prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Genom insatser för både individerna och förefegen eller arbetsplatseraainom alla sektorer av samhällsekonomin förebyggs och motverkas arbetslöshet.Aktiva insatser prioriteras framför passiva. Utifrånden prognos som gjorts över utvecklingen för nästa budgetår bör följanderiktlinjer gälla: -Förebygg långtidsarbetslöshet och utslagning MångaOECD-länder har erferit att arbetslöshetsökningar under lågkonjunkmr inteföljs av motsvarande minskningar under högkonjunktur. Den långsiktigaarbetslöshetsnivån - främst på gmnd av förlängda arbetslöshetstider - harstigit. De bakomliggande orsakeraa till den observerade utvecklingen är omdiskuterade.Det finns risk för att den snabba arbetslöshetsökningen även i kan varamer svårbemästtad . Interaationellt sett är emellertid den svenskalångtidsarbetslösheten låg. Risken för att den höga arbetslösheten blirbestående, och att utslagningen från arbetsmarknaden ökar, gör det nödvändigtatt särskilt fokusera på de gmpper som riskerar att helt förlora kontakten medarbetsmarknaden. Förtidspensioneringarna stiger oroväckande. Den ttenden måstebry fes av både humanitära och samhällsekonomiska skäl. Interaationell forskning tyder på att möjlighetentill konfentstöd under mycket långa pericxler kan motverka en snabb återgång iarbete. De arbetslösa måste också kunna se ett medvetet mönster även i återkommandeinsatser och kunna uppfetta dem som meningsfulla och inriktade på arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Kvalitetskraven i åtgärdema skall alltid vara högtställda. Dessa frågor måste ägnas mycket stor uppmärksamhet.AMV skall samverka intensivt med andra samhällsorgan för att motverka långtidsarbetslöshet,utslagning och förtidspensionering. Ungdomspraktik och arbetslivsutveckling äråtgärder väl lämpade för detta. -Utnyttja den reguljära arbetsmarknaden och stimulera rekryteringen Prop.1993/94:100 tiU näringsUvet Bilaga 11 Viden konjunkturappgång, och med en efterhand ökad efterfrågan på arbetskraft,underlättas förmedlingens kontakter med arbetsgivama. Det ger en bättrekännedom om nyrekryteringsbehoven. Placeringsmöj-lighetema måste tas tillvara.Förmågan att möfe arbetsgivares och arbetssökandes anspråk avgör den framtidaefterfrågan på privata förmedlingsalteraativ, Arbetsförmedlmgen måste, genom enaktiv och konfektskapande verksamhet och ett offensivt förhållningssätt, ökamedvetenheten hos förefegen om nödvändigheten att vara väl mstade med personalinför en kommande konjunkturappgång och om vilka arbetskraftsresurser somfinns tillgängliga. Det är samhällsekonomiskt viktigt att iinledningsskedet av konjunkmmppgången underlätta rekryteringen till expanderandeföretag. Tillväxt och anställningsbehov kan därmed, via en självgenererandedynamik, spridas till allt fler förefeg och sektorer. I dagens läge är detsärskilt viktigt att det finns ett aktivt samspel mellan förmedling och förefegså att potentiella flaskhalsar kan identifieras och motverkas. Det behövs föratt bevara arbetsmarknadens och lönebildrungens flexibilitet även vid högarbetslöshet. AMV:sresurser skall användas för att uppnå verkningsfulla resultat. Det innebär enfokusering på ttäffsäkerheten vid valet av åtgärder, på att förfina ochvidareutveckla de verktyg som står till förfogande och på att göratidsanpassningen och ordningsföljden av msatser rätt ur individens ochsamhällets synvinkel. För att kunna upprättaålla en nödvändig servicenivåför alla sökande måste särskilt de gmppinrikfede metoderaa utvecklas vidare.Jobb-sökaraktiviter ger bättte resulfet än ttaditionell arbetsförmedling. Dessaaktiviteter, som är förhållandevis billiga, måste därför få större spridningoch finnas tillgängliga inom i stort sett hela arbetsförmedlingsorganisationen. Hushållningen med resurser måste utvecklas.Resurseraa måste styras så att avkastaingen blir optimal, Föratsättningen fören ansvarsfuU budgetering är en medvetenhet om vad olika åtgärder kostar och enekonomisk uppföljning och utvärdering