prop · GH03199 · 1993-12-31 00:00:00 — En sådanundantagssituation kan vara att hyresgästen av okynne eller liknande upprepadegånger har fått en förhandlingsklausul införd och slopad. bör iett sådant fall kunna lämna en framställning frän hyresgästen utan bifall. Bådehyresvärden och hyresgästen bör liksom ha initiativrätt i fråga ominförande eller slopande av en förhandlingsklausul. Enfråga som uppkommer är hur pass snabbt hyresgästens önskan att slopa förhandlingsklausulen skall fä genomslag. Om inte hyresvärden och hyresgästen kan komma överens om det, får saken prövas av hyresnämnden. Med nuvarande regler för hyresnämndens tvistlösning skulle det innebära att upphävande av förhandlingsklausulen kan ske först (55 a § hyreslagen). Vad gäller t.ex. ett tillsvidareavtal kan hyresnämndens beslut enligt nu gällande regler för tvistlösning inte (utan motpartens medgivande) avse tiden före det månadsskifte som inträffar närmast från den dag då ansökan gjordes. Detta bör normalt vara en lämplig ordning. I vissa fall bör emellertid hyresvärden kunna hindra att hyresgästen får för handlingsklausulen slopad så snabbt. Om det under pågående förhandlingar mellan hyresvärd och hyresgästorganisation skulle inträffa att flera hyresgäs ter begär att fä förhandlingsklausulen slopad, kan det innebära väsentliga nackdelar för de förhandlande parterna och de hyresgäster som kommer att bli berörda av förhandlingsresultatet. Hyresvärden har då ett i viss mån befo gat intresse av att slopandet av förhandlingsklausulen fördröjs. I sädana fall kan det vara lämpligt att hyresnämnden fär möjlighet att låta upphävandet gälla först än enligt den nämnda regeln. I det exempel som getts bör hyresnämnden, om det bedöms lämpligt, kunna be sluta att en förhandlingsklausul skall slopas först att på gående förhandlingar hinner avslutas. Hyresgästen kommer dä, om inget an nat avtalas, att kunna träda ur det kollektiva förhandlingssystemet med de senaste framförhandlade villkoren som en del av sitt avtal. Vad som har anförts omslopande av en förhandlingsklausul bör också Prop. 1993/94:199 gällainförande av en förhandlingsklausul. Enligthyresförhandlingslagen gäller en förhandlingsordning för alla lägenheter i etthus, såvida inte ett undantag gjorts i förhandlingsordningen för en visslägenhet. Förhandlingsordningen gäller inte heller för en lägenhet, omhyresavtalet enligt hyresnämndens beslut inte innehåller någon förhandlingsklausul(3 § hyresförhandlingslagen). För att en förhandlingsordning inte skallomfatta en hyresgäst som själv skall bedriva förhandlingar bör det ihyresförhandlingslagen tas in en bestämmelse om att en förhandlingsordningskall gälla för lägenhet i det eller de hus som anges i förhandlingsordningen,om hyresavtalet för lägenheten innehåller en förhandlingsklausul som hänvisartill förhandlingsordningen. Som en följd av detta behöver förhandlingsordningensparter inte längre ha möjlighet att i förhandlingsordningen undanta visslägenhet från dess tillämpning. Bestämmelsen i hyresförhandlingslagen som gerdenna möjlighet kan tas bort. Omdet förs in en förhandlingsklausul i ett hyresavtal beträffande en lägenhetför vilken det kollektiva förhandlingssystemet inte tidigare gällt, finns detinledningsvis inte någon förhandlingsöverenskommelse som gäller hyran för denlägenheten. Vid hyressättningen kan parterna dock ha god ledning av de hyrorsom bestämts genom kollektiva förhandlingar för de övriga lägenheterna i huset.Hyresvärden och hyresgästorganisationen bör gemensamt kunna komma överens omhyressättningen i dessa situationer. Medden konstruktion av hyresförhandlingslagen som föresläs behöver hyresnämndeninte längre ha möjlighet att upphäva en förhandlingsordning i samband med attden prövar frågan om införandet eller slopandet av en förhandlingsklausul. Irfhänder med hyresgäster som inte vill eller kan förhandla enskilt? Mängahyresgäster är nöjda med det kollektiva förhandlingssystem som de omfattas av.Andra är i vart fall inte missnöjda. Det är troligt