptera nya jobb och arbetsuppgifter, en yrkesmässig och en geografiskrörlighet samt en väl fungerande matchning mellan arbetssökande och ledigaplatsen Undertidigare perioder har den svenska sysselsättningen kunnat hållas på hög nivåtill priset av återkommande devalveringar och genom en lånefmansierad expansionav den offentliga sysselsättningen. Dessa utvägar står ej längre till buds. Etttillkommande problem jämfört med tidigare konjunkturappgångar är attåterhämtningen av den svenska ekonomin nu startar från en mycket högarbetslöshetsnivå. Huvudansvaretför att arbetsmarknaden skall kunna anpassa sig till ständiga förändringar iomvärlden vilar på arbetsmarknadens parten För att det skall vara möjligt attåstadkomma den kraftiga ökning av sysselsättningen som är önskvärd måste dessamedverka till ökad rörlighet och löneflexibilitet. Särskilt måste uppmärksammassådana förändringar som medför att nytillträdande och arbetslösa släpps framtill nya jobb. Detta kan t.ex. ställa krav på anpassning av ingångs- ochungdomslönerna. Ävenom huvudansvaret ligger hos arbetsmarknadens parter har även staten en viktigroll genom att skapa goda föratsättningar och regelsystem för en väl fungerandelönebildning. Genomförda förändringar i skattesystem, arbetsrätt ochsocialförsäkringssystem har just denna inriktning. De har numera utformats såatt det skall löna sig bättre att arbeta. Arbets-marknads-ochutbildningspolitiken måste även fortsättningsvis utformas så att rätt utbildadepersoner så långt möjligt har chansen att finnas på rätt plats beredda att antaerbjudanden om riktiga jobb när efterfrågan nu skjuter fart.Utbildningspolitiken måste särskilt anpassas till de lågut-bildades krav ochönskemål samt behovet om återkommande fortbildning. Detta stället självfalletockså krav på arbetsgivama. Encentral uppgift är att underlätta matchningen mellan lediga arbeten ochtillgänglig arbetskraft. Det slopade monopolet för den offentligaarbetsförmedlingen medverkar till detta. Regeringen har beslutat om en översynav arbetsmarknadspolitikens omfattning, inriktning och avgränsning. Regeringenavser vidare att se över kriteriema för att en arbetslös skall anses stå tillarbetsmarknadens förfogande, för vad som 7Riksdagen 1993/94. 1 samL Nr 150 är ett lämpligt arbetem.m. samt den praxis som utvecklats vid till- Prop. 1993/94:150 ämpningen avkriteriema. I översynen ingår även att belysa och i Bilaga 1 förekommandefall föreslå motåtgärder mot s.k. svartjobb och missbrak avarbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska medlen. Deti budgetpropositionen aviserade arbetet med att identifiera och där så ärlämpligt föreslå åtgärder för att motverka uppkomsten av flaskhalsar pågår.Avrapportering och eventuella förslag kan väntas . Okonventionellainsatser mot arbetslöshet och för att öka arbetskraftens kompetens ärbetydelsefulla. Ett exempel på sådana insatser är det arbete som bedrivs av des.k. Verksainheten går ut på att hjälpa arbetslösa attstarta och driva företag under marknadsmässiga formen Intemationellaerfarenheter visar att arbetslöshetsförsäkringens utformning har storbetydelse för lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt. Regler som utformasså att den arbetslöse erbjuds ersättning tenderar att ge upphovtill permanent långtidsarbetslöshet. Vad som vid ett första påseende kan verkageneröst visar sig vid närmare prövning utgöra en inkörsport till utslagningfrån arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringen är inte heller avsedd att varaen permanent försörjningskälla utan ett tillfälligt stöd vid arbetslöshet. Densvenska försäkringen är utformad så att risk föreligger för en långvarigvandring mellan perioder med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen ochperioder med någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. De flesta åtgärderkvalificerar nämligen för en ny period med a-kassa. har i sin rapport omden svenska ekonomin pekat på detta problem. revisorer