där kostaader och effekter av fattadebeslut kan följas. I en revisionsrapport (Arbetsmarknadspolitik,rapport /94:1) har revisorer framställt frånvaron av regelbundenresultatanalys och en alltför begränsad intemkontroll och intemrevision som denallvarligaste svagheten i AMV:s inre styming. Sådana gmndläggande förhållandenmåste självfallet fungera väl i en så stor och komplicerad verksamhet som AMVbedriver. -öka jämställdheten på arbetsmarknaden Prop. Vägentill jämställdhet i arbetslivet är lång. Erfarenheten visar, ttots mångaförsök och insatser, att arbetsmarknadpolitiken är ett otillräckligt medel föratt uppnå detta. Genom att samverka med andra samhällsorgan, att informera,att direkt påverka arbetsgivare inom näringsliv och offentiig sektor, och genomväglednings- och utbildningsinsatser kan arbetsförmedlingen bidra till ölcadjämställdhet på arbetsmarknaden. Omstmktareringen inom den offentiiga sektom innebären viss minskning av kvinnomas ttaditioneUa arbetsmarknad. Många kvinnor måstenu bredda sin kompetens och sitt yrkesval. Det kan underlättas genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa möjligheter skall utayttjas. Det äremellertid först när attityden bland män förändras i gmnden som jämställdhetkan etableras. 1993/94: lOO Detmycket besvärliga arbetsmarknadsläget medför ändrade fömtsättningar även förarbetslivspolitiken. Den låga efterfrågan på arbetskraft och den höga nivån påarbetslösheten riskerar att ha en återhållande effekt på de anspråk som ställspå arbetet och på arbetsmiljöarbetet på arbetsplatseraa. Insatser frånsamhällets sida krävs därför för att upprättaålla säkerhet och hälsa i arbetetoch för att fömyelsen av arbetslivet skall fortsätfe. Den fortsatt kraftiga minskningen av antaletanmälda arbetsskador (ca 90 1992) - en minskning sedan slutet av1980-felet med - kan återspegla en förändrad risksituationpå arbetsplatserna. Fortferande finns det emellertid många arbetsplatser därriskema för ohälsa och olycksfell är mycket stora. Tekniska förändringar cxhandra rationaliseringsåtgärder, som i många fall tvingas fram av ökade krav påeffektivitet och minskade kostaader medför såväl förbätttingar av arbetsmiljönsom ökad fysisk och psykisk belastning i många arbeten. Den ohälsa som uppstårsyns ttoligen inte lika tydligt i nuvarande arbetsmarknadsläge som armars. Det pågår ett viktigt förändringsarbete på mångaarbetsplatser för att skapa en förbättrad arbetsmiljö, i många fall med stödfrån Arbetslivsfonden. Under inflytande av krav på intemkontroll, dvs. krav påsystematisk planering, ledning och kontroll av verksamheten, stärks arbetsgivamasansvar för arbetsmiljö och rehabilitering och arbetsmiljöfrågoma integreras iproduktionsplanering och ledningen av verksamheten. I många fall kan dette skei samspel med de rationaliseringar som genomförs i många verksamheter.Det är emellertid en viktig uppgift att se till att även de arbetsmiljöproblemsom kan uppstå i förändringsprocessen och i den rationaliserade verksamhetenuppmärksammas på ett tidigt stadium. Förändringar av verksamheten medför inteheller automatiskt en bättte arbetsmiljö. Av centtal betydelse vid alla förändringar och vidutförande av det löpande arbetsmiljöarbetet är arbetstegamas inflytende ochdeltegande. Resultetet av förändrings- och utvecklingsarbete är också beroendeav att arbetstegamas deltegande kan ske på ett så tidigt stedium som möjligt. har den viktigamyndighetsuppgiften att se till att arbetsmiljölagstiftningen med de försferktekraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet efterlevs. I uppgiften ingår attbeakte utvecklingen och de nya risker för ohälsa och olycksfall som kan uppståi arbetslivet. En allt viktigare del i arbetslivspolitiken är attstödja spridningen av goda exempel på hur teknik, arbetsorganisation och arbetets innehåll kan utformas och att även i övrigt understödja spridningen av kunskap och uppbyggnaden av kompetens. Arbetslivsfonden liksom Arbetsmiljöfonden har i det sammanhanget en viktig funktion. En