prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Medanledning av den pågående översynen av konsumentverksamheten har regeringeninte fastställt någon flerårig planeringsram för . Konsumentverketsårsredovisning visar att de av verket uppsatte målen för vissaverksamhetsgrenar behöver utvecklas för att möjUggöra en kvalificerad resultet-och effektivifetsmäming. Regeringen konsteterar attRiksrevisionsverket inte har haft några invändningar i revisionsberättelsenavseende . har tUl i enrevisionsrapport framfört vissa synpunkter på årsredovisningen. Konsumentverketbör inför nästo årsredovisning beakte dessa synpunkter. Medanledning av den pågående översynen av konsumentverksamheten föreslårregeringen att de övergripande mål som gäUer för /94 även börgäUa för /95. Inom ramen för de övergripande målen vUl regeringenange några särskilt vUctiga verksamhetsområden. EES-avtelet stäUer krav på insatser frånKonsumentverkets sida i form av bl.a. marknadskonttoU. Verket blir i och medEES-avtalets Ucraftttädande tUlsynsmyndighet enUgt flera nya lagar, som ttäderi kraft med EES-avtelet. Här kommer nya insatser att krävas med bl.a.systematiska kontroUer på produktsäkerhetsområdet. För /95kommer tiUsynen framför aUt att omfatta hushåUs-apparater, maskiner förpersonUgt bmk, textiUer och leksaker. Med hänsyn tiU bl.a. åtegandenerdigt är det viktigt att avanslaget avsätter tUlräckUga resurser för denna Prop. 1993/94:100 tiUsynsverksamhet. har framgångsrikt fört ut svenskasynpunkter och lyckats påverka det intemationeUa standardiseringsarbetet påkonsu-mentvamområdet. Enligt regeringens mening bör verket även fortsättningsvisspela en aktiv och vUctig roU i dette-sammanhang. Det hänger bl.a. samman medatt de närmare säkerhetskrav som oUka konsumentprodukter skaU UppfyUa enUgtEG-rättsakter på produktsäkerhetsom-rådet skaU feststäUas i standarder. Dessauterbetes av de europeiska standardiseringsorganen. En av fömtsättningama fören effektiv mark-nadsbevakning och -konttoU är art standardema är realistiskaoch väldefinierade. Det är också viktigt att standardema är utformade med utgångspunkti bmkaraas/konsumentemas inttesse. Frågan om konsumentmedverkan istandardiseringsarbetet blir därmed vital. SIS - i Sverigetilldelas över huvudtitel ett anslag som bl.a. syftartiU att öka konsumentinflytandet på området. Dämtöver bör, Uksom hioiUs,inom ramen för sitt ordmarie anslag anslå medel för fortsattmedverkan i stendardiseringsarbetet. har en viktig funktion vadbettäffar de hushåUseko-nomiska frågoma, särskUt i fråga om budgettådgivningoch skuldsanering. YtterUgare arbetsinsatser från verkets sida kommer attkrävas med anledning av den skuldsaneringslag som regeringen föreslår skaUinföras enUgt en nyUgen besluted lagrådsremiss. Regeringen avser att ge Konsumentverketi uppdrag att, i samarbete med , ochSocialstyrelsen, planera och genomföra de uiformations-och utbUdningsmsatsersom krävs i samband med skuldsaneringslagens ikraftttädande. Regeringenföreslår att 10 mUjoner kronor anvisas som ett engångsanslag för ändamålet påanslaget tiU . För kostnader i samband med de uppgifter som skaUankomma på , och vad gäUerbl.a. utbUdning skaU verket avsätta medel ur dette belopp. Regeringen avseratt i kompletteringspropositionen återkomma om ytterligare medel för atteffektivisera och förstärka den kommunala verksamheten inom området förbudgettådgivning på anslaget för . Frågor om tiUgängUghet tiU varor och tjänster är avavgörande betydelse för många konsumenters vällärd. Problem på detto områdekan uppsto särskUt i glesbygd. Regeringen avser att i den kommande regionalpoUtiskapropositionen närmare behandla frågor kring daglig vam försörjningen iglesbygd och roU i detta sammanhang. Den lokala konsumentverksamheten spelar enbetydelsefuU roU. Det är på den lokala nivån som konsumentema som enskUdaindivider i de flesto feU kan stödjas bäst. Verksamheten måste därför få stöd iform av bl.a. informations- och utiDUdningsmsafser från verkets sida.Budgettåd-givnings-och