hargjort samma konstaterande och enhälligt understmkit betydelsen av att undanröjasådana långtidsarbetslöshets-skapande Regeringenhar i en nyligen framlagd proposition föreslagit regelförändringar iarbetslöshetsförsäkringen som korrigerar för ovanstående bristen Förslagetirmebär att den period under vilken ersättning från arbetslöshetsförsäkringenoch arbetsmarknadspolitisk åtgärd kan varvas begränsas. Den sammanlagdaperioden med a-kassa och åtgärd begränsas därmed normalt till ca två och etthalvt ån Ävendet ovan nämnda förslaget för lönegarantin innebär sådana regelförändringar attarbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Andraåtgärder för att öka ekonomins utvecklingskraft Föratt målet om snabb och hållbar ekonomisk utveckling skall kunna nås krävs öppenhet för förändringar i allmänhet och inom arbetslivet i synnerhet.Genombrottet för informationsteknologin (IT) förändrar i grunden många avdagens villkor för företagande, arbetsliv och medborgarinformation.Transaktionskostnaderaa och priset för information minskar högst väsenfiigt.Information kan göras tillgänglig oberoende av tidoch ram och i former och tillämpningar som också driver själva Prop.1993/94:150 kunskapsutvecklingen framåt. 1flera länder tas nu initiativ för att främja utveckling och tillämpning av IT.Det är angeläget att med insatser såväl inom den offentliga sektom sominom näringslivet även i fortsättningen tillhör de ledande nationema. Godaföratsättningar finns, inte minst genom vårt väl utbyggda telekommunikationsnätoch den avreglering som genomförts. Detär mot denna bakgrand som regeringen har beslutat att inrätta en kommission föratt främja tillämpningen av informationsteknologin. I propositionen Högreutbildning och forskning för kompetens och konkurrenskraft (prop 1993/94:177)föreslås att särskilda resurser skall avsättas för detta ändamål. Av deåterstående medlen från de f.d. löntagarfondema som Fond 92-94 förvaltar skall13,eller ca avsättas till en stiftelse föratt främja ökad användning av IT. Kapitalet får förbrakas på en relativt korttid, dock lägst fyra ån Regeringenhar vidare i proposition 1993/94:206 lagt förslag om en ökning av detfinansiella stödet till innovationer. Detta är ett led i det pågående arbetetatt främja ny- och småföretagandet. Avsikten är att med detta finansiella stödtmderlätta exploateringen av uppfinningar och innovationer i . , Innovationscentmm, skall bildas och tillföras av tillgångaraai Fond 92-94. Det motsvarar ca 500 miljoner kronon Stiftelsen skallfrämst finansiera innovationer i ett tidigt skede, där bristen på kapital förnärvarande är tillväxthämman-de. Statsbudgeten och särskilda frågor Prop.1993/94:150 1 Statsbudgeten budgetåren 1993/94 och 1994/95 Vidberäkning av statsinkomstemas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse. ()har under hand lämnat en beräkning av statsbudgetens inkomsten (Beräkningen isin slutgiltiga utformning har RRV publicerat ). Ensammanfettning av beräknmgen finns i bilaga 1.3. De antaganden som RRV räknatmed redovisas i tabell 1. Regeringen räknar med delvis andra antaganden än RRV.Även dessa antaganden redovisas i tabell 1. Antaganden om den ekonomiska utvecklingen Procentuell förändring från föregående år IRRV:s beräkningar avseende budgetåren 1993/94 (statsbudgetens inkomster ochutgifter) och 1994/95 (statsbudgetens inkomster) har verket tagit hänsyn tillbeslut som fattat före . RRV har även beaktat förslagfrån regeringen . Regeringen har däratöver beaktat även deriksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt de förslag frånregeringen som lagts fram efter och fram till och med den 13 april.Det får ankomma på finansutskott att göra justeringar för deytteriigare förändringar som regeringen inte har kunnat beakta. 