prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Under har totelt 109 683personer bötfällts. 36 029 har dömts till böter Fränmitten av 1970-telet och fram ökade antelet personer som dömdestill fängelse. Den nedåtgående trend som därefter följde bröts dåantelet personer som dömdes till fängelse åter började öka. dömdes 15 832 (dömdes 14 313) personertill fängelse som huvudpåföljd. Andelen frihetsstraff varierar sterkt mellan olikabrottstypen av dem som dömdes till fängelse dömdes för brott motbrottsbalken. Stöldbrotten utgör merparten. Det enskilda brott som dominerar ärrattfylleri. av dem som dömdes tillfängelse ådömdes en strafftid En tredjedel av dessa dömdes förnarkotikabrottslighet. 1993/94:100 Bilaga 3 Anteletingripanden och utryckningar inom polisväsendet framgår av stetistiken över des.k. ingripandemeddelandena (IM). Den utgör ett komplement till siffroraa förantelet anmälda brott när det gäller att bedöma arbetsbelastningen inompolisväsendet, och då främst inom övervakningsverksamheten. IM utfärdas såsnart ett polisingripande sken Hur antelet ingripanden och gripna har utvecklatssedan år 1982 framgår av följande diagram. Antal (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 □ IngripandeiTBcl SnE Gripna 1993/94:100 Bilaga 3 Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheteraa och de allmänna domstolaraa påverkas av anteletanmälda brott och andelen därav som upp. Den är vidare beroende av bl.a.målens svårighetsgrad och förändringar i lagstiftningen. Till belysning avarbetsbelastningen hos åklagaraa anges i följande tebell antelet misstänktepersoner i mål hos åklagare . Antelet mål i utgåendebalans har ökat stedigt . Antal mål i utgående balans Somytterligare belysning av arbetsbelastningen vid åklagarmyndighetema anges iföljande tebell användningen av tvångsmedel. Prop.1993/94:100 Bilaga 3 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 30 368 28 747 26 388 9 918 9 455 8 855 8 720 9 275 II 546 12135 12 256 12 929 Inkomnamål' 3 687 skrifter 'Utan skriOer 13 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 Prop.1993/94:100 Bilaga 3 1990 1991 1992 9201-01 -06-30 -06-30 Inkomna tvistemål och brottmål 143 192 163079 164 123 81250 93 604 Avgjorda tvistemål och brottmål 139 900 153123 162 438 82 211 90 518 Utgående balans tvistemål och brottmål 65 321 Inkomna fastig hetsmål 7 229 Avgjorda fastig hetsmål 8 245 Utgående balans fastighetsmål 4 154 Inkomna mål om lagsökning 125 077 Inkomna mål om betalningsförc- läggande 520 422 Inkomna domstols ärenden 23 123 Avgjorda domstols ärenden 22 062 Inskrivnings ärenden 350 2 158 364 I500 770 812 548 705 590 Gravations- och äganderätts bevis 393 676 325 470 179 900 106 417 73 359 ' From1991-01-01 räknas mål om hyra och bostadsrätt inte längre som fastighetsmålutan som tvistemål. ' From1992-01-01 handläggs inte längre nya lagsöknings- och betalningsföreläggandemålvid tingsrättema. 1993/94:100Bilaga 3 ' I samband med försäkringsrättemas upphörande har 6 735balanserade mål överflyttats till kammarrättema. Bostadsdomstolen ocb hyresnämndema m.m. 1993/94:100Bilaga 3 ' From anhängiggörs inga mål vidförsäkringsrätterna. Verksamheten upphörde helt . får handläggas av notarie Av tebeUen framgår att antelet inkomna brottmål vidtingsrätteraa har ökat under senare ån Stetistiken för förste halvåret 1993tyder på en fortsatt hög nivå. Antelet brottmål som fullföljs till hovrättminskade 1993/94:100 men har ökatunder senare ån ökade Bilaga 3 antelet inkonma brottmål tillhovrätteraa jämfört med föregående ån En fortsatt ökning kannoteras för förste . 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 19921993 Antelet integningar i anstelt ökade kraftigt ibörjan av 1980-telet för att därefter plana ut på en högre nivå . Närdet gäller antelet klienter i frivården har en stebilisering skett under senaredelen av 1980-telet. Avde 13 836 personer som togs in i fängelse var 2 562 dömda förrattfylleri/grovt rattfylleri, 3 569 för tillgreppsbrott och 3 729 förvåldsbrott. - har antelet inskrivnamed strafftider mindre än eller lika minskat med 1,8 procentmedan antelet med straflftider har ökat . 