skuldsaneringsfrågoma kommer att få en ännu större betydelsepå den lokala nivån. Det kommer också att återspeglas i ökad efterfrågan påunderlagsmaterial av oUka slag. Det får ankomma på verketatt överväga vUka ökade msatser på området som kan bU Prop. 1993/94:100nödvändiga eUer lämpliga i ljuset av de ökade satsningar på området Bil. 14som regeringen och beslutar om. och har irapporten på lika villkor med anledning av ettregeringsuppdrag föreslagit ett program för anpassning av telcnUcstyrd servicetiU funktionshindrades och äldres behov. Programmet är tänkt att genomförasunder en femårspericxl tiU en totolkostnad av 15 mUjoner kronor. CivUdepartementet anordnade en hearingmed anledning av rapporten. Av rapporten och hearingen har framkommit att detär angeläget att åtgärder vidtos så att feknikstyrd service bättre kan uöiytasav fiinktionshindrade och äldre. Regeringen avser att uppdra åt atti samverkan med berörda organ överväga möjUghetema att genomföra programmeteUer delar av det. bör, mot balcgmnd av vad som sagtstidigare under mbriken Resultotbedömning, i nästo årsredovisning redovisaproduktivitet, kvaUtet och effektivitet inom de olika verksamhetsgrenama. tiUKonsumentverket för /95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift 13 298 333 1993/94 Anslag 13 354 000 1994/95 Förslag 13 437 000 () har enligt förordningen (1988:1583, ändrad senast1993:1151) med institiktion för tUl uppgift attpröva tvister meUan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster ochandra nyrtigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskUt bmk, s.k.konsumenttvister, och ge rekommendationer om hur tvistema bör lösas. ARNhar i sin försto årsredovisning delat upp verksamheten i två grenar, en somomfettar prövningen av konsumenttvister och yttranden tiU domstolar (denegentiiga nämnd verksamhe ten) och en som omfettar stödet tiU den kommunalakonsumentverksamhetens medling i konsumenttvister och informationen tiUkonsumenter och näringsidkare om Förbåda verksamhetsgrenaraa har nämnden ställt upp mål. Resultot-redovisningenindikerar att målen huvudsakligen har uppnåtts. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar mot redovisningen. ARNanför i sin anslagsframstäUning bl.a. art den i aUt väsentiigt lever upp tiUmålen, utom vad det gäUer kravet på snabbhet. Trots betydande rationaliseringarhar nämnden mte uppnårt någon påtoglig förkortning av handläggningstidema.Detto beror främst på att antalet ärenden har ökat och nämndens resurser harminskat. Nämnden har som mål en genomsnittUg väntetid . För artkunna nå det målet och möto den ökade ärendetillsttömningen begär nämnden extra för art kunna anställa ytterUgare en handläggare. Medanledning av den pågående översynen av konsumentverksamheten har regeringeninte festställt någon flerårig verksamhetsplan för nämnden. Nämnden föreslårinte någon ändring av verksamhetens inriktrung och omfettning. 1993/94:100 BU.14 I avvaktan påresultetet av den översyn av konsumentverksamheten som pågår bör verksamhetenför AUmännareklamationsnämn-den prövas endast och verksanihetengenomföras med de övergripande mål som gäUer för /94. Medanledning av den pågående översynen av konsumentverksamheten har regeringeninte fastställt någon flerårig planeringsram för . visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatte målen tiU stora delar har uppnåtts. Gjorda rationaUseringar har lett tiU attärendeavverkningen har ökat väsentUgt. Styckkosttiaden per avgjord tvist harminskat. Antalet inkomna ärenden tiU nämnden har däremot ökat. Sammanteget ärnämndens genomsnittUga väntetid för att få en tvist avgjord med intresseleda- möter drygt ,vUket innebär att nämndens mål på snabbhet Prop. 1993/94:100 inte har uppfyUts. Regeringen konsteterar att intehar haft några . invändningar i revisionsberättelsen avseende . Medanledning av den pågående översynen av konsumentverksamheten föreslårregeringen att de övergripande mål för nämndens verksamhet som gäUer /94 även skaU gäUa för /95. Regeringen anser att