prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 4) anvisade riksdagenytterUgare 15 mUjoner kronor att överföras tiU Energiteknikfonden förutveckling och klimatapphandling av mUjöanpassade fordon och drivmedel (bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). EnUgt beslut om riktlinjer förenergipoUtiken skaU 550 mUjoner kronor från anslaget tUlförasEnergiteknikfonden . Regeringensöverväganden om det energipoUtiska programmet för omställning och utveckling avenergisystemet har redovisats i avsnitt 1.3. Av de medel som enUgt 1991 årsenergipoUtiska beslut har avsatts för stöd tiU investeringar i vindkraftverkunder femårsperioden bör tillföras Energiteknikfondenför utvecklingsinsatser avseende vindkraft. För stöd till investeringar i vind- kraftverk bör därför /95 anvisas 45 nuljoner kronor Prop. 1993/94:100 under dette anslag. För stöd till investeringar i solvärmeanläggningarbör ett oförändrat belopp, 12 mUjoner kronor, anvisas under dette anslag. För utveckling och teknikupphandling avmUjöanpassade fordon och drivmedel bör 15 mUjoner kronor tiUförasEnergiteknikfonden. Av de medel som enUgt energipoUtiska beslutavsatts för stöd tiU investeringar i solvärmeanläggningar bör 5 mUjoner kronoröverföras tiU Energiteknikfonden för utvecklingsinsatser avseende storskaUgsolvärmeteknik. Vidare bör Energiteknikfonden tiUföras 5 mUjoner kronor förutvecklingsinsatser avseende solenergi. har Stetens natarvårdsverkdisponerat 25 mUjoner kronor ur Energiteknikfonden för stöd tiUutveckling och demonsttation av ny mUjöskyddsteknik utanför energiområdet.Medel för dette ändamål bör nu tes upp under Qortonde huvudtiteln. Sammantagetbör medel avseende öveiföring till Energiteknikfonden föras upp med ett belopppå och anvisas under detta anslag. tiJlInsatser för ny energiteknik för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . 1993/94Anslag 72 000 000 1994/95 Försfeg 72 000 000 Fränanslaget lämnas bidrag fiU Energiteknikfonden. EnergiteknikfondentiUförs fr.o.m. /94 medel som motsvarar per kubUcmeterolja av koldioxidskatten på oljeprodukter (prop. 1992/93:100 bU. 13, bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Vidare tiUförs fonden under budgetåren1991/92 - 1995/96 särskUda medel (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr.1990/91:373). Regeringens överväganden avseende dessa medel redovisas underanslaget E 7. Insatser för ny energiteknik. Föreskrifter för användningen av medel urEnergiteknikfonden har meddelats i förordningen (1988:805) om stetUgt stöd urenergiteknik fonden, m.m. LUcsom under /94 bör medel sommotsvarar per Prop. 1993/94:100 kubUcmeter olja av koldioxidskatten påoljeprodukter anvisas under dette Bil. Anslaget bör föras uppförslagsvis med ett belopp på 72 mUjoner kronor. tiUBidrag tiU Energiteknikfonden för /95 anvisar ett försfegsanslagpå . Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a.Baltikum och 1993/94 Anslag 95 000 OCX) 1994/95 Förslag 87 500 000 skaU som en del av den svenska klimatpoUtikenarbete för att öka energieffekttviteten i de baltiska ländema och . Anslaget disponeras för stöd tiU insatser förenergieffektivisering och mttoduktion av fömybara energislag i ochÖsteuropa. Stöd får lämnas tiil bestäUare i mottegarländema iform av lån tiU energieffektiv teknik för distribution och användning samt tiUmttoduktion av fömybara energislag i dessa länder. En mindre del avmedels-ramen kan lämnas i form av bidrag. Regeringenhar i avsnitt 1.3.3 under dette Uttera redovisat sina överväganden om msatserför energieffektivisering och inttoduktion av fömybara energislag i bl.a.Baltikum och . skaU en redogörelse lämnasav för stödinsatserna mklusive en uppskattning av varaktiga minskningarav koldioxidutsfep-pen. Stödet bör förlängas och för /95 bör anvisas 87,5 mUjoner kronor. tiUÅtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och /95 anvisar ett reservationsanslag på . F.Teknisk forskning och utveckling Prop. 1992/93 Utgift 744 905 385' Reservation 318 392 724 1993/94 Anslag 575 548 OOO' 1994/95 Förslag 580 320 OOO' *Utgiftema