prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Det har av tidsskäl inte varit möjligtatt låta remissinstansema ta ställning till ett enda sammanhållet förslag.Förslagen om beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag har samordnats med förslagen om ändringar i bolagsbeskattningen idepartementspromemorian Ds 1993:28. Förslaget om lättnader idubbelbeskattningen har redovisats separat i betänkandet SOU 1993:29. Huvuddrageni förslagen kan sammanfattas enligt följande. Ipromemorian föreslås att överbeskattningen av enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag tas bort genom att avkastningen på det kapital sominvesterats i näringsverksamheten beskattas i inkomstslaget kapital och inte inäringsverksamhet (positiv räntefördelning). Det sker genom att ett beloppmotsvarande en schablonmässigt beräknad avkastning dras av inäringsverksamheten. Ett belopp motsvarande avdraget tas upp som intäkt ikapital. Vidare föreslås att företagama med motsvarande beskattning som i ettenmansaktiebolag skall kunna återinvestera vinstmedel i sin verksamhet (ökningav expansionsmedel). Ifråga om bolagsbeskattningen föreslås att skattesatsen sänks till 25 %samtidigt som surven avskaffas. Som ersättning för survensförlustutjäm-ningsfunktion föreslås ett generellt system för förlustutjämningbakåt i tiden. Ettsystem för periodiseringsfonder (avsättning med högst av årsinkomsten somfår behållas under högst ) föreslås med syfte att möjliggöra attresultatet mellan olika beskattningsår utjämnas även i vinstsituationer och föratt ge en investeringsstimulans. Förslaget innebär ingen reserveringsmöjligheteftersom fondavsättningen inte skall medföra rätt till avdrag. Istället gottskrivs den skattskyldige ett belopp motsva- Prop. 1993/94:50rande skatten på avsättningen när den upplöses. Föratt främja riskkapitalförsörjning och nyföretagande föreslås en möjlighet attkvitta underskott av aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Utredningenföreslår att lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen skall ske genomåtgärder på ägarsidan. Mottagen utdelning på aktier i svenska aktiebolag tasenligt förslaget upp till beskattning med halva beloppet. Detsamma gäller ifråga om aktievinster. Den nuvarande lättnaden på bolagsnivån, Annell-avdraget,föreslås avskaffad. Flertaletremissinstanser är positiva till en förändring av företagsbeskattningen medden inriktning som förslagen har. I fråga om beskaftningen av enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag tillstyrks förslagen i sina huvuddragav nästan samtliga remissinstanser. Beträffandesynen på beskattningen av bolagsinkomster (bolagsskatt och beskattningen avutdelningsinkomster och aktievinster hos aktieägarna) dominerar tvåuppfattningar. En grapp remissinstanser tillstyrker förslagen i princip.Företrädarna för den andra linjen, bl.a. flertalet näringslivsorganisationer,har samlats kring ett alternativt förslag som innebär längre gående lättnader idubbelbeskattningen än de remitterade förslagen. Enligtdet altemativa förslaget tas utdelningsbeskattningen bort helt i stället föratt halveras. En andra avvikelse gäller den begränsning av reserveringsmöjlighetersom det remitterade förslaget innebär. Näringslivs-företrädarna anser att engenerell reserveringsmöjlighet inte kan undvaras ens med en så lågbolagsskattesats som . Man föreslår därför i första hand attperiodiseringsfonder med avdragsrätt vid avsättningstillfället (,återföring ) införs i stället för surven och att fondavsättningamainte räntebeläggs. Systemet bör enligt förslaget också kompletteras med enlönebaserad reserv med inriktning på de mindre företagen. Vidare föreslås attbolagsskattesatsen inte sänks till utan ligger kvar på som ett bidragtill en finansiering av de tillkommande lättnadema. Förslageni promemorian och i betänkandet har inte undgått kritik. LO och TCO intarståndpunkten att några ändringar i skattereformen inte bör vidtas innan de nyareglema tillämpats . En annan kritisk synpunkt av övergripandeslag