att de flesta hyresgästeräven i fortsättningen kommer att vilja låta sina hyresvillkor bestämmas genomkollektiva förhandlingar. Ett skäl till det kan vara att de känner att desaknar tillräcklig kunskap och erfarenhet för att själva förhandla medhyresvärden. Ett annat kan vara att de inte har möjlighet att disponera den tidsom krävs för att själva driva förhandlingen. Detbör framhållas att införandet av en rätt för hyresgästerna att själva avtala omsina hyresvillkor inte står i något motsatsförhållande till andra hy-,resgästers önskemål om kollektiva förhandlingar. Det är alltså inte fråga omnågot tvång att förhandla enskilt utan endast en möjlighet. Den enskilde hyresgästenges frihet att välja om han själv vill förhandla om sina hyresvillkor eller omhan vill låta dessa bestämmas genom kollektiva förhandlingar. Omhyresgästen väljer alternativet kollektiva förhandlingar, kommer han att omfattas av i princip samma system som . Det innebär bl.a. att de regler till skydd för den enskildes rättssäkerhet som finns i hyresförhand lingslagen kommer att gälla för hyresgästen även i fortsättningen. Dessa reg ler innebär bl.a. att en enskild hyresgäst som är missnöjd med förhandlings resultatet kan få de hyresvillkor som fastställts genom en förhandlingsöver- 53 enskommelseprövade av hyresnämnden. Genom reglerna i hyresförhand- Prop. 1993/94:199lingslagen kommer således en hyresgäst som låter sina hyresvillkor fastställasgenom kollektiva förhandlingar också i fortsättningen att kunna tillvarata sinaintressen. Hänsynentill hyresgäster som inte vill eller kan förhandla enskilt utgör alltså intenågot hinder mot att genomföra de förändringar som förordats i det föregående. Gerbmksvärdessystemet något utrymme för verkliga förkandlingar? Bruksvärdessystemetbeskrivs ibland på det sättet att likvärdiga lägenheter skall ha lika hyror.Det är en sanning med viss modifikation. Systemet innebär att hyran skallfastställas till skäligt belopp och att hyran inte är att anse som skälig omden är påtaglig högre än hyran för lägenheter som är likvärdiga med hänsyntill bruksvärdet (55 § hyreslagen). Detta innebär att inte vaije avtalad hyrasom är högre än hyran för likvärdiga lägenheter kan ändras. Hyran måste hakommit över en viss nivå för att hyresnämnden skall kunna ändra den. Var dennanivå exakt ligger är beroende av bl,a, den totala hyrans storlek.Bruksvärdessystemet skulle kunna beskrivas så att likvärdiga lägenheter skallha ungefär lika hyror. Såsom bruksvärdesregeln är utformad ger den i sig ettvisst utrymme för marknadskrafterna. Det var också avsikten när regeln infördes(se prop, 1968:91, Bihang A, s, 188 f,). Regeln möjliggör att den högstahyresnivån pä orter med starkt efterfrågetryck successivt kommer att höjas. Detkollektiva förhandlingssystemet har till en del tagit bort den flexibilitetsom bruksvärdesregeln i sig har. Ett allmännyttigt bostadsföretags kostnaderfördelas i detta system på företagets hela bestånd efter olika principer somföretaget och hyresgästföreningen har kommit överens om. Uppgörelserna för detprivatägda beståndet följer i stor utsträckning uppgörelserna för deallmännyttiga företagen. Utbud och efterfrågan får ingen eller liten genomslagskraftvid hyressättningen av en enskild lägenhet. Genom vad som framkommit ipromemorian Utvärdering av bruksvärdeshyressystemet. Ds 1992:73 (se s. 65 f.),bekräftas att utbud och efterfrågan har mycket liten direkt betydelse vidhyressättningen. Kritik har ofta riktats mot att t.ex. en lägenhets läge intespelar en tillräckligt stor roll vid hyressättningen. De allmännyttigabostadsföretagens kostnadstäckande hyror fungerar dessutom som ett slags spärrmot lägre hyror pä orter där hyresgästernas ringa efterfrågan borde leda tillsjunkande hyror. Införandetav en möjlighet för hyresgäster att avtala direkt med hyresvärden kan ledatill konkurrensfördelar, sett från hyresgästernas synpunkt. Detförhandlingsutrymme som finns kan komma att utnyttjas på ett bättre sätt omaktörerna på marknaden blir