inkluderar anslag till informationsteknologi men ej tillmaterialteknik. ' Inkluderar materialteknik men ej informationsteknologi somredovisas under anslaget . Anslaget disponeras bl. a. av för att främjaoch stödja tekmsk forskning och utveckling. Medel anvisas tUl prioriteradeområden såsom basteknologierna materialteknik, bioteknik och teknik förkomplexa system samt utvecklingsområdena biomedicinsk teknik, produktionsteknik,processteknik, transportteknik och mUjöteknik. Under anslaget ryms även medelför tvärvetenskapUga materialkonsortier och program för fordonsteknik,flygteknik, trärävambaserad industri samt för små och medelstora företag. Från anslaget finansieras dessutom vissaverksamheter inom området teknisk vetenskapUg informationsförsörjning,däribland forsknings- och utvecklingsarbete. Under anslaget anvisas för detteändamål medel tiU , Tekniska nomenklatarcenttalen ochTekniska UtteratarsäUskapet. Medel för insatser inom områdetinformationsteknologi anvisas innevarande budgetår över anslaget F2.Informationsteknologi. Isin enkla anslagsframställan refererar tiU det förslag tUl tteårsplan somNUTEK lämnade för budgetåren 1993/94 - 1995/96 samt de beslut som stetsmaktemafattet med anledning därav. hemstäUer att regeringen föreslår riksdagenatt anvisa medel enUgt detto förslag. Verksamhetens inrUctning för /95skaU i aUt väsentUgt följa den tteårsplan som lämnat. har för /95 hemstäUt om 120mUjoner kronor för tekniskt nyskapande utvecklingsprojekt, s.k.såddfinansiering. har i diskussion med förettädare för berördindustri arbetet fram ett forskningsprogram avseende den ttäråvambaseradeindustrin. Programmet påbörjas under innevarande budgetår. En av regeringen utsedd förhandlare har tiUsammansmed berörda industriföretog och myndigheter arbetot fram ett program förfordonsteknisk forskning. Motsvarandearbete pågår på området flygteknisk forskning. Programmet för små och medelstora företog är i sinarespektive delar inne i en planerings- eUer initieringsfes. Regeringenbeslutode att tiUsätta en styrgmpp för att Prop.1993/94:100 leda ett arbete för utveckling och fömyelse avindustriforskningssystemet. 13 Arbetet som pågår skaU vara genomförtsenast och genomföras av . UnderUttera B. lämnas en närmare redogörelseför NUTEKs verksamhetsområde Teknisk forskmng och utveckling. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fest ipropositionen (1992/93:170) om forskning för kunskap och framsteg bör gälfeäven för /95. Under anslagen . och . Informationsteknologihar beräknats medel för stotens andel av kostaader för fortsättning avRTI-programmet (Road Traffic Informatics) som tidigare finansierats överanslaget F 7. Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete. För den verksamhet som finansieras över anslagetFl. Tekmsk forskning och utveckling beräknas ett medelsbehov om totalt 580,3mUjoner kronor för /95. Beräkningen av anslaget har gjorts medutgångspunkt i de förslag som lämnades i prop. 1992/93:170. Utöver pris- ochlöneuppräkning har ett produktivitets- och effektivitetskrav om beräknatspå den del av anslaget som avser utgifter för stetiig konsumtion i enUghet medden princip som tiUämpas genereUt i årets budgetförslag. För /94 har regeringen, i likhet medtidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut somrör stöd tiU teknisk forskning och utveckling m.m. vUka innebär åtoganden förflera budgetår. Även under /95 bör det skapas möjUghet att fördelar av verksamheten göra ekonomiska åteganden som exempelvis omfattarlångsiktiga ramprogram och msatsområden under en femårig planeringspericxl. Regeringen bör därför av bemyndigas attunder /95 få fatto beslut om stöd tiU teknisk forskning ochutveckling, som inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtoganden om högst295 mUjoner kronor under /96, högst 250 mUjoner kronor /97, högst 210 mUjoner kronor under /98 och högst175 mUjoner kronor under /99. Det bör ankomma på regeringen att utfärda närmareföreskrifter för medlens användning. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. 