är att vissa förslag, särskilt förslagen för enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag om räntefördelning och expansionsmedel, inte uppfyllerrimliga krav på att vara enkla, begripliga och hanterliga. Regeringenssammanfattande bedömning av remissutfallet är att det ger ett starkt stöd föratt radikalt förbättra de små och medelstora företagens skattesituation. Medhänsyn till dagens ekonomiska förhållanden är det synnerligen angeläget attåtgärder kan vidtas omgående. En sådan stimulans åt näringslivet kommerverksamt att bidra till att de små och medelstora företagen kan växa, vilketdirekt bör ge effekter på sysselsättningen. Det skulle också ge en stabil gmndför framtida tillväxt och välfärd. Regeringendelar uppfattningen att skattema i möjligaste mån bör vara Prop. 1993/94:50neutrala. Den ekonomiska dubbelbeskattningen av utdelade bolagsinkomster bördärför avvecklas. Från vissa ekonomiska utgångspunkter kan skäl anföras för attlindra beskattningen på bolagsnivån. Bl.a. intemationella hänsynstagandenmedför emellertid att lättnaden bör göras på ägamivån. Värdet av att avskaffabeskattningen på utdelade inkomster i ett steg kan inte överskattas. En sådanåtgärd ger låga avkastningskrav för nyemitterat kapital. Den bidrar till ökadeinvesteringar. Soliditeten förbättras vilket stärker företagens motståndskraft. Ettmotsvarande synsätt gör sig gällande även i fråga om beskattningen avaktievinster. Med hänsyn till risken för skattearbitrage och att aktievinsternormalt inte i sin helhet är att hänföra till inom bolagen beskattade och därkvarhållna inkomster bör emellertid hälften av en aktievinst tas upp tillbeskattning. Ifråga om bolagsbeskattningen finns en allmän uppslutning kring förslaget attavskaffa surven. För en sådan åtgärd kan flera argument åberopas, bl.a. attden effektiva skattesatsen bör ligga så nära den formella skattesatsen sommöjligt. Vidare medför surven stora tillämpningsproblem, särskilt för koncemeroch för handelsbolag. Näringslivets tillstyrkan villkoras dock av att en merbegränsad reserveringsmöjlighet baserad på årsinkomsten införs i stället. Regeringensbedömning är att skattesatsen bör sänkas som företagensreserveringsutrymme begränsas. Det bör ske genom att surven avskaffas ochperiodiseringsfonder med en avsättningsmöjlighet om av årsinkomsten utanräntebeläggning av fondavsättningama införs. Av förslaget att lindradubbelbeskattningen på ägamivå följer att Annell-avdraget tas bort. Motbakgrand av vad som anförts och med hänsyn till bl.a. den slutligaavvägningen av de samlade förslagen i propositionen anser regeringen attbolagsskattesatsen bör sänkas till . Utgångspunktenför förslagen om enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag är att enskattskyldig skall kunna räkna med i princip samma skattemässiga behandlingoavsett om han driver sin verksamhet genom ett aktiebolag eller etthandelsbolag eller som enskilt bedriven verksamhet. Ett genomförande av dessaförslag leder till att den nuvarande skattemässiga diskrimineringen avverksamhet som drivs utanför aktiebolagssfären upphör. Expansion avverksamheten kan i fortsättningen finansieras med vinstmedel som beskattas med28 % mot dagens regler som oftast ger en skatteeffekt på över 60 %.Marginalskatten på avkastning av eget kapital sänks från nu nämnda skattesatstill skattesatsen för övriga kapitalinkomster, . Isitt yttrande konstaterar inledningsvis att de remitterade förslagentillgodoser syftet att förbättra skattesituationen för främst de små ochmedelstora företagen men att regleringen i vissa stycken främst de nyareglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag blivitmycket komplicerad vilket kan förväntas leda till problem vid tillämpningen.Lagrådet anser att det hade varit värdefullt att ytterligare ansträngningargjorts för att förenkla systemet, om inte annat genom att slå av på ambitionenatt för de enskilda näringsidkarna och handelsbolagenuppnå helt neutrala regler i förhållande till aktiebolags- Prop. 1993/94:50reglema. Lagrådettangerar