fler. Hyrorna för vissa enstaka lägenheter kankomma att justeras uppåt eller nedåt, exempelvis beroende pä det läge på ortensom lägenheten har. Fler aktörer på marknaden kan få till följd att det sker enviss anpassning av hyresnivåerna, olika för olika orter, efter det utbud ochden efterfrågan som finns där. Detfinns således ett förhandlingsutrymme beträffande hyror som, om det utnyttjas, kan ge positiva effekter för hyresmarknaden som helhet. Kommer kyresvärden attkunna ta ut mycket köga inftyttningshyror? Hyreslagenvilar på en gmndsats om avtalsfrihet i fråga om bestämmandet av hyra. I de fallsom hyran för en lägenhet bestäms genom en förhandlingsöverenskommelse hardock hyresvärd och hyresgäst inte möjlighet att med giltig verkan avtala om enhyra som är högre än vad som gäller enligt överenskommelsen. Detta gäller ävenom avtal träffas med en ny hyresgäst., Omenskilda hyresgäster skall ha möjlighet att själva förhandla och träffa avtalmed sin hyresvärd, kan det problemet uppkomma att en bostadssökande i enbristsituation kan känna sig tvingad att gå med på en hyra som ligger klartöver den hyra som en tillämpning av bruksvärdesregeln skulle ge. Dennasituation kan förekomma beträffande lägenheter som inte omfattas av detkollektiva förhandlingssystemet. En liknande situation kan även uppstå då detgäller inflyttningshyror i ny- eller ombyggda hus som en förhandlingsordninggäller för. Den lagstadgade primära förhandlingsskyldigheten omfattar nämligenendast höjning av hyran, vilket förutsätter att det redan finns en avtaladhyra. Den primära förhandlingsskyldigheten kan genom förhandlingsordningen varautsträckt till att gälla även inflyttningshyror i ny- och ombyggda hus.Hyresgästernas Riksförbund har krävt att den i lag regleradeprimära förhandlingsskyldigheten skall omfatta all hyressättning. Omen hyresvärd utnyttjar sitt överläge i den beskrivna situationen, kanhyresgästen gå till hyresnämnden och få den redan avtalade hyran prövad.Emellertid finns det regler i hyreslagen som skjuter en eventuell hyressänkningpä framtiden. Hyresgästen mäste innan han ger in en ansökan om hyressänkningförst meddela hyresvärden att han önskar ändra hyran och därefter avvaktahyresvärdens svar en månad (54 § hyreslagen). beslut om ändradhyra fär vid tillsvidareavtal inte avse tiden före det månadsskifte sominträffar närmast för ansökningen(fördröjningsregeln). Någon retroaktiv prövning är det alltså inte fräga om.För hyresavtal som löper tills vidare, vilket är det vanliga, finns dessutom ens.k. Karensregeln innebär att ett avtalat hyresvillkor mäste gällaen viss minsta tid. Den hindrar en omprövning av hyran frän hyresförhållandetsförsta dag. beslut om ändring av hyran får nämligen inte avsetiden innan förflutit från det att hyran började tillämpas. Förtidsbestämda avtal finns inte någon karensregel, men i vissa fall kaninflyttningshyran inte ändras förrän hyresförhållandet har varat, i ett är (55a § hyreslagen). Hyreslagensregler binder således hyresgästen till den inflyttningshyra som han eller honhar kommit överens om med hyresvärden. Några remissinstanser menar att detfinns behov av en regel som gör det möjligt för hyresgästen att komma ifrån enhög inflyttningshyra även om den hänför sig till hyresförhållandets första sexmånader. Med hänsyn till att hyresgästen vid hyresavtalets ingående har fulltklart för sig vilken hyra han eller hon kommer att få betala fär detemellertid anses acceptabelt att hyresgästen är bunden vid överenskommelsenunder . Någon ändring i de berörda fördröjnings- ochkarensreglerna med tanke på situationer av detta slag är anser att det bör finnas en möjlighet att Prop.1993/94:199 vid nyuthyrning hindra omprövning av hyran somparterna enas om. anser att bör kunna uppgåtill . Regeringen är dock inte beredd att föreslå en sådan regel. Kanen ovilja bland hyresvärdarna mot enskilda förkandlingar lägga hinder i vägenför sådana förhandlingar? Mångahyresvärdar anser sannolikt att det kollektiva förhandlingssystemet medförflera