särskild uttedare har också tillsatts för att utreda kunskapsspridningen inom arbetslivsområdet. Forskningen inom Arbetsmiljöinstitatet och sådan annan forskning vid 19 universitet,högskolor och andra institat, som stöds av Arbetsmiljöfonden Prop.1993/94:1(X) har stor betydelse för att den nödvändiga kunskapen utvecklas ochsprids. Sjukfrånvaro,arbetsskador mm. Ohälsoteletanger det genomsnittliga antel dagar per försäkrad och år som ersatts medsjukpenning, rehabiliteringspennmg, arbetsskadesjukpenning ellerförtidspension. På gmnd av att arbetsgivaren i regel står försjukersättningen under de förste 14 dagama i ett sjukfell beräknas ohälsoteletnumera först fr.o.m. dag 15. För att få jämförelse harmotsvarande tel beräknats . Ohälsotelet ökade under större delen av 1980-felet,en ttend som bröts . Fr.o.m. siste kvartelet 1992 ökar dock ohälsoteletsvagt, ttots att sjukpenningdelen i ohälsotelet fortsätter att minska. Nedgången i ohälsotelet kan ha sin orsak i flerafektorer. En förklarmg kan vara att de ökade insatseraa från samhällets ocharbetsgivares sida för att begränsa frånvaron på gmnd av ohälsa har börjat geeffekt. Erferenheter från försäkringskassoraas arbete, liksom frånArbetslivs-fonden, telar för dette. kan en bedönming av ohälsotelets utvecklinginte ske uten hänsyn till arbetsmarknadens utveckling och en bidragande orsaktill nedgången i ohälsotelet är sannolikt arbetslöshetens utveckling under desenaste åren. Analyser från tyder också på art denkraftigt ökade arbetslösheten i vissa fell utgör ett hinder för en framgångsrikrehabilitering. Antelet nybeviljade förtidspensioner ökade kraftigtunder efter en minskning . För både män ochkvinnor var ökningen kraftigast i åldem 30 - . Den minskning i långasjukfall som kunnat konsteteras torde vara direkt knuten till den kraftigaförtidspensioneringen . uppgick antelet nybeviljade förtidspensionertill drygt 58 000 mot i genomsnitt 50 000 under hela 1980-telet. Det anmäls allt färre arbetsskador. Sedan början av1980-telet har antelet arbetsolyckor halverats. anmäldes ca 50000 arbetsolyckor. Minskningen är större bland män än bland kvinnor. Arbetsolyckoraa är ojämnt fördelade övernäringsgrenaraa. Det kan dock konsteteras att olycksfallsfrekvensen inomhögriskbranscher, såsom byggnadsverksamhet och gmv- och tillverkningsindustti,minskat väsentligt under slutet av 1980-telet, dvs. redan under rådandehögkon-junktar. Även antelet anmälda arbetssjukdomar forsätter attminska och låg på sanuna nivå som i mitten 1980-telet, dvs. av anmälda arbetssjukdomar är belastningssjukdomar. Anmälningaraa av arbetssjukdomar ökade under år1992. Det gäller t.ex. sjukdomar orsakade av sociala och organisatoriska skäl. Totelt anmäldes ca 1 500 sådana fall . har även antelet anmälningar där som orsak angivits elöverkänslighet, elallergi eller liknande problem ökat. BUaga 11 antog den 23 november1993 ett direktiv om arbetstid. Direktivet innehåller regler omveckoarbetstid, veckovila, dygnsvila, raster, normalarbetstid för nattarbeteoch skyddsregler för nattarbetare samt semesterledighet. Den genomsnittliga arbetstiden , inkl.övertid, får enligt direktivet uppgå till högst . En arbetstegareskall därvid ha minst elva timmars sammanhängande vila och 35 timmarsoavbmten vila för varje period . Veckovilan skall i principinkludera söndagen. Normalarbetstiden för natterbete är enligt direktivetbegränsad till åtte timmar . Direktivet föreskriver även att enarbetstegare skall ha rätt till beteld semester . Undanteg ochövergångsbestämmelser från huvudreglema om veckoarbetstid, dygnsvila,veckovila, m.m. kan enligt direktivet medges på vissa villkor. tillsattes en arbetsgmpp inomArbetsmarknadsdepartementet med uppgift att analysera direktivet i förhållandetill gällande lagstiftning. Uppdraget skall genomföras efter samråd medarbetsmarknadens parter och vara slutfört . Regeringenkommer därefter att te ställning till hur arbetet bör bedrivas vidare. Diskussionenom arbetstidsförkortning som ett medel att förhindra