här en fråga som vissa remissinstanser pekat på, nämligen att ersättaräntefördelning och expansionsmedel med en möjlighet att bygga upp obeskattadereserver för att lindra beskattningen. Syftet med de föreslagna reglema är attde skall komplettera skattereform. En omfattande allmänreserveringsmöjlighet skulle i stället innebära ett avsteg från reformen och genegativa samhällsekonomiska effekter. Enskilda näringsidkare skulle på nytt fåmöjligheter att använda skattekrediter för privat konsumtion. Det skulleinnebära att gränsen mellan inkomstlaget tjänst och inkomstslagetnäringsverksamhet skulle förändras på ett oacceptabelt sätt. Detta altemativ ärdärför inte aktuellt. OmLagrådets påpekande i stället uppfattas som en uppfordran till förenkling inomramen för ett system som utgår från aktiebolagslika regler kan följandenoteras. Under beredningsarbetet har avsteg gjorts från aktiebolagsnormen iförenklande syfte. Det gäller både sådana justeringar som är till deskattskyldigas nackdel och sådana som är till deras fördel. Som exempel kannämnas begränsningen i möjligheten att utjämna resultat mellan olikahandelsbolag eller mellan ett handelsbolag och enskild näringsverksamhet (jfravsnitt 7.2.2) eller att beskattningen av minskning av expansionsmedel skallgöras i inkomstslaget näringsverksamhet och inte i tjänst (jfr avsnitt 7.1.3).Det är regeringens bedönming att det inte är lämpligt att göra ytterligareavsteg innan erfarenheter finns från den praktiska tillämpningen. Enligtregeringens uppfattning kan den föreliggande situationen sammanfattas påföljande sätt. Ett allvarligt missförhållande på företagsbeskattningens områdeär den överbeskattning som sker av fysiska personer som bedriver enskild näringsverksamheteller näringsverksamhet genom ett handelsbolag. Att avskaffa överbeskattningenkommer att medföra betydande samhällsekonomiska vinster. Mot det skall ställasde olägenheter som kan uppkomma vid den praktiska tillämpningen av det föreslagnasystemet. Regeringen är inte beredd att minska ambitionen att så långt möjligtåstadkomma neutralitet mellan beskattningen av eget kapital i företaget ochkapitalplaceringar utanför företaget. Det är också viktigt att enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag skall kunna expandera medlågbeskattade medel på samma sätt som gäller för aktiebolag. Desamhällsekonomiska mål som uppställs bl.a. att ge bättre fömtsättningar förnya arbetstillfällen måste prioriteras högre än de i sig viktiga förenklingsaspektersom Lagrådet betonar. Enbedömning av hur stora svårigheter som den föreslagna lagstiftningen kanförväntas leda till är svår att göra. Lagrådet föratser att den detaljregleringsom förekommer i bl.a. lagarna om räntefördelning och expansionsmedel kommeratt vålla problem. Mot det kan anföras att en lagstiftningsteknik med få ochallmänt hållna bestämmelser är problematisk på grand av att svar alltförsällan ges på olika frågor innan utfyllnad skett via praxis. En sådan ordningframstår som särskilt olämplig när det gäller lagstiftning som riktas mot enmycket stor grapp av skattskyldiga. Flertalet mindre näringsidkare har relativt enkla Detta talarför att tillämpningen i normalfallen bör kunna Prop. 1993/94:50 bliförhållandevis okomplicerad när väl systemet satt sig. Denytterligare bearbetning som gjorts av de remitterade förslagen sedanlagrådsremissen innebär att vissa brister undanröjts. Den praktiskatillämpningen av ett nytt system bör följas upp noga. Som Lagrådet pekar påpågår ett utredningsarbete som syftar till att bl.a. göra en systematisköversyn av inkomstskatteförfattningama (dir. 1991:39). Resultatet av detarbetet bör medföra att regelsystemen förenklas ytterligare. Detär självfallet angeläget att RSV och skatteförvaltningen i övrigt vidtar deåtgärder i fråga om information, utbildning, blankettutformning m.m. som behövsför att så långt som möjligt underlätta hanteringen både för de skattskyldigaoch inom skatteförvaltningen. Enkonsekvens av att det i fråga om inkomstbeskattningen