1993/94:100 Bilaga 3 Mer än två t o m Mer än sex t o m 13 836 + 414 -I- 3,1 Den genomsnittlligavistelsetiden i anstelt framgår av följande tebell. Genomsnittlig vistelsetid 1970 1975 1980 1985 1990 1992 i månader 4,5 3,7 3,5 3,2 3,0 3,0 Belastningenpå anstelts- och häktesorganisationen framgår av förändringar imedelbeläggningen. 1993/94:100 Bilaga 3 I slutet av 1970-telet och början av 1980-teletökade medelbeläggningen på anstelteraa med några hundra per ån Den 1 juli 1983genomfördes den s.k halvtidsreformen, vilket medförde en minskning av medelbeläggningenmed ca 350 integna under /84 jämfört med föregående budgetårDärefter har medelbeläggningen ökat successivt och var under /93cirka 220 högre än före halvtidsreformen. Under /93 harmedelantelet övervakade klienter varit 13 272 vilket är 48 färre än budgetåret1991/92. Av dessa övervakade klienter var i medeltel 7 803 dömda tillskyddstillsyn, 4 194 var villkorligt frigivna och 1 277 i anstelt medövervakare. Under /93 dömdes 240 personer till s.k.samhällstjänst. 1993/94:100 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott Bilaga 3 3.1Olika typer av åtgärder Detallmännas åtgärder mot brott kan indelas på olika sätt beroende på syftet medindelningen. För en beskrivning av hur resursema fördelas mellan olika ändamålkan en grappering göras på följande sätt. Förebyggande åtgärder riktede mot personer som inteär föremål för rättsväsendets åtgärder på grand av brott. Det är här fråga ävenom sådana åtgärder som är avsedda att förbättra miljön i samhället i förebyggandesyfte. Åtgärder av dette slag ankommer främst på andra än rättsväsendetsmyndigheter, bl.a. skolväsendet och socialtjänst- ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Övervakrung av regelefterlevnaden. Den syfter tillatt dels förhindra brott, dels upptäcka brott. Hit hör polisens övervakandeverksamhet. Grappen omfatter även exempelvis tull- ochbeskattningsmyndighetemas kontroll av att straflfsanktionerade bestämmelserinom deras resp. verksamhetsområden efterlevs. Brottsutredning och aruira åtgärder ibrottmålsförfarandet som krävs för att fatte beslut om reaktion mot brott. \krkställaridet av påföljder. Åtgärder av detteslag hör hemma i kriminalvården. Även andra organ har uppgifter på området,t.ex. exekutionsväsendet i fråga om böten Härmed avses åtgärder somsyfter till att ge personer som har begått brott bättre föratsättningar föranpassning i samhället. Åtgärder av dette slag vidtes avkriminalvårdsmyndighetema och av organ inom socialvärds-, arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Utvecklingsarbete som är direkt målinriktet motproblem som rör åtgärder mot brott. Det allmänna satsar stora belopp på åtgärder motbrott. Det är dock inte möjligt att presentera en fullständig beräkning avkostnadema för åtgärder av dette slag. Fömtom inom justitiedepartementetsområde satsas stora resurser inom annan stetlig verksainhet som, åtminstonedelvis, har till syfte att förebygga och bekämpa brott. Även kommuner,landsting och näringsliv lägger ut avsevärda belopp för ändamålet.Kostnadema för åtgärder mot brott inom rättsväsendet, dvs. i förste hand inompolis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolaraa och kriminalvården, haremellertid kunnat beräknas. De har fördelats på de tidigare berördaåtgärdsgrapperaa. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet utom den som har samband medtillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter av servicekaraktär kan sessom ett led i det allmännas åtgärder mot brott. Hithör också åklagarväsendets och kriminalvårdens funktioner liksom den del avdomstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Den del av anslagen inomrättsväsendet som är avsedd för åtgärder mot brott uppgår Prop.1993/94:100 till omkring 12,4 miljarder kronon för /94. Ifiguren är Bilaga 3 dette belopp fördelat på åtgärdsgrappen Beloppetomfatter inte medel som förbrakas inom departementet och stetliga kommittéereller