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1993/94 RRVpresenterade i sin budgetprognos nr 5 en ny beräkning avbudgetutfallet för /94. Beräkningaraa av inkomstema /94 redovisas också i verkets inkomstberäkning. Bilaga1 I statsbudgeten uppgår inkomstema till 343 990 miljonerkronon I sin inkomstberäkning beräknar RRV de totala inkomstema för budgetåret1993/94 till 368 936 miljoner kronon Idet följande redovisas de förändringar av inkomstema i förhållande till RRV:sberäkning som regeringen funnit nödvändiga. Tillföljd av vad som anförts om den ekonomiska utvecklingen räknasinkomsttiteln inkomstskatt upp med 182 miljoner kronon Denallmänna sjukförsäkringsavgiften uppbärs tillsammans med preliminärinkomstskatt och påverkar således inkomsttiteln inkomstskatt.Avgiften skall därefter omföras till inkomsttiteln . Avgiften skall omföras under inkomståret ochmed slutreglering andra året efter inkomståret. Omföringsmånad skall varauppbördsmånad. Med anledning av detta räknas inkomsttiteln ner med 9 366 miljoner kronon Inkomsttiteln räknas upp med motsvarande belopp 9 366 miljoner krononSammanlagt har inkomsttiteln inkomstskatt räknats ner med 9184 miljoner kronon Inkomsttiteln inkomstskatt räknas uppmed till följd av vad som tidigare anförts om den ekonomiskautvecklingen. Tillföljd av ny information om den ekonomiska utvecklingen räknas inkomsttitelnMervärdesskatt ner med 500 miljoner kronon Inkomsttiteln justerasav samma orsak ner med och inkomsttiteln iusteias ner med 15 miljoner kronon Sammanlagtinnebär avvikelsen från RRV:s beräkning en nedskrivning av inkomstema /94 med 320 miljoner kronon Regeringen beräknar såledesstatsbudgetens inkomster för /94 till 368 616 miljoner krononFörändringama i förhållande till RRVs beräkningar framgår av tabell 2. Avvikelser mot RRV:s beräkningar avstatsbudgetens inkomster /94 1993/94:150 Bilaga 1 Inkomsttitel/Inkomsthuvud/Inkomstgrupp llll Fysiska personers inkomstskatt 1121 Juridiska personers inkomstskau 1425 Skatt på spritdrycker Summa förändringar enligt regeringen 4 926 000 26 791 000 - 9 184 000 - 320 000 368 615 547 Istatsbudgeten uppgår utgiftema till 549 662 miljoner krononRRV beräknar nu de totala utgiftema till 565 805 miljoner kronon Verketprognosticerar utgiftema exkl. statsskuldräntor till /94. Enligtovannämnda budgetprognos från RRV beräknas utgiftema för statsskuldräntoma till95 för /94. Regeringen beräknar attutgiftema för statsskuldräntor kommer att uppgå till 93 000 miljoner krononSkillnaden mellan regeringens och RRVs prognos av räntoma på statsskuldenförklaras till största delen av skillnader i räntenivåer vid de olikaberäkningstillfallena. Regeringen beräknade i budgetpropositionen anslagetRäntor på statsskulden m.m. till 96 (XX) miljoner krononFörändringen sedan statsbudgeten förklaras av höstens fallande räntor som letttill att de flesta emissioner av statsobligationer, som skett underbudgetåret, skett till överkurser och således lett till stora inkomsträntor sominnebär att nettot på anslaget minskar. Vadavser belastningen på övriga utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor så justerarregeringen upp anslaget Räntebidrag m.m. med 2 5(X) miljoner kronon Anledningenär nya mera exakta beräkningar av framför allt när det gällertidpunkten då lägre marknadsräntor första gången visar sig iräntebidragsärendena i form av lägre bidragsutbetalningar och effektema av attfestighetsägama såvitt gäller nya bidragsärenden fno.m. har möjlighetatt välja tidpunkt för den första bidragsutbetalningen. Till följd av attregeringen gör en annan bedömning än RRV vad avser kommunersättningar förkvotflyktingar justeras anslaget Ersättning till kommuner för åtgärder förflyktingar m.m. ner med 257 miljoner kronon Samma anslag justeras även upp med56 till följd av regeringens beslut om att bam och bamfamiljersom sökte uppehållstillstånd före , men som inte fåttsina ärenden slutligt prövade, skall få stanna i . Dessutomberäknar regeringen något högre utgifter för kvotöverföring med anledning avbeslutet att överföra ytterligare skyddsbehövande (prop. 1993/94:51,1993/94:SfU06, rskn 1993/94:76 Om överföring och mottagande av flyktingar