arbetslöshet och ökasysselsätmingen har intensifierats i . I några har förslag till åtgärderpresenterats. I har de feckliga organisationema i den allmänna debattenlagt fram olika modeller för en arbetstidsförkortaing, bl.a. ett förslag omfyradagars-vecka. Nya regler har införts i som ger alla yrkesarbetenderätt att under vissa föratsättaingar te ut beteld tjänstledighet frånden . De vikariat som då uppstår skall tillsättas med arbetslösa. Den franska senaten antog ettförslag om 32 timmars arbetsvecka. Förslaget innebär att de företeg, somfrivilligt inför 32 timmars arbetsvecka befrias från viss del avarbetsgivaravgiften, fömtsatt att dessa medel i stället används till att skapanya arbeten. Om nyanställning sker har den franska steten förklarat sig bereddatt svara för av de sociala avgiftema det förste året och det andraåret för resp. arbetstegare. För att erhålla dessa lönebidrag krävs enligtförslaget att företeget i fråga nyansteller ett antel personer, som motsvararminst av den ordinarie personalstyrkan. Avsikten är att förslaget skallgenomföras som ett försök och till en början inte beröra mer än 5 000 arbeten. 1Sverige pågår också en diskussion om arbetstidsförkortning och arbetsdelning kan vara ett sätt att komma tillrätte med den höga arbets lösheten. Erfarenheteraa av de stadier, som gjorts på området och de 21 arbetstidsförkortningar, som genomfördes i en rad länder under 1980- telet,är entydiga. Det finns inte något systematiskt samband mellan Prop.1993/94:100 arbetstid och sysselsättamg. En generell förkortning av arbetstidenleder Bilaga 11 inte automatiskt till lägre arbetslöshet. Det är också regeringensuppfettning att arbetsförkortning och arbetsdelning mte långsiktigt är ettsätt att trygga välfärden. Arbetsmiljölagsuttedningen(A 1991:03) har avslutet sitt arbete och har lämnat betänkandet Översyn avarbetsmiljölagen (SOU 1993:81). I betänkandet har lämnats förslag som avser degmndläggande bestämmelseraa i arbetsmiljölagen, bestämmelser om gemensammaarbetsställen, bestämmelser om produktsäkerhet och möjlighetema att ingripamot prcxlukter på marknaden, sanktionssystemet, bestämmelser om överklagandesamt arbetsställebegreppet. Betänkandet har remissbehandlats. Förslagen skallbehandlas i en proposition . I samma proposition skallbehandlas de förslag om ändringar i arbetsmiljölagen som har lämnats irapporten (Ds 1993:82) Nya EG-regler på arbetsmiljöområdet (se avsnittet omeuropeiska integrationsfrågor). beslutede att införatobakslagen (1993:581) efter förslag i prop. 1992/93:185. Lagen innehållerregler om vissa miljöer där tobaksrökning inte skall få äga rum eller där vissautrymmen skall hållas fria från tobaksrök. I en bestämmelse om begränsning avrökning i arbetslokaler har arbetsgivare och arbetstegare ålagts att samverkaför att arbetslokaler och liknande uöymmen i allt väsentligt blir rökfria. Deskall särskilt verka för att de som vistes på en arbetsplats inte ofrivUligtutsätts för tobaksrök. En viss del av tillsynen enligt tobakslagen skallutövas av Arbeterskyddsstyrelsen och . En följdändring hardärför gjorts i instmktion (1988:730). beslutede i samband med att tobakslagenantogs att regeringen borde återkomma med lagförslag om rätt till enrökfri arbetsmiljö. ansåg det otillräckligt med rekommendationer ochen i lag föreskriven skyldighet för arbetsgivare och arbetstegare att samverkaför att åstedkomma rökfria arbetsmiljöer (bet. 1992/93 :SoU26, rskr.1992/93:356). Regeringen har i prop. 1993/94:98föreslagit en ny bestämmelse i tobakslagen om rätt till en rökfri miljö enligtvilken arbetsgivaren svarar för att en arbetstegare inte mot sin vilja utsättsför tobaksrök i den arbetslokal eller liknande uomme där arbetstegaren ärverksam. Medanledning av ett uppdrag av regeringen överlämnade Arbeterskyddsstyrelsen en rapport om förhands bedömning. I rapporten föreslog styrelsen att kravet på Yrkesinspektio- 22 nens utiåtende i bygglovsärenden tes bort i (1987:10),dvs. att obligatoriska förhandsbedömning Prop.1993/94:100 