väntetiden för att få en tvistavgjord med m-ttesseledamöter bör förkortes. Det bör ankomma på nämnden art,inom ramen för befintUga resurser, åtgärtfe problemet eller, om så behövs,återkomma tiU regeringen med förslag om hur frågan skall lösas utan att nyaresurser krävs. har sedan den 1 juU 1991 med stöd avförordningen (1991:194) om försöksverksamhet med gmpptalan vid prövat tvister meUan en gmpp konsumenter och ennäringsidkare efter anmälan av (). Verksamheten upphördevid utgången av juni månad 1993. Nämnden och KO har i skrivelse tiU regeringenbegärt att verksamheten, med vissa förändringar, skaU få fortsatte. Regeringen anser att verksamlieten bidrar tiU attbelysa värdet av koUektiv tvistiösning och har därför beslutet attverksamheten, i vanten på Gmpptalanuttedningens (Ju 1991:04) arbete, skallfortsatte. Försöksverksamheten åtempptos och avslutos vidutgången av juni månad 1995. tmAllmänna reklamationsnämnden för /95 anvisar ett ramanslag på 13437 (XX) kr. 1992/93 Utgift I 139 000 Reservation 1 723 000 1993/94 Anslag 2 100 000 1994/95 Förslag 2 100 000 Riksdagensbeslut 1990 (prop. 1989/90:146, bet. 1989/90:JoU25,rskr. 1989/90:327) mnebär att ett särskilt stöd tiU ideeUakonsumentorganisationer inrättodes. Syftet med stödet var att stimulera och stärkakonsumentemas möjUgheter att utöva inflytande på Prop. 1993/94:100 Uvsmedelskedjans oUlca led i frågor som rör livsmedelspoUtiken. RUcsdagen har därefter beslutot (prop. 1992/93:100bU. 14, bet. 1992/93:LU32, rskr. 1992/93:229) att stödet under budgetåret1993/94 inte längre skaU vara begränsat tUl att avse verksamhet mom Uvsmedelsområdetufan även användas inom andra konsumentområden. Medlen skaU också kunnaanvändas för att, i ett mitialskede, stödja och stimulera uppbyggandet av nyaorganisationer. Konsumentverketanger i sin årsredovisning för /93 att stöd tiUkonsumentorganisationer har lämnats tUl 13 projekt med totalt 1 706 000 kronor.Stöd har främst lämnats tUl organisationemas arbete med prisfrågor,UvsmedelskvaUfet och tUlgängUghet tiU service. Reservationsbeloppet beror påatt aUa medel inte utbetalas förrän projekten avslutofs. Verket föreslår i sin anslagsframställning ettoförändrat anslag för /95. Regeringenanser att konsumentorganisationema måste spela en större roU ikonsumentpoUtUcen. Det innebär att fler människor engageras i verksamheten ochatt de personer som själva duekt berörs av konsumentpoUtUcen får möjUghet attpåverka denna. I avvaktan på resultotet av den konsumenfpoUtiskaöversynen föreslår regeringen att anslaget förs upp tiU ett oförändrat belopp. fUlStöd till konsumentorganisationer för /95 anvisar ettreservationsanslag på . 1992/93 Utgift 2 516 359 Reservation 1230 781 1993/94 Anslag 2 100 000 1994/95 Förslag 2 100 000 Genomriksdagens forskningspoUtiska beslut (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:LU48, rskr. 1992/93:392) anvisades tiU Konsumentverketför att utveckla forskningen på konsumentområdet. I avvaktan på denkonsumenfpoUtiska översynen beslötriksdagen att anslaget tUl konsumentforskning tiUs vidare skulle Prop.1993/94:100 uppgå tiiU ett i huvudsak oförändrat belopp på 2 100 000 kronorför BU. 14 /94. Konsumentverketanger i sin åi"sredovisning för /93 att verket har bevUjat1 tiU 13 forskningsprojekt. Huvuddelen av de bevUjade medlen har gått tiU forskning omhushållsekonomi och konsumentteknik samt tiU ett program för utvärdering avkommunal konsumentverksamhet. Reservationsbeloppet beror på att aUa medel inteutbetalas förrän projekten har avslutets. Verket föreslår i sin anslag<;framställning ettoförändrat anslag för /95. Detär enligt regeringens mening angeläget att forskningen på konsumentområdet kanutvecklas. Ett vUctigt problemområde är hur konsumentemas resurser, attityderoch beteenden påverkas av olika åtgärder och förändringar i samhäUet. Detbehövs även forskningsinsatser på de konsumenttekniska och konsumenttättsligaområdena. Det senare särskUt i ljuset av den europeiska integrationen. I avvaktan på resultotet av den