fördelar för dem och är att föredra framför ett system med fleraförhandlingsparter pä hyresgästsidan (jfr promemorian Utvärdering avbruksvärdeshyressystemet. Ds 1992:73, s. 64 med vidare hänvisning). Det ärlättare att förhandla med endast en motpart och sannolikt också mindre resurskrävande.Det kan därför antas att många hyresvärdar, om de fick välja, skulle föredraatt bara ha kollektiva hyresförhandlingar. Föratt hyresgästens rätt att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet inteskall bli illusorisk bör hyresvärden vid uthyrning av en lägenhet inte medframgång kunna kräva att hyresvillkoren skall bestämmas genom kollektivaförhandlingar. Inte heller under hyresförhållandets bestånd bör ett sådant kravfrån hyresvärdens sida gå att genomdriva mot hyresgästens vilja. Om hyresvärdenvid uthyrningen ställer som villkor att hyresavtalet skall innehålla enförhandlingsklausul, har hyresgästen små möjligheter att sätta sig emotdetta. Hyreslagens fördröjnings- och karensregler innebär nämligen atthyresgästen kan få förhandlingsklausulen slopad först sedan hyresförhållandethar varat . För att i fortsättningen förhindra att en hyresvärdtvingar en hyresgäst att gä med pä att en förhandlingsklausul förs in ihyresavtalet, bör regler tillskapas som gör det möjligt för hyresnämnden attbesluta att förhandlingsklausulen skall upphävas från hyresförhållandets förstadag. Motsvarande bör gälla om hyresvärden ställt upp som villkor föruthyrningen att någon förhandlingsklausul inte skall gälla. Meden reglering av det nu förordade slaget kan hyresvärden inte lägga hinder ivägen för hyresgästen att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet.Härigenom kan hyresgästens möjlighet att själv förhandla om sin hyrasäkerställas. anser att en hyresvärd skall vara skyldig att lämna en nyinflyttadhyresgäst skriftlig information om vilken eller vilka förhandlingsordningarsom gäller i huset. Man kan emellertid utgå från att det ligger i hyresvärdenseget intresse att informera en nyinflyttad hyresgäst om vilkaförhandlingsordningar som gäller i huset. Regeringen anser därför inte att detbehövs någon sådan regel om informationsskyldighet som har föreslagit. Ärdet inte i vissa avseenden en alltför stor nackdel för kyresvärden attförkandla enskilt? Enmöjlighet för enskilda hyresgäster att stå utanför det kollektiva förhandlingssystemetkan skapa praktiska svårigheter för hyresvärden. nämligentänkas att vissa hyresgäster som utnyttjar denna möjlighet förhäl- lersig passiva i förhandlingarna med hyresvärden eller rentav medvetet för- Prop. 1993/94:199 dröjer förhandlingsarbetet. Mot denna bakgrund bör manöverväga om det bör skapas större möjligheter för hyresnämnden att besluta omhyreshöjningar med retroaktiv verkan. Etthyresvillkor som bestämts genom en förhandlingsöverenskommelse gäller från dentid parterna bestämmer. Om förhandlingarna strandar och hyresnämnden medanledning av detta avgör en villkorstvist, kan emellertid nämndens beslutenligt huvudregeln inte avse tid före det månadsskifte som infaller närmastefter frän det att ansökan i ärendet givits in. Om det finns skältill det fär ett beslut med retroaktiv verkan meddelas (24 §hyresförhandlingslagen). Lagstiftaren har haft i tanken att en hyresvärd intealltid skall få nackdelar av att honom oförskyllt förhandlingarna dragit ut påtiden öfr prop. 1977/78:175 s. 136 f. och prop. 1983/84:137 s. 83 f.). Någonmotsvarighet till det nu berörda undantaget finns inte vid villkorstvister somväcks enligt hyreslagen. Att det gäller olika regler för tvistlösning enligthyreslagen respektive hyresförhandlingslagen kan medföra svårigheter iförhandlingsarbetet. Det kan vara svårt att fä de enskilda förhandlingarna attlöpa i fas med de kollektiva. Samma regler i fråga om möjlighet tillretroaktivt verkande beslut bör därför gälla för hyresnämndens prövning oavsetthur förhandlingarna förs. Således bör en hyresvärd som gett sig in iregelrätta förhandlingar med en enskild hyresgäst om en hyreshöjning från