införs aktiebolagslikaregler för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag är att företagamaockså i den dagliga verksamheten måste göra en tydligare åtskillnad mellanföretaget och privatekonomin än vad som sker . Ansvaret föratt ett ändrat synsätt snabbt skall slå igenom kommer i första hand att vilapå skatteförvaltningen och redovisningsbyråerna. Den nyordning som måsteinskärpas är sammanfattningsvis att uttag ur näringsverksamheten fårkonsekvenser vid den löpande beskattningen. Uttagen måste därför ifortsättningen planeras noga. Sammanfattningsvisinnebär det anförda enligt regeringens uppfattning att förslagen omräntefördelning och expansionsmedel av samhällsekonomiska skäl bör genomförasutan vidare dröjsmål. Övriga förslag som rör enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag har i stort sett blivit väl mottagna avremissinstanserna. Förslagen bör därför med vissa undantag läggas tillgrand för lagstiftning. Förslagetatt införa en möjlighet att kvitta underskott av aktiv näringsverksamhet motinkomst av tjänst framstår som särskilt viktigt när det gäller att stimuleranyföretagandet. remissbehandlas ett förslag om ett särskiltriskkapitalavdrag. Förslaget innebär i stora drag att avdrag medges vid förvärvav nyemitterade aktier i onoterade industriföretag. Intemationella erfarenhetervisar att denna form av riskkapitalsatsning för småföretag varit positiv. Ettställningstagande till ett förslag som också beaktar remissinstansernassynpunkter och genomförda reformer på skatteområdet bör kunna ske senare dettaår. Devaraktiga budgeteffekterna för förslagen uppgår till -1,2 mdkr vad gällerenskilda näringsidkare, till 1,4 mdkr vad gäller juridiska personer och till-3,7 mdkr vad gäller lättnader i dubbelbeskattningen. Förslaget om månatliguppbörd av F-skatt beräknas ge en varaktig inkomstförstärkning med 0,2 mdkr.Sammantaget medför de föreslagna åtgärderna ett varaktigt inkomstbortfall på3,3 mdkr. Detta finansieras med 1,7 mdkr inom ramen för statsbudgeten.Resterande del finansieras genom dels en höjning av folkpensionsavgiften ochsärskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och på pensionskostnader med0,vilket ger intäkter på ungefär 1,2 mdkr, dels genom attreglerna om avdrag för ökade levnadskostnadervid utrikes tjänsteresor anpassas till reglema Prop. 1993/94:50 för inrikestjänsteresor (jfr prop. 1993/94:90). Detfinns ett antal frågor med nära anknytning till dem som tas upp i propositionensom inte får en slutlig behandling här. I flertalet fall är det frågor somaktualiserats i remissvaren men som är av så komplicerad natur att det inte ärlämpligt att de föreläggs utan sedvanlig beredning. Det finns därförskäl att efter det att tagit ställning till regeringens förslag tainitiativ till att frågoma utreds. De frågor som åsyftas finns närmareredovisade i anslutning till behandlingen av närliggande frågor. 5 Lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen 5.1 Beskattningen av utdelad bolagsinkomst Regeringensförslag: Mottagen utdelning på aktier i svenska aktiebolag undantas frånbeskattning. Utredningensförslag: Mottagen utdelning på aktier i svenska aktiebolag tas upp tillbeskattning med halva beloppet. Remissinstanserna: Med ettpar undantag är remissinstansema positiva till en reform. Flertaletremissinstanser tillstyrker att lättnader i dubbelbeskattningen sker genomåtgärder på ägamivån. , och Samhällsvetenskapligafakulteten vid anser att lättnader bör sättas in påbolagsnivån. En del remissinstanser med anknytning till näringslivet förordaratt mottagen utdelning helt undantas från beskattning. föreslåratt utdelningsinkomster beskattas efter . Näringslivets Skattedelegationanser att Annell-avdraget bör finnas kvar i någon form om inte utdelningsinkomsterhelt undantas från beskattning. vid universitetanser att en lättnad i beskattningen av utdelningsinkomster bör omfatta ävenaktier i utländska aktiebolag. LO och TCO har uppfattningen att nuvarandesystem inte bör ändras och avstyrker därför en