1.tiU Teknisk forskning och utvecklingför /95 anvisar ett reservationsanslag på , 2.bemyndigar regeringen att, i enUghetmed vad som har anförts, under /95 låto stoten to på sigekonomiska förpUktelser i samband med stöd tiU teknisk forskning ochutvecklingsarbete m.m. som inberäknat löpande avtal och beslut, mnebär åtagandenom högst 295 000 OCX) kr under /96, högst /97, högst under /98 och högst under /99. 1993/94Ansfeg 358 000 000 1994/95 Försfeg 352 920 000 Anslaget disponeras av för att främja ochstödja tekmsk forskning och utveckling inom området mformationsteknologi (YT).Verksamheten bedrivs inom fyra delområden: MUcroelekttonUc, Datovetenskap ochkommumkation, TT.s användrung samt Industriinriktade kompetenscentra. Isin enkfe anslagsframställning refererar tiU det förslag tiU tteårsplansom lämnade för budgetåren 1993/94 -1995/96 samt de beslut somstotsmaktema har fattot med anledning därav. hemstäUer att regeringenföreslår att anvisa medel erdigt dette förslag. UnderUttera B. lämnas en närmare redogörelseför :s verksamhetsområde Teknisk forskning och utveckling. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fast ipropositionen (1992/93:170) om forskning för kunskap och framsteg bör gäUa ävenför /95. För den forsknmg som finansieras över anslaget F 2.Informationstek nologi beräknas ett medelsbehov om ca 353 mUjoner kronor. Be räkningen har gjorts med utgångspunkt i det försfeg som lämnades i prop. 1992/93:170. Utöver pris- och löneomräkning har ett produktivi tets- och effektivitetskrav om beräknats på den del av anslaget som 123 avser utgifter för stotUg konsumtion i enUghet med den princip som tiUämpasgenereUt i årets budgetförslag. Inom ramen för detto anslag bör det liksom inomramen för ansfeget Bil. Teknisk forskning och utveckling, skapasmöjUghet att för delar av verksaniheten göra ekonomiska, åtoganden somexempelvis omfettar långsUctiga ramprogram och insatsområden . Regeringen bör därför av bemyndigas att /95 få fatto beslut om stöd tiU teknisk forskning och utvecklinginom IT-området som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtoganden påhögst 179 mUjoner kronor under /96, högst 154 mUjoner kronorunder /97, högst 125 mUjoner kronor under /98 ochhögst 107 mUjoner kronor under /99. 1.tiU Informationsteknologi /95 anvisar ett reservationsanslag på , 2.bemyndigar regeringen att /95 låto stoten to på sig ekonomiska förj)liktelser i sambandmed stöd tiU teknisk forskning och utveckling m.m. mom IT-området som,inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtoganden på högst 179 000 000 krunder /96, högst under /97, högst125 under /98 och högst /99. Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 1992/93 Utgift 35 630 000 1993/94 Anslag 35 630 000 1994/95 Förslag 33 560 000 Anslaget disponeras för bidrag tiU StiftelsenSveriges teknisk-veten-skapUga atfechéverksamhet (STATT). STATT är en stiftelsemed svenska stoten och som huvudmän. STATT har tiUuppgift att följa den tekniska utvecklingen inom olika industrinationer ochrapportera tUl svenska företog, myndigheter och forskningsorganisationer omdenna utveckling. Syftet är att därigenom bidra tUl ökad produktivitet ochkunskapskraft i svenskt näringsUv. Det övergripande målet är en ökad teknikspridninggenom en Uten Prop. 1993/94:100 administtativ organisation, rencxlling ochprofilering av verksamheten Bil. 13 samt en ökad mriktning mot analys ochutvärdering av den tekniska utvecklingen. Vidare skaU anslags- och uppdragsverksamhethåUas isär, kontinuerUg kvaUtetskonttoU genomföras och nyttoeffekter påvisas avden kunskap som STATT förmedlar tiU regeringskansU och myndigheter. STATThar i sin anslagsframställning i huvudsak följt de riktlinjer som utarbetots idess plan för tteårsperioden /94 - 1995/96, kaUad Plan 96. Mot bakgmnd avarbetet med denna plan har bl.a. attochéverk-samhetens målsättning,effektivitet och kostaader granskats. Verksamheten avses renodlas ochprofileras tydUgare och insatsema koncentteras. Den uttaladeverksamhetsinriktningen bedöms i huvudsak Ugga i linje meduttalade mål för