enviss dag kunna genom beslut av hyresnämnden fä en retroaktiv hyreshöjning,t.ex. om hyresgästen försinkat förhandlingarna. Detfinns vidare skäl att överväga om det inte borde införas regler som underlättarför hyresvärden att träffa avtal med hyresgäster som vill stå utanför detkollektiva systemet men som förhäller sig passiva i kontakterna medhyresvärden. hyresvärd att hyran skall ändras, skall han eller hon enligt gällande rättskriftligen meddela hyresgästen detta. Träffas inte någon överenskommelse, harhyresvärden rätt att hos hyresnämnden ansöka om ändring av hyran. Ansökan fårgöras tidigast efter det att meddelandet om den önskade hyreshöjningenhar sänts till hyresgästen (54 § hyreslagen). Den nya hyran kan normalt intebörja tillämpas förrän vid det månadsskifte som inträffar närmast efter tremånader frän det att ansökan gjorts vid hyresnämnden (55 a § hyreslagen).Enligt den gjorda utvärderingen av bruksvärdessystemet kan det antasatt merparten av de hyresgäster som inte omfattas av kollektiva förhandlingarunderlåter att ta aktiv del när nya hyresvillkor skall bestämmas (jfrpromemoriorna Utvärdering av bruksvärdeshyressystemet. Ds 1992:73, s. 64 f.och Hyresförhandlingar som de framstår i intervjuer m.m. med parterna. Föratt inte göra förhandlingarna med enskilda hyresgäster alltför tungroddaföreslås det i promemorian att det i hyreslagens regler förs in en särskildmekanism för avtal i fräga om höjningar av hyran. Enligt promemorian börregleringen gå ut på följande. Enhyresgäst som inte lämnar något svar pä hyresvärdens meddelande om att denne önskar höja hyran med visst belopp skall anses ha accepterat hyresvärdens hyreshöjningskrav. hyra skall därmed anses ha ingåtts. Genom en sädan reglering blir den hyresgäst som 57 inte är beredd attacceptera hyresvärdens krav på hyreshöjning tvungen att Prop. 1993/94:199reagera inom den av hyresvärden utsatta tiden. Svaret från hyresgästen kansedan bilda utgångspunkt för förhandlingar. Om förhandlingarna misslyckas kanhyresvärden - i enlighet med redan gällande regler - vända sig till hyresnämndenför att få tvisten avgjord. Deflesta remissinstanser som yttrat sig över promemorians förslag i denna deltillstyrker att en hyresgäst skall kunna bli bunden genom passivitet. Flera avdessa remissinstanser har emellertid synpunkter på detaljer i förslaget. Deflesta remissinstanser som avstyrker förslaget hänvisar till att regeln inteuppfyller kraven på rättssäkerhet. Attlåta en hyresgästs passivitet binda honom eller henne har flera fördelar fränförenklingssynpunkt. Hyresgäster som är nöjda med hyresvärdens bud beträffandeny hyra behöver inte vidta någon åtgärd. Vidare förhindras att avtal omhyreshöjning inte kommer till stånd därför att hyresgäster av andra skäl (t.ex.slarv eller obstruktion) inte lämnar något besked om sin inställning tillhyresvärdens krav. Den förordade passivitetsregeln förebygger också onödigtförhandlingsarbete och onödiga tvister vid hyresnämnden. Attavtal pä föreslaget sätt kommer till stånd till följd av passivitet från enavtalsparts sida utgör ett undantag frän huvudprinciperna inom avtalsrätten.Det kan därför finnas anledning att särskilt uppmärksamma om denna konstruktionav rättssäkerhetsskäl gör det nödvändigt med anslutande regler till skydd förhyresgästen. Föratt det inte skall råda någon tvekan om vilket avtal som har kommit till ståndgenom passiviteten, måste det ställas krav pä att hyresvärdens meddelande tillhyresgästen är tydligt utformat och noga preciserar hyresvärdens krav. Ipromemorian anges att det bör ställas krav på att det av meddelandet framgåratt det avser en hyreshöjning, hur stor den är och hur stor den totala hyrankommer att bli. Såsom har anförts i promemorian bör det.vidare ställas krav påatt det genom meddelandet på ett klart och entydigt sätt upplyses om atthyresgästen blir skyldig att betala den av hyresvärden begärda hyran, om haneller hon inte senast en viss i meddelandet angiven dag underrättar hyresvärdenom att hyreshöjningen inte