upphör. Vissa följdändringar föreslogs också. Ett av dehuvudsakliga BUaga 11 skälen för förslaget var att ett arbetsmiljöansvar vidprojektermgen har införts och att tillsyn allttner inriktesmot systemtillsyn. Arbeterskyddsstyrelsens rapport har ingått iunderlaget för Plan- och bygguttedningen, som har lämnat ettdelbetänkande Anpassad konttoll av byggandet (SOU 1993:94). Uttedningen har ibetänkandet lämnat förslag bl.a. om tillsyn och konttoll av de tekniskaegenskapskraven vid byggandet. Förslagen innebär att bygglovsprövningen närdet gäller dessa krav ersätts med ett anmälnings- och sam-rådsförferande.Kravet på ett utiåtende från försvinner därmed.Yrkesinspektionens medverkan kommer i stället att ske bl.a. isamrådsförfarandet. Riksdagenhar givit regeringen till känna att det finns anledning att på lämpligt sättuppmärksamma frågan om medicinska konttoller i arbetslivet (bet. 1993/94:AU2,rskr. 1993/94:2). Inom har det påbörjats ettarbete för att i samarbete med bl.a. arbetsmarknadens parter ochArbeterskyddsstyrelsen kartlägga i vilken omfattning och på vilket sätt sådanakonttoller sker. I arbetet beaktes bl.a. det arbete med att te fram allmännaråd om medicinska konttoller som pågår hos Arbeterskyddsstyrelsen. Forskningenom elektromagnetiska fält och deras påverkan på människan har sedan ett tiotelår alltmer kommit i fokus för miljöforskningens inttesse över hela världen.Uppnådda resultet har summerats i olika sammanhang, här i vid tte brettupplagda seminarier åren 1990 - 1992iregiav Arbetsmiljöinstitatet,resp. ochIngenjörsvetenskapsakademien. publicerade enöversikt över det aktaella forskningsläget. Svensk forskning kring elekttomagnetiska fältbedrivs bl.a. vid Arbetsmiljöinstitatet och några andraforskningsinstitationer. Värdefulla resultet har kommit fram genom dennaforskning bl.a. i interaationellt uppmärksammade stadier av samband mellanmagnetfältsexponering och vissa cancerformer. I sammanhanget skall även nämnasstadier över s.k. elöverkänslighet, såväl vad gäller möjliga orsaksfaktorer sombehandlingsformer. Vid Arbetsmiljöinstitatet kommer man också att fortsättaanalysera den ganska omfattande information som finns vad gäller exponering iolika yrkesgmpper. Stödtill forskmng om elektromagnetiska fält är ett prioriterat område 23 inom Arbetsmiljöfonden ochsedan början av år 1993 har fonden en särskildprioriteringskommitté för projekt som rör elekttomagnetiska fält. Ansvariga myndigheter inom området engagerar sigsterkt i denna Bilaga 11 fråga. Arbeterskyddsstyrelsen gjorde isamråd med en framstellning till regermgen om ytterligare finansielltstöd till forskning om hälsoeffekter av lågfrekvente elekttomagnetiska fält. Regeringen konsteterar att kunskapsbehovet kringelekttomagnetiska fält och den effekt de kan ha på människors hälsa är stort.Med anledning av den nämnda framställningen från Arbeterskyddsstyrelsen om attinitiera nya forskningsinsatser pågår inom i samrådmed berörda myndigheter ett kartläggningsarbete för att bedöma behovet avytterligare insatser utöver dem som redan pågår eller planeras inomarbetsmiljöforskningen och angränsande forskningsområden. Ibörjan av avgav arbetsrättskommitté sitt delbetänkande NyanstäUnmgsskyddslag (SOU 1993:32). På gmndval av delbetänkandet föreslogregeringen (prop. 1993/94:67, bet. 1993/94: AU4, rskr. 1993/94:103) vissaförändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Ändringama ttäder i kraftden . Kommittén fortsätter nu sitt arbete som innefatter enöversyn av återstående delar av medbestämmandelagen samt viss annanarbetsrättslig lagstiftnmg. Slutbetänkandet kommer att avges . Regermgentillsatte en särskild uttedare för att göra en översyn avledighetslagstiftningen. Uttedaren skall enligt direktiven för översynen (dir.1992:98) föreslå enklare och mer enhetliga regler i ledighetslagstiftningen.Uttedningen skall emellertid inte begränsas till rent lagtekniska aspekter utenäven omfatta reglemas materiella innehåll. Av dttektiven framgår vidare atträtten till stadieledighet