prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Skredets omfattning och risken förfortsatte skred föranledde regeringen att fatte beslut omdirekt skredförebyggande åtgärder i Agnesbergsområdet. En särskUd kommitté tiUsattes, vars uppgift är attvidte de förebyggande åtgärder sitaationen kräver. SGI biträder kommittén medde geotekniska bedömningama. Kommittén har redovisat att åtgärdema kan varagenomförtfe cKh uppdraget slutfört . SGI har av regeringen tidigare getts uppdraget attgenomföra en skredriskanalys för hela . UppdragetskaU redovisas senast den 1 juU 1994. Regeringenkan konstetera att SGI:s samlade resultet för /93 i enlighet meddå gällande Lnstmktion är tiJlfredsstäUande. Nya mål gäUer för verksamheten från och medinnevarande budgetår i enUghet med beslut. Regeringen anser att detännu är för tidigt att bedöma resulteten av verksamheten. Regeringen anser att de mål och riktlinjer somriksdagen lagt fast för SGI tiUs vidare bör gäUa även för /95. Regeringen återkommer tiU med förslag omhur de kostnader som förorsakats av skredet vid skaU täckas. 1.tiU /95 anvisar ett anslag på , 2.tiU Bidrag tiU för /95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift O 1993/94 Anslag* 1 000 1994/95 Förslag 1 000 *Anslaget benämnes /94 H 5. Det övergripande målet för () verk- Prop. 1993/94:100 samhet är att, i syfte attöka säkerheten, undersöka orsaken tiU aUa Bilaga 7 aUvarUga luftferts-, sjö- och jämvägsolyckor och andra aUvarUga olyckor samt tiUbud tiU sådanaolyckor. Kostnaderna för SHK:s verksamhet delas in i festekostaader och kostaader för särskUda undersökningar. , , ochChefen för fiygvapnet betalar de feste kostaadema för SHK:s verksamhet. Defeste kostaader som hänför sig tiU andra olyckor än luftfartsolyckor, civifesjöfartsolyckor (Kh jämvägsolyckor skaU feckas med medel från Försvarsdepartementetshuvudtitel. De rörUga kostnadema skaU bäras av berörda utom derörUga kostnader som hänför sig tiU andra olyckor än luftfartsolyckor, civUasjöolyckor och jämvägsolyckor. Dessa kostnader skaU finansieras från Qärdehuvudtitetas anslag G 16. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Över stetsbudgeten redovisas . Årsredovisningen hat upprättats enUgt förordningenom myndigheters årsredovisning och anslagsframställning (1993:134). SHK harerhåUit dispens från att upprätte en resulteträkning. ÅrsredovisningeninnehåUer balansräkning, anslagsredovisning och resultetredovisning. EnUgt (RRV:s) bedömning ärresultetredovisningen bristfaUig i väsentUga avseenden. Den information somlämnas strider dcKk inte mot av RRV käncfe förhåUanden. I sin revisionsrapportanser RRV att resultetredovisningen är ett otiUräckUgt underlag för regeringensuppföljning och prövning av verksamheten. EnUgt RRV är övriga delar avårsredovisningen rättvisande. SHKhar i sin förenklade anslagsframstäUning för /95 yrkat ettanslag om . I den fördjupade anslagsframstäUningen för budgetåren1992/93-1994/95 beräknade SHK admmistta-tionskostaadema tiU 5,8 mUjoner kronorper år före pris- och löneuppräkning. SHK föreslår att fördelningen av defeste kostaadema för innevarande budgetår även skall gälla för budgetåret1994/95. Kostaadsför-delningen för /94 är enhgt följande: RRVhar haft invändningar mot SHK:s resulteöedovisning. somverket påtalar i sin revisionsrapport är aUvarUga. Syftet med en 141 resultettedovismngär att göra det möjUgt att på ett ändamålsenUgt sätt SHK har ännu inte inkommit tiU regeringen /94:100 med kommentarer av RRV:s kritik. Regeringen avvaktar SHK:s syn- Bilaga 7 punkter innan närmare stäUning tes i denna fråga. Regeringen beräknar SHK:s administrationskostaaderför /95 tiU 5,8 mUjoner kronor före pris- och löneuppräkning.Den av SHK föresfegna fördelningen av de feste kostaadema för budgetåret1994/95 bör gäUa om inte annat överenskoms meUan berörda intressenter. tiUStatens för /95 anvisar ett anslag på 1 000kronor. HÖvriga ändamål Prop. 1993/94: lOO Bilaga 7 H 1. 