anslag för byggnadsverksamhet. Som framgår av figuren uppgår kostnadema förförebyggande åtgärder till cirka 155 mkn Störste delen utgör kostnadema förpolisens extema informativa åtgärder och undervisning i skoloraa i lag och rättsamt i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen ochutvecklingen. I dette sammanhang bör framhållas att kostnaderaa förbrottsskadenämnden inte till någon del har medräknats. Övervakningen av regelefterlevnaden avser polisensövervakningsverksamhet och beräknas koste 4 165 mkn Det redovisade beloppet för brottsutredning ochandra åtgärder i brott-målsförfärandet omfatter åtgärder inom polis- ochåklagarväsendet samt domstolaraa. Av beloppet feller påpolisväsendet, på åklagarväsendet och på domstolsväsendet,inklusive rättshjälpskostnaden Kriminalvården svarar för de kostnader som ifiguren har redovisats som verkställandet av påföljder Denna grapp av kostnaderberäknas till omkring 3 500 mkn Det forsknings- och utvecklingsarbete inomdepartementets område som ter sikte på åtgärder mot brott beräknas tillsammanlagt , varav avser anslag till BRÅ:s verksainhet. Ibeloppet ingår inte den forskning eller annat utvecklingsarbete som bedrivs idepartementets kommittéer Den nya verksamhetsindelning som infördes förpolisväsendet /93 innebär att här redovisade kostnader inte börjämföras med föregående budgetår . Kostnader för åtgärder mot brott inomjustitiedepartementets område (nilj. 155 Förebyggande åtgärder -' =4165Övervakning 28 Utvecklingsarbete 4580Brottsutredning m m 3500 Verkställighet m m 1993/94:100 3.2 Personalresurserna Bilaga 3 Anteletanställda inom polisväsendet är totelt ca 27 000. Av dette antel är omkring 16600 polisen Antelet tjänster inom åklagarväsendet uppgår tilldrygt 1 250 varav ca 650 är åklagartjänsten När det gäller de allmänna domstolaraa saknasföraärvarande en löpande redovisning som visar hur stor del av personalresurseraa som tes i anspråk för brottmålen. Däremot rapporterar tingsrätternaårligen hur stor del av deras personal som tegits i anspråk inom olika verksamhetsområden,bl a brottmålshandläggning. Den senast gjorda bearbetningen av dette materialvisar att denna andel för brottmålens vidkommande är omkring 25 procent.Antelet anställda (inklusive deltidsanställda) vid de allmänna domstolama ärnu omkring 4 600, varav omkring 660 ordinarie domare. Kriminalvården har drygt 6 740 tjänsten Av dessaär drygt 5 700 placerade vid kriminalvårdsansteltema och drygt 820 inomfrivården. Antelet lekmannaövervakare inom frivården uppgår tillomkring 5 400. Lag om ändring i lagen(1972:625) om stetligt stöd till politiska partier Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 8 §§ lagen(1972:625) om stetligt stöd till politiska partier' skall ha följande lydelse. Prop.1993/94:100 Bilaga 3 Partistöd utgår som mandat- Partistöd lämnas sommandat bidrag. Varje mandatbidrag utgör bidrag. Varje mandatbidrag utgör 274 850 kronon 247 350 kronon Partisom vid val till fått av röstema i hela landeterhåller för viUcet valet gäller ett helt grandstöd. Heltgrandstöd utgör 4 800 000 kronon Partisom vid val till fått av röstema i hela landet fårför för vilket valet gäller ett helt grandstöd. Helt grandstöd utgör4 320 000 kronon Partisom avses i 6 eller 7 § erhåller utöver grundstödet tilläggsstöd för varje årför vilket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partietär företrätt i regeringen och annars för varje vunnet mandat. Partisom avses i 6 eller 7 § får utöver grandstödet tilläggsstöd förvilket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partiet ärföreträtt i regeringen och annars för varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraftden . 'Lagen omtryckt 1987:876. Senaste lydelse 1989:744. ' Senaste lydelse 1989:744.■ Senaste lydelse 1989:744. 