bör avgränsas och att regleraa om rätt tillsemesterlön vid olika slags ledighet bör ses Över. Vid översynen skall särskiltde små företegens villkor beaktes. Uppdraget beräknas vara slutfört underförste kvartelet 1994. Våren1992 tillkallades en särskild uttedare (dir. 1992:17) för att se överföretegshälsovårdens organisation och finansiering. Uttedningen var föranleddav beslut (prop. 1991/92:100 bfl. 11, bet. 1991/92:AU12, rskr.1991/92:251) om avveckling av det generella stetsbidraget till företegshälsovårdenfr.o.m. Uttedaren har avslutet sitt arbete och överlämnadei betänkandet FHU92 (SOU 1992:103) till regeringen. Uttedarenföreslår som huvudalteraativ att den offentiiga styrningen Förslaget utgår från att arbetsmarknadens Prop.1993/94:1(X) parter ttäffar sådana kollektivavtel, som stödjer en flexibel ocheffektiv BUaga 11 resursanpassning för arbetet med arbetsmiljö (x:hrehabilitering. Uttedarens altemativa förslag innebär att bestemmelser med kravpå företegshälsovård förs m i arbetsmiljölagen. Detta förslag läggs fram underfömtsättning att en avtelsreglering, som täcker den helt övervägande delen avarbetsmarknaden, mte finns. Betänkandet har remissbehandlats. Flertelet avremissinstensema anser att frågan om företegshälsovård bör lösas avtelsvägen. Avtel om företegshälsovård har ttäffatsinom några avtelsom-råden. Stetens arbetsgivarverk (SAV) och de feckligaorganisationema inom den stetliga sektom ttäffade ett nyttavtel om företegshälsovården med ikraftttädande . Avteletreglerar bl.a. företegshälsovårdens mål, uppgifter och arbetssätt samtpartsrepre-sentetion. På det kommunala området har partema i en särskildöverenskommelse, ttäffad , redovisat ett gemensamt synsätt omkompetens inom arbetsmiljö- och rehabiliteringsområdet, där företegshälsovårdenkan vara en sådan resurs. Inom den private sektom har ttäffats ett antel avteloch förhandlingar pågår inom ytterligare ett antel avtelsområden. Förhandlingar om nya avtel om företegshälsovårdpågår således fortfarande. Regeringen avser därför att ytterligare en tidavvakte resulteten av de pågående förhandlingaraa och ter inte nu stellningtill frågan om en eventaell ändrad lagstiftning på området. Det är angelägetatt parteraa inom områden, som inte är föremål för för-,handlingar, kommer fram till en lösning avtelsvägen. Genom enavtelsreglering kan flexibla lösningar ästedkommas för t.ex. företeg i olikabranscher samt med olika storlek och skiftande lokala fömtsättningar. Regeringen har uppdragit åtArbetsmiljöfonden att stödja utvecklingen av ett system för kvalitetssäkringinom företegshälsovården. Genom ett sådant system skulle företegshälsovården iframtiden vara en identifierbar verksamhet där kvalitet och kompetens kansäkerställas. Ensammanfattende redogörelse för Arbetslivsfondens uppbyggnad och uppgift samtdittillsvarande verksamhet lämnades budgetproposition (prop.1992/93:100 bU, 11, s, 24 - 26), Genom beslut av (bet.1992/93:AU 12, rskr. 1992/93:203) med anledning av förslagen i den nämndapropositionen gäller att Arbetslivsfondens verksamhet - liksom dess administtation-skall avvecklas successivt med sluttidpunkt . Regeringen har genom särskilt beslut uppdragit åtCentrala arbetslivs- fonden att ansvara för avvecklingen. Beslutet innebär att bidragsgivningen skall vara avsluted , Efter 25 särskild prövning avCenttala arbetslivsfonden får bidrag dock beviljas därefterpå villkor att en uppföljning kan vara avsluted under avveck- Prop.1993/94:100 lingstiden. I uppdraget ingår bl.a, att successivt genomföra nödvändiga Bilaga 11 uppsägningar av personalen. Avvecklmgsarbetet skall avslutes med enrapport. Centtala arbetslivsfonden har lämnat en berättelsecx;h årsredovisning av fondens verksamhet /93. Centtala arbetslivsfonden och de regionala arbetslivsfonderaahar t.o.m. beslutet om ca som bidrag tilldrygt 15 500 arbetsplatsprogram. Programmen berör numera omkring 2,4 miljoneranställda, dvs. Fördelningen mellan kvinnor ochttiän är resp. . Utveckling av ny teknik Metoder/mtiner m.m.