reform. Sisalenför regeringens förslag: En allmän utgångspunkt för beskattningen är attskattema i möjligaste mån bör vara neutrala om inte en annan lösning visatsvara bättre. I önskemålet om neutralitet ligger såvitt nu är aktuellt attbeskattningen inte skall påverka företagens val av finansiering med nyemissioneller lån. Neutraliteten bör även omfatta kvarhållna inkomster. Den aspektenbehandlas i avsnitt 5.2. Avönskemålet om neutralitet följer att utdelade bolagsinkomster och räntor börbehandlas likvärdigt i skattehänseende om inte särskilda skäl talar mot det.Regeringen tar i det följande först upp frågan om hur ett neutralt system börvara utformat. Därefter behandlas frågan om ett sådant system bör införas.Slutligen tas vissa frågor med intemationell anknytning upp. Utformningenav ett neutralt system Olikahänsynstaganden medför att behandlingen av lånat kapital måste vara styrandevid utformningen av ett neutralt system. länder som i enkelbeskattasavkastning på sådant kapital genom Prop. 1993/94:50 att bolaget får avdragför utgiftsräntor och långivare som är fysisk person beskattas förinkomsträntor som intäkt av kapital. Skattesatsen för detta inkomstslag är förnärvarande . års taxering sänks den till . Detgällande systemet för beskattning av bolagsinkomster innebär att utdeladeinkomster i princip är föremål för dubbelbeskattning. Första ledet utgörs avbolagsskatten. Enligt förslagen i avsnitt 6 sänks dentill . Andra ledet utgörs av skatten hos aktieägama på utdelningsinkomster.Beskattningen sker i inkomstslaget kapital för fysiska personer. Dubbelbeskattningenav utdelad inkomst begränsas genom det s.k. Annell-avdraget. Föreskriftema omdetta finns i lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning. Avdraget avser utdelningar på nyemitterat kapital. De åriigaavdragen får uppgå till högst av emitterat belopp under högst efteremissionen. Sammanlagt får avdragen inte överstiga det emitterade beloppet.Avdrag föratsätter i princip att mottagaren är skattskyldig för utdelningsinkomsten. Skatteuttagetpå utdelad inkomst bestäms av den sammanlagda effekten av bolagsskatten ochskatten på mottagen utdelning hos ägama (den resulterande skattesatsen). undersökningar följer att den resulterande skattesats som gersamma effektiva beskattning som den som lånat kapital utsätts för (den neutralaresulterande skattesatsen) varierar med inflationen och riskersättningen tilllånat kapital. Vid rimliga antaganden om storleken av inflationen ochriskersättningen till lånat kapital ligger den neutrala resulterandeskattesatsen något över kapitalskattesatsen. Regeringendrar slutsatsen att den resulterande skattesatsen i ett neutralt system böröverensstämma med eller något överstiga kapitalskattesatsen. Den resulterandeskattesatsen i det gällande systemet är högre, (vid jämförelsenuttrycks värdet av Annell-avdraget som ett årligt evigt avdrag). Ettneutralt system kan erhållas antingen genom att inkomsten hos bolaget undantasfrån beskattning eller genom att skatt inte utgår på mottagen utdelning. Denförra lösningen innebär i princip att Annell-avdraget utvidgas genom att dekvantitativa begränsningama tas bort. Den senare lösningen kan bestå i attmottagen utdelning undantas från beskattning. En annan möjlighet är attmottagare av utdelning får räkna av bolagsskatten från skatten på utdelningen. Iandra länder undanröjs eller lindras dubbelbeskattningen med endast enstakaundantag genom åtgärder på ägamivån. Det talar för att neutralitet böråstadkommas genom någon sådan åtgärd. Utredningens analys visar attAnnell-avdraget är problematiskt i ett intemationellt sammanhang. Bl.a. kansvenskt beskattningsunderlag i vissa fall överföras till andra länder. Vidareges möjlighet till vissa former av skatte-undandragande. Det synes inte möjligtatt konstraera ett utdelningsavdrag som inte är behäftat med svagheter av dettaslag. motett utdelningsavdrag är att det av andra stater inte utan rätt kan Prop.1993/94:50 uppfattas som en åtgärd som innefattar otillbörlig skattekonkurrensi