godtas. Fråganär då hur läng tid hyresgästen bör få på sig att reagera mot hyresvärdenskrav. Med hänsyn till att hyreshöjningskrav kan komma att framställas vidolika tidpunkter , t.ex. , torde det avrättssäkerhetsskäl vara nödvändigt att tiden inte är kortare än . Avmeddelandet frän hyresvärden bör också framgå vad hyresvärden kräver i frågaom hyresförändringens ikraftträdande. Som har framhållits i promemorian börhyresvärden självfallet bara kunna ställa krav pä framtida hy-resförändringar.Av meddelandet bör vidare framgå vad hyresgästen skall iaktta innan en prövningkan ske. Någraremissinstanser anser att det bör krävas att hyresgästen delges hyresvärdensmeddelande om hyreshöjning. En av remissinstanserna hänvisar till atthyresvärden annars kan komma att begära hyreshöjning ,då hyresgästen kan vara bortrest än . Ettkrav på delgivning av hyresvärdens meddelande om hyreshöjning skulle medföra en del praktiska svårigheter för hyresvärdarna. Vidare kan det inte uteslutas att en del hyresgäster genom att undanhålla sig delgivning 58 skullekunna orsaka att hyreshöjningen försenas avsevärt. Det finns därför Prop.1993/94:199 anledning att överväga om inte hänsynen till hyresgästensrättssäkerhet kan tillgodoses på något annat sätt än genom delgivningskrav. Detbör enligt regeringens mening kunna ske genom att det - liksom i en del andrafall då hyresvärden skall sända meddelanden till hyresgästen - ställs krav påatt meddelandet sänds till hyresgästen i rekommenderat brev. Sedan får det ansesvara en fråga för hyresgästen att se till att det inom sexveckorsperioden finnsnågon som tar emot meddelanden som sänds till hyresgästens vanliga adress ellerannan adress som hyresgästen anvisat. Enligtregeringens mening bör det nämligen kunna krävas att en hyresgäst som väljeratt stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet ser till att han som regelkan näs av hyresvärdens meddelanden. En hyresgäst som reser bort än under en sedvanlig semesterledighet får anses skyldig att meddelahyresvärden under vilken adress han kan nås eller att ordna saken på annatsätt. Mot den nu angivna bakgrunden saknas det skäl att kräva att hyresgästenskall delges hyresvärdens meddelande om hyreshöjning. Det bör i stället ansestillräckligt att meddelandet skickas i rekommenderat brev till hyresgästen pådennes vanliga adress eller den tillfälliga adress som hyresgästen har angetttill hyresvärden. Pä motsvarande sätt bör det räcka med att hyresgästensbestridande av en begärd hyreshöjning skickas till hyresvärden i rekommenderatbrev. Skullehyresgästen motsätta sig hyreshöjningen, kommer ikraftträdandet att bliberoende av de bestämmelser som reglerar hyresnämndens möjligheter att beslutaom ändrade hyresvillkor. För hyresavtal som löper tills vidare innebär det atten villkorsändring fär träda i kraft tidigast vid det månadsskifte sominträffar närmast frän dagen för ansökan hos hyresnämnden(jfr 55 § hyreslagen). Vidare sätter den s.k. karensregeln stopp för alltförtäta hyreshöjningar. För tidsbestämda avtal finns regler med liknande verkan. Detnu beskrivna regelsystemet ger hyresvärden ett incitament att vara ute i godtid när han eller hon vill fä till stånd en hyreshöjning. påpekar i sittremissyttrande att reglerna är utformade så att det kan dröja mellanen begäran om hyreshöjning och ett ikraftträdande av den. anser därför attett beslut om hyreshöjning alltid - alltså även om hyreshöjningen bestrids avhyresgästen - skall kunna gälla från den dag hyresändring begärs, om ettskriftligt meddelande enligt 54 § hyreslagen har sänts till hyresgästen senastsexveckor före den dag då den nya hyran skall börja gälla. Liknande synpunkterframförs av . Enligt regeringens mening finns det emellertidinte skäl att införa en regel med sådant innehåll. Det fär i stället ansestillräckligt att en hyresvärd som är ute kan fä till stånd enhyreshöjning frän den dag som angetts i meddelandet till hyresgästen även omhyresgästen bestritt hyreshöjningen (55 c § fjärde stycket hyreslagen).