1992/93 Utgift 4 831 443 1993/94 Ansfeg* 5 151 000 1994/95 Förslag 7 696 000 *Anslaget är /94 anvisat som förslagsanslag och benämnes A 3. för (ECE) (COTIF, OCTI m.m.) organisationen (IMO) EES och EU* * Under /94 innefettade posten 6, både EES, EG och Diverseintemationell verksamhet. tiUViss intemationeU verksamhet för /95 anvisar ett ramanslag på . Kostnader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänst Prop.1993/94:100 m.m. 1993/94 Ansfeg* 20 500 000 1994/95 Förslag 285 000 * Anslaget benämnes /94 A 7. Kostaader för avveckling av Styrelsen för riksfärdtjänstm.m. Styrelsen för riksfärdtjänst avvecklas /94. En särskUd awecklingskommitté inrättes vid den tidpunktenför att bl.a. svara för uÖKtahiingar av medel för resor med riksfärdtjänstensom beslutets före och som äger mm fram t.o.m. utgången avjanuari 1994. skaU verka längst t.o.m. den 30juni 1994. Det kan dock tänkas att det även efter den tidpunkten kan komma inräkningar för sådana resor med riksfärdtjänsten för vUka steten har ett betalningsansvar,teoretiskt sett ända fram tUl . Medel bör därför reserveras förbetalning för sådana resor och för viss administtation av verksamheten. tUlKostnader för avveckling av Styrelsen för riksfördtjänst m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . Inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigttransportsystem Prop.1993/94:100 Bilaga 7 Sammanfattningav regeringens bedömning: - Transportsektom utsätter bl.a. människor, mUjö ochklimat för påfrestaingar som inte står i samklang med vad nataren långsUctigttål. - MUjöarbetet inom transportsektom bör breddas och enmer djupgående mUjöanpassning ske. - Kortsiktiga cKh långsUctiga mUjömål bör feststäUasför alfe trafiksfeg. Målen bör formuleras så att de är förenUga med ensanunanvägd, mUjömässigt håUbar utveckling. - Ett samfet utvecklingsarbete rörande kraven på ettlångsUctigt bärkraftigt transportsystem har påbörjats. Konsekvensema försvenska transporter bör klargöras. - Utvecklingen av ett mUjöanpassat transportsystem iÖresundsregionen bör påskyndas i samarbete med . - Arbetet med att systematiskt värdera och prissättetrafikens mUjöskador bör intensifieras. De principer för skatteväxlingregeringen avser att pröva i en särskUd parlamentarisk utredning bör omfetteäven transportsektom. -En översyn av trafiklagstiftningen börinledas med syftet att öka mUj öanpassningen. Arbetetmed att mUjöanpassa transportsektom inleddes på aUvar i under senaredelen av . I takt med att insikten ökat om de skador på människor,natar, kultarmUjö och kUmat, som trafiken orsakar, har kraven på åtgärderstegvis skärpts och omfattar nu aUa trafikslag. har som flera andraländer förbundit sig att i samverkan genomföra de åtgärder som tes upp i oUkaintemationeUa överenskommelser som berör utsläppsbegränsningar och andraåteganden. Undersenare tid har kretsloppstänktuidet utvecklats och nya fåkte presenterats somberör sambanden meUan olika mUjöhot. MUjöskulds-frågan och frågor som har medbiologisk mångfald att göra har lyfts fram och komplexiteten i åtgärdsarbetethar ökat genom att flera 10 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 problemsamtidigt måste angripas. Stetens natarvårdsverk har i sin Prop.1993/94:1(X) senaste mUjörapport tiU regeringen utpekat 13 mUjöhot somsamtUga Bilaga 7 kräver åtgärder på kort ckUlång sikt. De åtgärder som har genomförts har efiiektivtbidragit tiU att begränsa trafikens mUjöpåverkan. Flera svenska, europeiska (KhintemationeUa analyser visar emeUertid att ytterUgare åtgärder kommer attkrävas. TrafiktiUväxten inte bara i utan i hefeEuropa kan komma att innebära att utsfeppen från trafiken på istäUet ökar, ttots de recfen vidtegna åtgärdema. krav på att det långsiktiga tänkandetförstärks och att mer radikafe CKh samfede åtgärdsprogram genomförs, somangriper mUjöhoten på bred front. Både trafikverken och Stetens natarvårdsverk harpekat på betydelsen av att en gemensam syn på innebörden av begreppet"långsiktigt bärkraftigt transportsystem" skapas, så att man fårklarhet i bredden av de åtgärder som på längre sUct kan behöva genomföras.Stetens natarvårdsverk har nyUgen inlett ett arbete i samverkan medtrafikverken. 2 Trafikverkens miljörapporter m.m. Regeringengav trafikverken i uppdrag att årUgen redovisamUjösitaationen och föreslå åtgärder som reducerar mUjöeffektema fråntrafiken. I årets rapportering prövas nationeUa mUjömål även som mUjömål förtransportsektom. Den redovisrung verken lämnade visarföljande som rör effekten av redan fattade beslut: Måletatt utsläppen från ttafiken inte skaU överstiga nivå uppnåsinte. En minskning med krävs - . Det långsUctiga målet attreducera utsläppen i syfte att mte riskera att skapaklimatförändringar nås inte heUer. Måletatt mmska utsläppen från ttafiken meUan och uppnåsinte. En minskning med krävs - . Målet att minska utsläppenmed meUan och uppnås inte, ytterUgare behövs. Måletatt minska utsläppen från trafiken meUan och uppnås inte. En minskning med krävs - . Det svenska nationeUa målet uppnås dock. Sjöfartens svavelutsläpp dominerar utsläppsbUden inom transportsektom. Måletatt minska utsläppen från trafiken mellan och Stetens natarvårdsverk redovisar i sittaktionsprogram MUjö-93 rörande transportsektom i stort samma bUd avutsläppssitaationen. Trafikverken ckHStetens natarvårdsverk redovisar en rad allmänna förslag och anger attkommande redovisningar skaU innehåUa mer ut-veckfede försfeg tiU åtgärder. I oUka intemationelfe fora pågår översyner i syfteatt skärpa såväl kväveoxidmålet och svaveldioxidmålet, som att precisera delångsiktiga koldioxidmålen. RegeringentiUsatte en särskUd uttedning om att begränsa utsläppen av koldioxidm.m. Uttedningen har antegit namnet Trafik- och kUmaticommittén(K 1993:01). Kommittén skaU lämna ett samlat förslag tiUåtgärder som kan reducera utsfeppen av koldioxid och andra kUmatpåverkandegaser från aUa trafikslag. Fömtsättaingama för att införa mUjözoner i vissafetorter skaU även utredas. Kommittén genomförde en enkätavseende intresset att införa mUjözoner i ett trettiotal kommuner mnt om ilandet. Vad regeringen har erfarit finns det intresse från flera kommuner än detidigare nämnda att få vidgade möjUgheter att införa mUjözoner. Kommittén kan,med anledning härav, förväntes lämna försfeg tiU regeringen om en mer genereUfegstiftning på dette område. Regeringen utfärdade även direktivtiU en utredare, som skaU vidareutveckla systemet med mUjöklasser för bUar m.m. Regeringen har gett Sjöfartsverketuppdrag att redovisa de tekniska och ekonomiska fömtsättningama för och de mUjömässigaoch ekonomiska konsekvensema av att införa avgaskrav och krav på renare bränsleför inrikes sjöfert. Fömtsättningama att införa differentieradelandningsavgifter mom luftfarten prövas. Som en följd härav differentieraslandningsavgiftema på flygplatser med avseende på flygplanensbuUeregen-skaper fr.o.m. . och länsstyrelsema har även getts uppdragrörande utformningen av den regionala samhäUsplaneringen för ett mUjöanpassattransportsystem. fettede beslut om att anvisa120 nuljoner kronor tiU Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) för ett fyraårigtforsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram för användning avmotoraUcoholer som fordonsbränsle. Regeringen har beslutet attmed högst 60 mUjoner kronor stödja utvecklingen av produktion av etanol urceUulosarika råvaror i demonstrationsanläggningar. RUcsdagenfattede beslut om att även anvisa medel tiU Prop. 1993/94:100 KFBom ett fyraårigt utveckUngsarbete rörande el- och hybridfordon. Bilaga 7Regeringen föreslår att programmet omfattar 120 mUjoner kronor. Regeringenredovisar dessa frågor på annan plats i denna budgetbUaga. Sverigesintemationelfe arbete med frågor som berör trafik och mUjö har intensifieratsunder det gångna året. Inte minst har medlemskapsförhandlingama med EUinneburit omfattande kontakter bl.a. rörande EU:s vidjok om varaktig rörUghet.Den inriktning valt för att stegvis integrera trafik- och mUjöpoUtikeninom det s.k. sektorsansvaret har uppmärksammats inom EU. arbete i EFTA:s, EU:s och ECE:sexpertgmpper avseende bUavgasfrågor har varit omfattande. har bl.a.framfört försfeg om att införa krav på att koldioxidutsläppen från enskUdafordon skaU minskas. Resultetet av förhandlingama med EU kommer attinnebära en möjUghet att fortsatte att - inom ramen för gemenskapen - verkaför att bUavgaskraven anpassas tiU de mUjökrav transportsektom måste upp-tyUa. Inom ECE - FN:s regionala utvecklingsorgan förEuropa - förbereds ett beslut om att anordna en större europeisk konferens omtrafik och mUjö. tog initiativ tiU konferensen och ECE:s årsmötefettede det formeUa beslutet att undersöka fömtsättningama för ensådan konferens. Den kommer att te ytterUgare initiativ isyfte att påverka konferensens inriktning och innehåU. Regeringen har inom ramen för den - CEMT - tiUsammans med den schweiziskaregeringen tegit initfetiv tiU en ny intemationeU hearing med världensbiUndustri. En särskUd förhandlingsgmpp med represententer förmedlemssteter-na planerar /94 inleda förhandlingar medvärldens bilindustriförening (OICA). Syftet med förhandlingama är att utvecklaen samsyn (Declaration of intent) när det gäUer att minska bränsleför-bmkningeni nya bUar. Ett viktigt initiativ har tegits av den amerikanskaregeringen. Samsynen meUan den amerikanska biUndustrin och regeringen harresulterat i ett dokument som innebär åteganden från båda parter att utveckladen "gröna bUen". Partemas mål anges vara - i syfte att kunnabibehåUa den fria rörUgheten på längre sUct - att te fram ett fordon som bl.a.har 2/3 mindre bränsleförbmkning än dagens . BUen skaU varamycket lätt, lika trafiksäker som dagens bUar och ha en standard och ett prissom gör att den är konkurrenskraftig på aUa världens marknader. För att skapaekonomiska fömtsättningar för detta har den amerikanska regeringen för avsUaatt överföra mycket stora forskningsresurser från den miUtära sektom. InomÖstersjöregionen pågår arbetet med att slutföra en minister- Prop.1993/94:100 deklaration meUan steter mnt avseende trafik- ckU mUjöarbe- Bilaga 7 tetsinriktning. har lett den arbetsgmpp som svarade för trafikensmUjöfrågor. Under febmari 1994 sammankaUas för ministerkonferensen. I arbetet med Östersjövisionen 2010 har ministrarnaför fysisk planering haft sitt andra möte i . Härkonsteterades att ekonomisk och fysisk planering måste utvecklas somstyriunktion för infrastmktarplaneringen. Den ekonomiska (Kh fysiskaplaneringens roU är att föresfe urban och regional utveckling som minskartransportbehov CKh främjar järnvägs- (Kh sjötransporter. I samband med Östersjövisionenarbetar , Stetens natarvårdsverk CKh på regeringens uppdrag med attutforma en nationeU vision för samhäUsutveck-lingen i tiU år 2009.Därvid behandlas bl.a. frågan om mUjöanpassade kommunikationer. 