syfte att förmå utländska investerare att investera i . Ettmotiv för en lättnad i dubbelbeskattningen på bolagsnivån i stället för påägamivån som ibland förs fram är att lösningen skulle göra det möjligt attbegränsa lättnaden till nyemitterat kapital och därigenom minska denstatsfinansiella kostnaden. En sådan begränsning är av tekniska skäl intemöjlig vid åtgärder på ägamivån. En betydande andel av nu utgående utdelningaromfattas emellertid redan av en lättnad, nämligen Annell-avdraget. Vid enutökad lättnad på bolagsnivån skulle det inte vara aktuellt att avveckla rättentill Annell-avdrag i fråga om redan emitterat kapital. Den statsfinansiellavinsten av att begränsa åtgärder till nyemitterat kapital är därför mindre änvad den skulle vara om obegränsad dubbelbeskattning rådde i utgångsläget. Sammantagetdelar regeringen utredningens uppfattning att neutralitet bör åstadkommas genomåtgärder på ägamivån. Envanlig lösning i många av de länder med vilka har ett betydelsefulltekonomiskt utbyte är att dubbelbeskattningen undanröjs eller lindras genom attaktieägama får räkna av bolagsskatten från skatten på mottagen utdelning. Vidberäkning av den senare skatten läggs därvid bolagsskatten till utdelningen. Syftetmed valet av skatteavräkning i stället för den altemativa metoden hel ellerdelvis skattefrihet för mottagen utdelning torde i huvudsak ha varit attupprätthålla en progressiv beskattning hos aktieägama. 1ett skattesystem som det svenska som saknar progressiva inslag i beskattningenav kapitalinkomster har ett avräkningssystem och ett system med skattefrihet förmottagen utdelning samma effekter i väsentliga hänseenden. Ett avräkningssystemär till sin karaktär komplicerat och svårtillgängligt. Regeringen anser medhänsyn härtill att den av utredningen anvisade lösningen med skattefrihet förmottagen utdelning är att föredra. Ettneutralt system bör införas Nyssredovisades uppfattningen att den lämpligaste lösningen för ett neutralt systemär att utdelad bolagsinkomst beskattas endast på bolagsnivån. En övergång tillett sådant system innebär att Annell-avdraget avskaffas och att skattefrihetför utdelningsinkomster införs. Regeringen tar nu upp frågan om en sådanövergång bör ske. Med utgångspunkt i utredningens överväganden gör regeringenföljande bedömning. Viden analys av tänkbara effekter av ett avskaffande av dubbelbeskattningen avutdelad bolagsinkomst är det instraktivt att utgå från en hypotetisk svensksituation med neutral beskattning. Beskattningen av utdelad bolagsinkomst antasske på bolagsnivån. Vi tänker oss så att utdelad bolagsinkomst belastas med enmerskatt på ägamivån. 12 1993/94. Nr50 l'' sjunker då avkastningenefter skatter på aktier. Ett incitament uppkommer Prop. 1993/94:50 att säljaaktier och i stället köpa obligationer. Effektenpå sikt får antas bero av graden av svenska aktiers rörlighet mellan placeraresom är skattskyldiga för utdelningsinkomst i vilka träffas av dentänkta merskatten och andra placerare. Till den senare kategorin hörutländska placerare och vissa svenska placerare, t.ex. livförsäkringsföretagoch pensionsstiftelser. I syfte att underlätta framställningen benämnskategoriema i det följande svenskar resp. utlänningar. Två extremfalldiskuteras, obegränsad rörlighet och orörlighet. Vidobegränsad rörlighet kommer de svenska aktievärdena inte att påverkas.I stället kommer det svenska ägandet av svenska aktier att övergå påutlänningar. Vid orörlighet absorberas inte det ökade utbudet från svenskar avutlänningar. Värdet av svenska aktier sjunker därför. Obligationsräntan fårantas vara intemationellt bestämd och påverkas således inte av den ökadeefterfrågan på obligationer i någondera fallet. Denämnda extremfallen leder således till två olika nya situationer. I den ena(obegränsad rörlighet) är avkastningskravet för nyemitterat kapital oförändratmen aktier i svenska företag ägs endast av utlänningar. I den andra(orörlighet) är avkastningskravet för nyemitterat kapital förhöjt medan aktiemaoförändrat ägs av svenskar.