1.1 Ansvarsområdet: Rättssamhället, rättssäkerheten och 1.2 Fömyelsen av rättssamhället 2.2 Offentlighet och sekretess 3.6 Bolagsrätt och annan associationsrätt 4 Domstolsväsendet, åklagarväsendet och processrätten 4.4 Konkursrätt och utsökningsrätt 5.2 Brottsutvecklingen - i går, och 5.3 Omprövning och fömyelse av det kriminalpolitiska arbetet 5.4.3 De unga lagöverträdama 5.5 Inriktning, prioriteringar, organisation och arbetsmetoder for rättsväsendets myndigheter samt långsiktigt reform- Stöd till politiska partier Bidrag till vissa intemationella samman- Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. B. Polisväsendet 74 Bl. RikspoUsstyrelsen 464 528 107 B2. Säkerhetspolisen 482 630 108 B3. 1 109 B4. Stetens kriminaltekniska laboratorium 47 427 110 B5. Lokala poUsorganisationen 9 641611 111 B6. Utlänningsärenden 89 000 112 C. Åklagarväsendet 113 Cl. Riksåklagaren 27 528 118 C2. Åklagarmyndighetema 554 948 119 D. Domstolsväsendet m.m. 120 Dl. 65 328 120 D2. Domstolama m.m. 2 533 888 123 Summa 2 599 216 Kriminalvården 130 El. 108 754 138 E2. Kriminalvården 3 829 345 139 E3. Utlandstransporter 159 115 141 Summa 4 097 214 F. Rättshjälp m.m. 142 Fl. Rättshjälpskoshiader 779 000 142 F2. 12 549 145 F3. Allmänna advokatbyråer: 1 146 Allmänna advokatbyråer: 11010 149 Vissa domstolskostnader m.m. 237 300 150 Diverse kostnader för rättsväsendet 28 384 150 Summa 1 068 244 Ersättning för skador på grand av brott SUMMA HUVUDTITEL 19 475 076 Stotistiskauppgifter om brottsutvecklingen samt om verksamheten inom polisväsendet,åklagarväsendet, domstolaraa och kriminalvården. Förslagtill Lag om ändring i lagen (1972:625) om stetligt stöd till politiska partier legeringens propositioi1993/94:100 Bilaga 4 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Bilaga 4 till budgetpropositionen 1994 [993/94-100 (tredje huvudtiteln) Bilaga 4 Utrikespolitik,Europa- och utrikeshandelspolitik och intemationellt utvecklingssamarbete Efterdet slut befirmer sig världen i en omvandlingsperiod somkaraktäriseras av såväl nya möjligheter till samverkan över nationsgränserna somrisker för nya former av konflikter och hot mot stebiliteten. De pågåendekonfliktema har inte sällan rötter av etnisk och religiös natur Till skillnadfrån tidigare är de oftast lokala eller regionala och risken att de utvecklastill stormaktskonflikter är liten. 1 utgör Europeiska unionen (EU)'käman i arbetet med att vidga det alleuropeiska samarbetet och integrationensamt att säkra stebilitet och fred. integration i låter sig välförenas med vårt engagemang för den globala utvecklingen. måste te sitt ansvar för att medverka närmare integration och ett vidgat samarbete for att säkra fred, frihet,demokratiska rättigheter och ökat välstånd i hela . Allt dette görs bästsom fullvärdig medlem i EU. 'Språkbruket vad avser EG och EU kommer med al! sannolikhet att variera sedanMaastrichtfördraget trätt i kraft. Europeiska unionen (EU) är ett övergripandebegrepp som täcker den helhet som omfattas av . Här nyttjasbeteckningen EU när denna helhet åsyftas. Vidare nyttjas begreppet unionen ifrågor om de s.k. nya samarbetsområdena, däribland planerna pä en ekonomisk ochmonetär union, en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik samt rättsligt ochinrikespolitiskt samarbete. Europeiska gemenskapen (EG) utgör en del av detsamlade samarbetet, främst den traditionella ekonomiska integrationen.Beteckningen gemenskapen och gemenskaperna (EG) nyttjas därför när dettasamarbete avses och i fi-ågor om EG:s rättsakter m.m. Sverigesförhandlingar om medlemskap i inleddes i febraari Prop. 1993/94:100 ochär nu iime i ett avgörande skede. Regeringens strävan är att den Bilaga 4ursprangliga tidsplanen för processen skall kunna hållas: folkomröstning omförhandlingsresultetet och ett svenskt inträde i unionen den 1 januari1995, vilket också är den tidpunkt som satts upp som mål av EU:s stets- ochregeringschefer. De svenska förhandlingama, som drivs parallellt med de norska,finska och österrikiska, stöder sig på positioner som festlagts under storpolitisk enighet i . Vår Europa-politik syftar till att ge i det europeiska samarbetets käma. Det är for oss ett vitelt intresse attdagens europeiska samarbete breddas och fördjupas. bör vara pådrivandei utformningen av svaren på de avgörande