verksaniheten. för /93 anmodades STATT att under budgetåretbörja utveckla starkare mål- och resultotstyming för verksamheten. för /94 ålades STATT att införa sådan stymingunder innevarande budgetår. Underlag saknas ännu för att kunna göra en enhetUgbedömning av effektiviteten i verksamheten. Regeringen återkommer i 1995 årsbudgetproposition, då resultotet av mål- och resultotstyming för helainnevarande budgetår föreUgger. Regeringenanser att de riktlinjer som fedes fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. I regleringsbrevet för /94 stäUssom villkor att verksaniheten skaU självfinansieras fotalt tiU . Regeringen beräknar anslaget tiU 33 560 000 kronorför /95. Detto är lägre än anslaget för innevarande budgetår ochföranleds av det aUvarUga stotsfinansieUa läget. STATT bör dock ha möjUgheteratt fecka bl. a. deprecieringskostaader med fonderade medel. tiUBidrag till Stiftelsen attachéverksamhet /95 anvisar ett reservationsansfeg på . 10 1993/94. 1 saml Nr 100 Bilaga 13 1993/94 Anslag 5 655 OCX) 'ti. 1994/95 Försfeg 5 648 OCX) Under detto anslag anvisas medel tiU löne- ochövriga förvaltningskostnader samt lokalkostaader vid P.ymdstyrelsen. De övergripande näringspoUtiska målen förRymdstyrelsens verksamhet är att åstodkomma ökad - konkurrenskraft genom att svensk industri gesfömtsättningar att utveckla konkurrenskraftiga rymdprodukter och rymdtjänster, - teknikspridning som skaU ge positiva näringspoUtiskaeffekter även utanför rymdindustrin, - Europasamverkan innebärande att skaU varaen attraktiv partner i det europeiska industrisamarbetet, - regional utveckling som bidrar tUl näringsUvetsutveckling i . Isin enkla anslagsframställning för /95 begär Rymdstyrelsenoförändrade resurser. Dethar inte tannits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. Baseratpå det underlag som Rymdstyrelsen har presenterat i sin fördjupadeanslagsframställning för budgetåren 1993/94 - 1995/96 har resultotmåttutarbetots som kan utayttjas innevarande år för en tiUfredsstäUanderesultottedovisning i årsredovisningen nästo år. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest forskningspoUtiskaproposition bör gälfe även för /95. Regeringen beräknar anslaget tiU /95 efter pris- och löneomräkning. tiU Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader för /95 anvisar ettramanslag på . Nyttansfeg (försfeg) 539 130 000 Under detto anslag anvisas medel för rymdforskning,Qärranalys och industriutveckling samt för det europeiska rymdsamarbetet inom , , och bifeterala samarbete främst med ochTyskland. För rymdverksamhet har under Näringsdepartementetshuvudtitel för /94 anvisats medel under två anslag, F 5.NationeU rymdverksamhet och F 6. Europeiskt rymdsamarbete m.m. om 54,3 resp.450,1 nuljoner kronor. Utgångspunktför Rymdstyrelsens begäran om resurser för /95 är riksdagensbeslut med anledning av proposition om forskning för kunskap och fi-amsteg(1992/93:170, bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Merparten avRymdstyrelsens utgifter mom detto anslag utgörs av avtalsbundna bidrag tUlintemationeUa organisationer. Dessa utgifter är föremål för såväl pris- somvalutojusteringar enUgt bestämda regler. På gmnd av det minskade värdet påkronan i förhåUande till flera europeiska valutor har kostaader föratt delto i det europeiska rymdsamarbetet i ökat kraftigt /93. För /95 beräknas kostaadema för pris- ochvalutojusteringar oU prisnivå tiU . Baserad på oförändrad anslagsnivå tiU 1993 årsprisnivå hemstäUer Rymdstyrelsen om anslag för rymdverksamhet på 601 272 000 krför /95. Rymdstyrelsen hemställer dämtöver om bemyndigande förregeringen bettäffande nya förpliktelser inom anslaget om högst . Regeringens överväganden Prop. Regeringenanser att det europeiska rymdsamarbetet är vUctigt för . ESA:s framticfeprogram diskuterades senast på ministernivå i . Manbeslöt då om fortsatt europeiskt rymdsamarbete av ungefär samma omfattning somtidigare. Det planerade, mycket ambitiösa programmet för bemannad rymdverksamhetomorienteras för att nyttiggöra de ökade möjUghetema tiU ett