frånf.d. m.m.) och justerar därmed upp anslaget Överföringar och arulraåtgärder för flyktingar m.m. med 18 miljoner kronon Räntor på statsskulden /94 1993/94:150 Bilaga 1 Beräkningtill grund för statsbudgeten Räntor pålån i svenska kronor Räntor pä län i utländsk valuta Valutaföriuster, netto Regeringenberäknar att anslagsbehållningama på reservationsanslag under irmevarandebudgetår kommer att öka med 3 180 miljoner kronon Denna beräkningöverenstärruner med RRVs. Regeringen beräknar den totala anslagsbehållningentill , vilket inkluderar de indragningar avanslagsbehållningar på reservationsanslag som skett under budgetåret. FörBeräknat Tillkommande utgiftsbehov, netto tar RRV upp 1 miljard krononRegeringens beräkning överenstämmer med detta. Sammantageträknar regeringen därmed med att utgiftema under /94 kommer attuppgå till 566 123 miljoner kronon Beräkningama sammanfattas i tabell 4. Statsbudgetens utgifter /94 Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 549 662 565 805 566123 'Jämförelserna mellan anvisat belopp pä utgiftssidan och beräknat utfall skermot regleringsbrev då regeringen efter beslut om statsbudget /94 genomfört tekniska justeringar på myndighetemasförvaltningskostnadsanslag (jfr. 1992/93:100, bil. 1, avsnitt 2.2.3, bet.1992/93:FiU20, rksr. 1992/93:189). 1.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter underbudgetåret Prop. 1993/94:150 1994/95 Bilaga 1 Sedanbudgetpropositionen förelades har dels ett antal propositionerinnebärande inkomstförändringar förelagts , dels har den ekonomiskabilden förändrats. Regeringen lägger nu ytterligare förslag som påverkarinkomstnivån. RRVberäknar statsbudgetens totala inkomster till /95. 1 det följande redovisas de förändringar i beräkningama avinkomstema i förhållande till RRVs beräkningar som regeringen furmitnödvändiga. InkomsttitelnFysiska personers inkomstskatt räknas ner med till följd avvad som anförts om den ekonomiska utvecklingen. Med anledning av att hänsyntagits till de effekter av kommumegleringama som presenteras senare idagjusteras inkomsttiteln inkomstskatt upp med 962 miljonerkronon Vidare har inkomsttiteln inkomstskatt justerats nermed till följd av de förslag om ändrade skatteregler frånfåmansbolag och enskilda näringsidkare m.m. som skatteministem presenterarsenare . Vidare har inkomsttiteln inkomstskatt räknatsner med till följd av en tidigareläggning av den allmännasjukförsäkringsavgiftens omläggning. Inkomsttiteln sjukförsäkringsavgifthar räknats upp med motsvarande belopp, 2 755 miljoner kronon InkomsttitelnAllmän sjukförsäkringsavgift har med hänsyn till vad som anförts om denekonomiska utvecklingen justerats ner med 2 miljoner kronon Sammanlagt harinkomsttiteln inkomstskatt justerats ner med 2 005 miljonerkronon Inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift har sarrunanlagt räknats uppmed 2 753 miljoner kronon Tillföljd av vad som anförts om den ekonomiska utvecklingen justerasinkomsttiteln inkomstskatt upp med 181 miljoner kronon Somen följd av förslaget till upplösning och beskattning av Landshypoteksreservfonder i det kreditmarknadsbolag som föreslås bildas per 1 januari 1995justeras inkomsttiteln inkomstskatt upp med 26 miljonerkronon Sammantaget har inkomsttiteln inkomstskatt justeratsupp med 207 miljoner kronon Tillföljd av vad som anförts om lönesummans utveckling justeras inkomsttitelnBeskattning av tjänstegmppliv ner med 5 miljoner kronon räknasinkomsttitel Folkpensionsavgift ner med och inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto med 86 miljoner kronon Av samma anledning , netto ner med 13 miljoner kronon Medanledning av ny information om den ekonomiska utvecklingen räknas inkomsttitelnMervärdesskatt ner med 5(X) miljoner kronon Till följd av förslaget om ändradeavdragsregler för lätta lastbilar har inkomsttitelnMervärdesskatt räknats ner med 33 miljoner kronon Prop. 1993/94:150Sanmianlagt har inkomsttiteln räknats ner med 533 Bilaga 1miljoner kronon