frågoma i nittiotelets -iförste hand den europeiska fredsordningen, tillväxten, sysselsättningen ochvälfärden, samarbetet med ländema i samt degränsöverskridande miljöfi-ågoma. Utmaningarna är i lika hög grad globala, inte minstmot bakgmnd av att omvärldsförändringama innebär ett ökat ömsesidigt beroendemellan steter. Världshandeln fortsätter att expandera. Med modera teknik sprids information allt snabbare överstora avstånd. Även hoten mot vår framtid är i växandeutsträckning gemensamma for världssamfundet. Många av de störste miljöproblemensåsom hoten mot klimatet, ozonskiktet och den biologiska mångfelden är globalatill sin karaktär. Allvarliga och omfattende övergrepp mot mänskligarättigheter förekommer alltjämt i många länder. Miljoner människor har tvingatsfly undan krig och förföljelse. Migrations- och flyktingproblemen i olikadelar av världen påverkar i hög grad vår egen vardag. Få uppgifter kan i detteperspektiv vara viktigare än att demokratin sprids och befästs överallt därmänskliga rättigheter sitter trångt. Till denna bild kan fogas problemen mednarkotikahandel och intemationell terrorism, också den som gmndas på religiösoch politisk fanatism. Ett stärkande av säkerheten vid käratekniskaanläggningar är också särskilt angeläget. Det går alltså inte längre att betrakte ländereller regioner isolerat från deras roll i ett globalt sammanhang. Vi måste mötehoten mot vår framtid genom intemationell samverkan. Det innebär växande kravpå världssamftmdet att finna gemensamma lösningar på olika problem som spänneröver nationsgränserna. Det intemationella utvecklingssamarbetet är i detteperspektiv ett viktigt medel såväl för att bidra till att fettiga människor fåren människovärdig tUlvaro, som för att främja fred, säkerhet och demokrati. Många konflikter har sin grand i spänningar mellanrika och fettiga. Fattigdomsbekämpning, det svenska utvecklingssamarbetetsövergripande mål, blir därför ett cenö-alt instrament för att förebyggakonflikter, såväl nationeUa som regionala. Det fektum att en miljard avvärldens människor fortfarande lever i djupaste fettigdom innebär att det finnsett stort behov av intemationell utvecklingshjälp. Förentenationema fortsätter att vara en hörnsten i vår utrikespolitik. Världsorganisationenhar kommit att spela en aUt viktigare roll for intemationellfred och säkerhet, som dess olika organ utgör Prop. 1993/94:100viktiga kanaler för vårt utvecklingssamarbete. FN:s fredsbevarande Bilaga4 verksamhet har ökat dramatiskt . Parallellt med dettehar insatsemas komplexitet ökat, så att fredsfrämjande, humanitärt bistånd ochåterappbyggnad samverkar. Fler svenskar delter iFN-operationer än . I Bosnien är svenska soldater, kvinnor ochmän, engagerade i en mycket komplicerad och riskfylld FN-insats. Inom ramen fören nordisk bateljon bidrar de till att lindra nöden för en hårt utsattcivilbefolkning. Också i tidigare jugoslaviska Republiken deltersvenskar i en nordisk bateljon for att förhindra en spridning av konflikterna if.d. exempel på s.k. preventiv diplomati visar på ett nyttområde där världssamfundet står inför stora uppgifter. Det är kostnadskrävandeinsatser, men också en investering i vår egen och framtida säkerhet. De senaste årens säkerhetspolitiska omdaning iCentraleuropa, som resultet av upplösning och skildarastningsbegränsade överenskommelser, har dock inte motsvarats av likagenomgripande förändringar i norra på det rent militära området. Detsnart fullständigt genomförda bortdragandet av ryska trapper från f d. DDR,och har förvisso minskat riskema för invasionsföreteg mot vårtland. Men alltjämt finns stora militära resurser i , S:tPetersburg-området och - viktigast - Kola-halvön, där den ubåtsbaseradekomponenten svarar för en större andel av de ryska kämvapenstyrkoma till följdav START 2. Främjandet av stebilitet i norra framståroförändrat som en huvuduppgift för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Utvecklingen i visar att det kommer attdröja iiman den deklarerade mål, stebila demokratiskainstitutioner och en