vidareintemationeUt samarbete som den nya poUtiska sitaationen i världen öppnar. Denframtida utformningen av rymdstotionsprogrammet kommer att anpassas tiU ävenett ryskt deltogande. Del av anslaget avser bifeterala samarbeten. Främstsamarbetar med i Qärranalysprogrammet SPOfT där diskussionerpågår om nästo generation av satelUter, SPCJT 5 och 6. Ett beslut om detsvenska deltogandet i detto program beräknas tos . Det nationeUa programmet har utvecklats positivt iriktning mot störte intemationeU samverkan. För svenskt vidkommande innebärdeprecieringseffekten stora kostaadsökningar för ESA-samarbetet. För attfinansiera dessa måste möjUgheter att göra besparingar tos tiU vara. Inom ESApågår diskussioner om att förändra vissa av de program som förnärvarande deltar i. Detto kan leda tiU att kostaadema för i dessadelar kommer att minska. Rymdstyrelsen kan vidare utayttja bl.a. anslagskreditenför att fördela kostaadsökningama . Regeringen beräknar såledesanslaget för /95 tiU . För rymdverksamhet anvisas innevarande budgetårunder tolfte huvudtiteln medel under två anslag, reservationsanslaget F 5.NationeU rymdverksamhet och ramanslaget F 6. Europeiskt rymdsamarbete m.m. Medhänsyn tiU den nära koppUng som finns meUan de program som hittiUs finansieratsmed dessa anslag bör aU rymdverksamhet finansieras med ett gemensamt ramanslag.EventaeU reservation på anslaget NationeU rymdverksamhet vid utgången /94 bör tiUföras det nya ramanslaget Rymdverksamhet. ÄveneventaeUt anslagssparande och utayttjade Ijediter på det nuvarande ramanslagetEuropeiskt rymdsamarbete m.m. bör föras över tiU det nya ramanslaget. För /94 har regeringen, i likhet medtidigare budgetår, av bemyndigats att godkänna avtal och beslut, somrör stöd tiU rymdverksamhet, vilka innebär åtoganden för flera budgetår.Ingående bemyndigandeskuld 1994/95 är 2 057 mUjoner kronor. Skulden fördelarsig på budgetår enUgt nedan (mUjoner kronor). 1994/951995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/2000 Totalt 514 469 359 252 241 222 2057 Även under /95 bör det skapasmöjUghet att för delar av verksamheten göra ekonomiska åtoganden som exempelvisomfattar långsUctiga program inom m.m. under en flerårig planeringspricxl.Regeringen bör därför av bemyndigas att under /95 fåfatto beslut om stöd tiU rymdverksamhet som mnebär åtoganden om högst 274nuljoner kronor under kommande budgetår. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. 1. tiU Ifymdverksamhet för /95anvisar ett ramanslag på , 2.bemyndigar regeringen att /95 Ucläda stoten nya förpliktelser för betalningar underkommande budgetår inom rymdverksamhet om högst , 3.medger att utgående reservation påreservationsanslaget NationeU rymdverksamhet får disponeras i erUighet med vadsom anförts, 4.gcxlkänner det som regeringen förordarom överföring av anslagssparande och anslagskrediter på ramanslaget Europeisktrymdsamarbete m.m. tiU ramanslaget Rymdverksamhet. 1992/93 Utgift 7 020 000 1993/94 Anslag 5 520 000 1994/95 Förslag 5 520 000 Från anslaget lämnas stetens bidrag tiUIngenjörsvefenskapsakadenuens (TVA) gmndläggande verksamhet. Denna omfattarrVA:s ledningstank-tion, kontakt- och rådgivmngsverksamhet och bibUotek, delarav rVA:s uttedningsverksamhet, rVA:s utiandssekretariat, dessekonomisekretariat samt mformationsverksamhet. IVA är ett samtand av invaldaledamöter som är verksamma inom teknik, vetenskap, industrieU prcxluktion ochekonomi. rVA:s huvuduppgift är, såsom det uttrycks i dess stedgar, att tiUsamhällets gagn främja mgenjörsvetenskap och näringsUv. Verksamheten inriktespå att följa, analysera och informera om den tekniska ochindustrieUt-ekonomiska utvecklingen samt att skapa och initiera samverkanmeUan olika teknikområden. /95 har FVA begärt en uppräkning av bidraget till 7 500 000 kr.Akademien anser att det i ökad utsttäckning blir stetsmaktema som kommer attdra nytto av rVA:s oUka aktiviteter. /95 beräknas det stotUga bidraget tiU rVA:s gmndläggandeverksamhet tiU . Förelag tillriksdagsbeslut Prop. tiUBidrag till för /95 anvisar ettanslag på . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 1992/93 UtgUt 174 181 580 Reservation 221 321 396 1993/94Anslag 211000 000' 1994/95 Förslag 272 300 000 'Regeringen föreslår i tilläggsbudget för /94 att ytterligare anvisas. Anslaget disponeras för forsknings- ochutvecklmgssamarbete med EG inom ramen för EG:s ramprogram för forskmng ochtekrusk utveckling, samt utbefalningar tiU EG som en följd av . En redogörelse, ur industrieU synvmkel, för EG:sprogram för forskning och teknisk utveckling samt för motiven för svenskt deltogande,lämnades i regeringens proposition om forskning för kunskap och framsteg (prop.1992/93:170 s. 433-436, bet. 1992/93: NU 30, rskr. 1992/93:399). NUTEKberäknar i sin anslagsframställning det totala medelsbehovet tiU ca 360 mUjonerkronor för budgeferet 1994/95. Därav avser 20 mUjoner kronor europeisktttafiktekniskt samarbete som bedrivs inom det svenska RTI-programmet (RoadTraffic Informatics) för säkrare, effektivare och mera mUjövänUgavägttansportsystem. har i sin beräkning av det totala medelsbehovetmkluderat kostaader för EG:s Qärde ramprogram för forskning och tekniskutveckling. framhåUer att beräkningsgmnden är osäker då budgeten för detQärde ramprogrammet ännu mte har beslutots. har associerats tiU EG:s ttedje ramprogram för forskningoch teknisk utveckling och aUa dess delprogram utom de två program som styrs avEuratomfördraget, dvs. fusionsenergiforskning och kämkraftssäkerhet. Sverigehar förbundit sig att betala en BNP-baserad andel av budgeten för de programsom mgår i avtalet. Av de program som förbundit sig att betala andelarför, feUer följande inom verki>amhetsområde:informationsteknologi, kommunikationsteknologi, telematik, industrifeknologieroch material, marinteknik, icke nukleär energi samt programmet för spridningoch bidrag tiU EG för dessa Prop. program beräknas /95 tofalt tUl 117,3 mUjoner BU. Svenska deltogare i EG-projekt som startar efterEES-avtalets Ucraftttädande får upp tiU av projektkostaaden feckt ur EG:sbudget. Svenska deltogare i EG-projekt som startat före EES-avtaletsikraftttädande erhåUer stotUgt stöd motsvarande det EG ger. svarar fördet stotUga stödet tiU projekt mom de ovan nämnda programmen. Dessa projektmåste finansieras nationeUt under hela projekt-pericxlen. Behovet av nationeUtstöd kommer att minska i takt med att de projekt som startat före EES-avtaletsikraftttädande avveckfes. Det stotiiga stödet tiU sådana projekt beräknas /95 uppgå tiU 155 mUjoner kronor. Beslut om EG:s ärde ramprogram för forskmng ochteknisk utveckling beräknas tos . Först när så har skett kandet Qärde ramprogrammet inkluderas i . TiUs vidare bör därför dettoanslag belastos endast med kostaader som kan kopplas tiU , EG:sttedje ramprogram för FoU samt återsfeende kostaader refeterade tiU tidigareramprogram. De medel som här har beräknats för FoU-samarbeteinom ramen för EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling skaU feckadels nationeUt finansierade projekt, dels de programavgifter som uppkommergenom . En del av dessa programavgifter specificeras först i EG:sbudget , vilken presenteras . Program-avgiftema kommeratt debiteras i utiändsk valuto. Förändringar i växelkursen påverkardärför i hög grad detto anslag. Dessa båda faktorer gör att beräkningen avprogramavgifter blir något osäker. Anslaget kan därför behöva justeras i ettsenare skede. TiUs vidare beräknar regeringen 272,3 mUjonerkronor för dessa ändamål. tiUEuropeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete för /95 anvisarett ramanslag på . 1992/93Utgift 290 814 730 Reservation 78 109 991 '- 1993/94 Anslag 213 650 000 1994/95 Förslag 210 582 000 Anslaget disponeras för bidra|; tiU stöd förforskning och utveckling på energiområdet mom ramen förenergiforskningsprogrammet. Stöd för forskning och utveckling mombiobränsleområdet anvisas under nionde huvudtitehi. Följande myndigheter eUer programorgan är ansvarigaför olika delar av energiforskningsprogrammet; (), , Stotens råd för byggnadsforskmng (BFR),KommunUca-tionsforskningsberedningen (KFB), och Programrådet vidStadsvUc.