konsumentpoUtiskaöversynen föreslår regeringen att anslaget förs upp med ett oförändrat belopp. tUl Konsumentforskning för /95anvisar ett reserva tionsanslag på . Stöd till miljömärkning av produkter' 1992/93 Utgift 3 000 000 1993/94 Anslag 5 000 000 1994/95 Förslag 5 000 000 'D 5. Bidrag tiU miljömärkning av produkter. Ettharmoruserat nordiskt system för miljömärkning av produkter infördes underhösten 1989 (Svanmärket). Den frivUUga mUjömärkningen i , inom ramen fördetto system, organiseras och drivs av SIS - Standardiseringskommissioneni (SIS) och leds av MUjömärk- Prop. 1993/94:100 ningsstyrelsen inomSIS. Verksamheten regleras genom ett avtal meUan Bil. 14 stoten och SIS. MUjömärkningen är tänkt att i huvudsakfinansieras genom avgifter och ersätmingar från de företog som får sinaprcxlukter mUjö-märkto. Verksamheten befinner sig emeUertid fortfarande i ettuppbyggnadsskede, vilket kräver att medel tiUhandahåUs över stotsbudgeten.T.o.m. /94 har sammanlagt 13,6 mUjoner kronor anslagits.Stetsstödet är förenat med återbetalningsskyldighet när verksamheten geröverskott. MUjömärkningsarbetethar hittiUs resulterat i att kriterier har feststäUts för 15 prcxluktgmpper,bl.a. pappersprodukter, textUa tvättmedel, båtmotorer samt oljepannor ochbrännare. Antalet mUjömärkte prcxlukter och prcxiuktvarianter på den svenskamarknaden uppgår tiU cirka 230. MUjömärkningsstyrelsen beräknar i sinanslagsframställning att kriterier för ytterUgare sex produktgmpper kommer attfeststäUas . Under /93 har betydande insatsergjorts för att marknadsföra miljömärkningen tiU både företeg och konsumenter. Utgångspunkten för den urspmngUga överenskommelsenmeUan steten och SIS var att mUjömärkningen efter en igångsätmingsperiod om femår och ett villkorUgt återbetalningsskyldigt stetsbidrag skuUe bU självbärande.Det har visat sig vara mer tids- och resurskrävande att utarbete kriterier ochbygga upp en ttovärdig mUjömärkning än vad som fömtsattes när avtalet ingicks.EnUgt styrelsen visar erferenhetema att miljömärkningen tiU sin helhet inte kanbU självfinansierande och hänvisar i sammanhanget tUl erfarenhetema från denationeUa mUjömärk-ningssysfemen i och . Verksamheteraa därfinansieras tiU störste delen genom stetsanslag. MUjömärkningsstyrelsen anser att kriteriearbefetoch informationsverksamheten i förste hand måste täckas av stetsanslag, medancertifieringsverksamheten (prövningen av ansökningar och konttoU) kan feckasav märkningsavgifter. Överskott från certifieringsverksamheten skaU tiUföraskriteriearbefet och i övrigt användas för att utveckla och stärka verksamheten. EttinformeUt samarbete med EG:s miljömärkningsverksamhet pågår ochen överenskommelse om samarbete på expertnivå meUan EG:s och avatt man utifrån vunna erfarenheter och genom aktivt deltegande påverkarutveckUngen inom EG:s mUjömärkningsarbefe. attverka för att EG:s kriterier, certifieringsverksamhet m.m. uppnår sammahöga nivå som det nordiska mUjömärkningsprogrammet. äratt det nordiska och EG:s system på sUrt så långt som möjUgt skaU 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 14 EnUgtstyrelsen bör målsättningen vara att SIS MUjömärkning utses Prop.1993/94:100 tiU behörigt organ (Competent Body). För detta talar bl.a. denkom- Bil. 14 petens som har byggts upp i miljömärkningsfrågor och desamordningsvinster detto skuUe innebära jämfört med att man bygger upp en heltny organisation för detto ändamål. Ett deltogande i uppbyggnaden av EG:smUjömärkningssystem innebär ökade kostnader, främst för det arbete som läggsned av olika experter som deltar i EG:s kriteriearbete, samt för resor. Kosmaden för den planerade verksamheten /95 har beräknats tiU . Märkningsintäktemaberäknas uppgå tiU 3 nuljoner kronor. Arbetet med den nordiska miljömärkningen beräknaskunna bedrivas under /95 med oförändrat stotsanslag, dvs. För att klcira funktionema inom EG-verksamheten, iförsto hand som behörigt organ, uppstår behov av ytterUgare resurser. EnUgtstyrelsens beräkning kommer arbetsinsatser för nuljöexperter som