fimgerande marknadsekonomi, uppnås. En snabbareomvandlingsprocess i och delar av bidrar tUlsterkt stebilitet i närområdet. Därmed ökar också föratsättningaraa for ettfruktbart och långsiktigt samarbete. Ett gynnsammare politiskt klrniat kommeratt råda i hela , när de ryska tmppema har lämnat samdigatre baltiska republiker. Såväl i denna fråga som vad gäller ansträngningarnaatt få tUl stånd ett bättre förhållande mellan de olika befolkningsgrappema iEstland och , spelar , i samverkan med andra länder ochintemationella organisationer, en viktig roll. ägnar särskild uppmärksamhet åt samarbeteti närområdet, speciellt med de baltiska ländema, nordvästra och Polen.Det svenska östbiståndet, med dess koncentration på just denna region, syftartill att öka stebiliteten, inte minst genom ekonomisk utveckling och stärktbaltisk suveränitet. När det gäller f.d. har detintemationella samfundet varit föga framgångsrikt. Trots stora ansträngningar och generösa hjälpinsatser, också från , fortgår kriget i Bosnien. kanockså komma att spridas till andra delar av det f d. och t.o.m. utenför dessgränser. Betydande msatser från omvärlden kommer Prop. 1993/94:100 därföratt krävas under ytterligare avsevärd tid innan freden är säkrad. Bilaga 4Men ingen fred kan skapas om de som för kriget inte vUl fred. En bred utbyggnad av förbindelseröstemt, alleuropeisk frihandel och ekonomisk integration, fortsatt politisktoch ekonomiskt bistånd till reformländema och en fortsatt utvidgning avEU:s medlemskrets är huvudinsttoimenten för skapandet av stebilitet i helaEuropa. säkerhetspolitiska omvandling och utbyggnadpågår som bäst. Vi vet inte hur länge derma formativa period kommer att vara.Vi ser huvudrUcoiingen, men ingen kan närmare fömtsäga slutresultetet.Fortfarande saknas intemationella samarbetssöTikturer som är sterka nog attlägga gmnden för varaktiga europeiska fredslösningar. Vad vi kanåstedkomma är att i bäste fell förebygga eller begränsa konfliktema. En effektiv europeisk säkerhetsordning kräversamverkan av flera krafter och föratsätter fortsatt amerikanskt engagemang ochnärvaro i . I likhet med EU är ESK (Konferensen om säkerhet och samarbetei ), NATO, VEU (Västeuropeiska unionen). och (detnordatlantiska samarbetsrådet), stedda i utveckling. Nya samarbetsformer ärdessutom på väg att tillkomma, senast förslaget om samverkan för fred(Partnership for Peace). Vad vi kan hoppas på är ett allt närmaresamarbete mellan de europeiska säkerhetsorganisationerna. delter aktivt som observatör i NACC:sad hoc-grapp för fredsbevarande frågor. Svenska riksdagsledamöter besöker somobservatörer NATO:s parlamenterikermöten. Som medlem i Europeiska unionenkommer att få nya möjligheter att delte i utformningen av Europasutrikes- och säkerhetspolitik. ESK utgör med sm breda medlemskrets ett viktigtsäkerhetspolitiskt foram. Alltjämt pågår arbetet med att eflfektivisera dessarbetsformer. Under sitt ordförandeskap har bidragit tUl att göra ESKmer operativt med tyngdpunkt på förebyggande diplomati och konfliktlösning. Ett svenskt medlemskap i innefetter detutvidgade samarbete som, genom Maastt-ichtfördraget, ö-ädde i kraft den 1november 1993. Här ingår också den traditionella ekonomiska integrationen somfeller under Europeiska gemenskapen (EG), nu en del av EU. Vi behöver den ekonomiskastebUitet med möjlighet till ökade investeringar som ett medlemskap skulleinnebära. Såväl som EU har att vinna på ett svenskt medlemskap. Den svenska militära alliansfriheten, syftande tillatt vårt land skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområde, består. har i medlemskapsförhandlingama förklarat sig önska att aktivt och fiillt ut medverka i det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU. är berett att ikläda sig samma fördragsmässiga rättigheter och skyldigheter som Europeiska unionens nuvarande medlemmar. Inga åteganden krävs av som går utöver vad unionens medlemsländer själva överenskommit. Ett svenskt ställningstegande till förbindelserna med VEU akmaliseras först i samband med att blir medlem av 4