motsvarar treheltidsanstäUda att krävas. TUl detto kommer kostnader för resor och deltegandei möten. För /95 bedömerMUjömärkningsstyrelsen behovet av stetsanslag för sm verksamhet fiU 7 283 000kronor. Debeslut om en friviUig, enhetiig och positiv mUjömärkning som fettedehösten 1989 har böijat ge resultet. finns ett stort antal svanmärkteprodukter på marknaden och konsumentema kan få vägledning för val av de minstmUjöbelastande produkteraa. Detto kan i sin tur leda tiU en produktutveckUngsom på sUct kommer att bidra tiU en håUbar utveckling. Regeringen anser att en enhetUg ofificieUmUjömärkning - det nordiska miljömärkningssysfemef - är av ett så stortallmäninttesse att verksamheten tiUs vidare bör få stetUgt stöd. Inom EG gäller en förordningom mUjömärkning. Den återspeglar i stort de principer som gäUer för dennordiska mUjömärkningen. Kriterier för två produktgmpper, tvätt- och diskmaskiner,har feststäUts av medlemsländema. Genom tUlägg tiU EES-avtelet kommer Sverigemed störste sannolikhet att förpUktes införa också EG:s mUjömärknings-system. Inom övervägs påvUket sätt EG:s sysfem skaU införas i , Uksom dess ekonomiskakonsekvenser. Också frågan om de framtida formeraa för handhavandet av dennordiska miljömärkningen i övervägs . Regeringens avtalmed SIS har bland annat av den anledningen sagts upp med verkan från den I juU1994 för att möjUggöra nödvändiga anpassningar tiU EG:s mUjömärkningssystem. Ensttävan bör vara att de nordiska och svenska regelverken och Prop.1993/94:100 kriteriema tjänar som förebUd på onuåden där EG ännu inte harfest- Bil. 14 StäUt sin ordning. Ett praktiskt samarbete med EG:sexpertgmpper har redan startat. Det är av stor vikt att dette samarbetefortsätter och utvidgas. Arbetet med att införa ett mUjömärkningssystem momEG och att utveckla kriterier har togit avsevärd tid. Det kan knappastförväntos att takten i arbetet kommer art öka påtegUgt under budgetåret1994/95. Mot denna bakgmnd och med hänsyn tUl att det nordiska systemet Uggerrelativt långt framme gör regeringen den preliminära bedömningen att kosmademaför att införa EG:s mUjömärkningssystem kommer att bU förhåUandevis begränsadeunder /95. De kostaader som inte täcks av intäkter avverksaniheten får finansieras inom anslaget. Regeringenföreslår att anslaget förs upp med ett oförändrat belopp. tUlStöd till miljömärkning av produkter för /95 anvisar ett anslagpå . 1993/94: lOO 14 Inom CivUdepartementet bereds för närvarandefrågor rörande den framtida ungdomspoUtUcen, stetsbidragen tiU bam- ochungdomsorganisationerna samt Stotens ungdomsråds roU och uppgifter. Arbetetbedrivs med sikte på att en ungdomspoUtisk proposition skaU kunna föreläggasriksdagen . I avvaktan på att beredningen slutförs försifrågavarande anslag upp med oförändrat totalbelopp. iavvaktan på särskUd proposition i ämnet tiU Anslag till myndigheten och bidragtill ungdomsverksamhet m.m. för /95 beräknar ett anslag på . E.Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor m.m. Prop.1993/94:100 14 E 1. 1992/93 Utgift 1 768 821 1993/94 Anslag 2 176 000 1994/95 Förslag 2 350 000 Lotterinämndenär central förvaltningsmyndighet för frågor om tUlämpmng av lotterilagen(1982:1011, ändrad senast 1992:311). Nämnden har bl.a. tiU uppgift att som sisto mstanspröva överklaganden av kommuners och länsstyrelsers beslut i lotteriärenden,pröva ärenden om tiUstånd tiU riksomfettande lotterier samt meddela föreskrifteroch allmänna råd för tiUämpningen av lagstiftningen. Vidare skaU nämnden iövrigt verka för en ändamålsenUg tiUsyn över och konttoU av efterlevnaden avlotteribestämmelsema, bl.a. genom utbildning. framgår av förordningen (1988:1135) med instmktion för . Lotteriuttedningenöverlämnade sitt slutbetänkande Vinna eUer försvinna -foUcrörelseraas lotterier och spel (SOU 1992:130). Uttedningenföreslår bl.a. att ansvarsområde skaU utvidgas och attnämndens tUlsynsroU skaU förstärkas väsentUgt. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställningav remiss-svaren finns i departementspromemorian Ds 1993:74. Lotterinämndenhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultottedovisningen redovisatverksamheten i verksamhetsområdena utbUdning, typgodkännande, spelkonttoU,överklagande, tiUsyn, tiUstånd, rådgivning, förfettningsinformation ochekonomiadministration. Ärendemängden har nästan fördubblats jämfört medtidigare år, främst beroende på den ökade kasinospelskonttoUen. har under /93genomfört ett stort antal utbildnmgar. Nämnden anser att det måste göras enavvägning meUan å ena sidan önskemålen om fler utbUdade för att få en bätttehandläggning och beslutsordning tiU stånd och å andra sidan kravet på ftiUkostaadsfeckning. FuU kostaadsfeckning bedöms som möjUg att uppnå, men måsteenUgt nämnden uiföras successivt under . anser att nämnden med undantog förtiUsynen löst de uppgifter som åUgger den enUgt instraktionen.TiUsynsverksamheten har fått lägre prioritet än övrigaverksamhetsgrenar. Nämnden framhåUer att denmycket snabba utvecklingen av lotterier och spel i radio, TV, tidningar och vias.k. 071-telefonnummer har nödvändiggjort att resurser avdelats tiU dettoområde. I flera feU har ärenden överlämnats tUl poUs och åklagare för uttedningoch eventueUt åtal. Avsikten är bl.a. att utveckla rättspraxis som i stort settsaknas på detto område. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga anmärkningar. I en särskUd rapport harverket dock lämnat synpunkter på nämndens årsredovisning. Dessa synpunktssr börbeaktos inför nästo årsredovisning. Prop.1993/94:100 BU. De övergripandemål som gäUer för tteårsperioden /92-1993/94 bör Ugga fast. Regeringen beslutot att riktlinjema för verksamhetens inriktning förnämnda tidsperiod skall gäUa också för /95. De övergripandemål, verksamhetsmål och resultotkrav som anges i regleringsbrevet /93 utsttäcks tiU att även omfatto budgeferet 1994/95. Lotterinämndensårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatto målen kan nås. EmeUertid finns det, bl.a. beroende på den nyaindelningen i verksamhetsgrenar, ännu inte underlag för att göra en gmndUgbedömning av effektiviteten och kvaUteten inom de olika verksamhetsgrenamaöver . Graden av kostaadsfeckning för vissa verksamhetsgrenar,bl.a. utbUdningen, är mte tiUfredsstäUande. De borde tämUgen omgående kunnagöras självfinansierade. Regeringen konsteterar att intehaft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Regeringen anser att administrationkan och bör förbättras med hjälp av bl.a. ytterUgare ADB-stöd. Pågmndval av förslag avser regeringen att lägga fram en proposition tiU med förslag tUl nylotterUag m.m. I den kommer regeringen också att för redovisa sinanärmare överväganden om den stetiiga tiUsynsmyn-dighetens organisation ocharbetsuppgifter. Det kan fömtsattes att en särskUd organisationskommittétiUkaUas som får tUl uppgift att lämna ett mer detaljerat förslag tiU hur dennya myndigheten skaU organiseras. Man får räkna med att myndighetens resursermåste förstärkas betydUgt, För att myndigheten skaU kurma lösa smaarbetsuppgifter på ett tUlfredsställande särt bör det hos den nya myndighetenfinnas kompetens på olika områden såsom juridUc, teknik, datoteknologi ochekonomi. Regeringen anser att det är av stor vUrt att tiUsynsfunktionen byggsut för att sfevja förekomsten av otUlåtaa lotterier på marknaden. I avvaktanpå regeringens proposition bör tiUföras ett i princip oförändratanslag. Sammantoget innebär bedömningen att de riktlinjersom lades fest budgetproposition bör gäUa i avvaktan på nylotferilagstiftning, således tUls vidare även för /95.Lotterinämndens verksamhet följer de riktlinjer som är festiagda. Enförlängning av gäUande riktlinjer, som omfettar ytterligare ett budgetår /94, har gjorts. Det finns även i övrigt skäl att avvakto det slutiigastäU-ningstogandet tiU de förslag som bl.a. rör nämndens framtida verksamhet. tiULotterinämnden för /95 anvisar ett ramanslag på . Stöd till kooperativ utveckling 1992/93 Utgift 5 360 600 Reservation 614 400 1993/94 Anslag 4 500 000 1994/95 Förslag 4 500 000