5.1InrUctning mot ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem Iregeringens ekonomiska poUtik för ökad tiUväxt och välfärd är utvecklingen avkommunikationssektom viktig. Denna utveckling kan endast ske om den är förenUgmed en långsUctig och håUbar utveckling avseende miljön. I den tredje regeringsdeklarationen betonas ävenatt miljöskulden inte får öka. Regeringens syn på sambanden meUan mUjö och ekonomiredovisas mer ingående i finansplanens bUaga "UtaålUg utveckling".Där framhåUs bl.a. att ekonomisk tiUväxt inte är synonymt med ökad välfärd.Välfärden omfattar dimensioner som inte fångas upp av de traditioneUatiUväxtmåtten. Det gäUer t.ex. mUjön. Innebörden av denna poUtik, som innehåUer uppenbaramålkonflikter, är att långsiktigt söka förena gmndläggande resebehov i våradagUga Uv (Kh andra fundamentala transportbehov med transportsystem som integer långsiktiga och bestående skador på människor, natar, kultarmUjö ochklimat. Balansen meUan de olika utvecklingsfåktorema måste, enUgt regeringensmening, formas så att transportsystemet blir mUjömässigt håUbart och intelämnar en mUjöskuld tiU kommande generationer. är ett långtgående åtegande och regeringenhar inlett ett utvecklingsarbete med en sådan inrikming. 1 propositionen"Åtgärder mot klimatpåverkan m.m." (prop. 1992/93:179) redovisas deninrUctaing som stegvis kan innebära att de långsiktiga målen uppnäs. StrategininnehåUer följande: en ökad användning av biobränslen, en ökad användning avekonomiska styrmedel, energieffektivisering, förbättrad koUektivtrafik samtutökad forsknings-, utvecklings- och demonstta-tionsverksamhet. Den brecfe genomgång av nuljöfrågoma (Kh särskUtkoldioxidfrågan, Prop. 1993/94:100 som Trafik- och klimadcommittén nu görhar stor betydelse för hur BUaga 7 transportsektom skaU kunnamUjöanpassas. Regeringen ansluter sig tiU de bedömningartrafikverken och Stetens natarvårdsverk gör rörande behovet av att arbete framett samlat tänkande för hur ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem skaUse ut. I cfeg är systemet inte tillräckUgt mUjöanpassat och kommer inte - utannya åtgärder - heUer att bU det. Betydande åtgärder har visserUgen genomförtsmen arbetet inom sjöfarten (Kh flyget kommer att behöva förstärkas. Somframgått av den tidigare redovisningen uppnås inte ens de kortsiktiga målen. Det är, enUgt regeringens mening, därför nu dagsatt skifta fokus från diskussioner tiU ett konkret arbete för att lösa deverkUga problemen. Ett sådant synsätt Ugger också i linje med de riktlinjersom anges i ckU Agenda21 som antogs vid om mUjö och utveckling. De mUjömål använder är kortsiktigaeteppmål. Det är dock angefeget att cKkså de mer långsiktiga mUjömålenfaststäUs både nationeUt (Kh i intemationeU samverkan. får tiU följd atttrans-portsektoms mUjömål förtydUgas. Det har enUgt regeringens mening storbetydelse att inte minst de långsiktiga målen faststäUs. Transport-sektomsinvesteringar såväl i fordon och produktionsresurser som i infrastmktaren ärlångsiktiga (). Inte minst bilindustrin har betonat betydelsen av långsiktighet. Det arbete Stetens natarvårdsverk och trafikverkennyUgen startat har i dette perspektiv stor betydelse. Utarbetandet av ett förslag tiU ett mUjöanpassatoch långsUctigt bärkraftigt transportsystem bör enligt regeringens bedömningbygga på ett arbetssätt som kan ge svar på följande frågor: 1.Vilka mUjömässiga krav stäUslångsUctigt på transportsektom från vetenskapUga utgångspunkter? 2.Vilken teknisk potential finns förutveckling av fordon och bräns-fen? 3.Vilka styrmedel bör användas och hurstarka bör dessa vara? Vilka styrmedel är kostaadseffektiva? 4.Hur återverkar dette på olika slag avtransporter? Kommer vårt dagUga resande tiU och från arbetet att behöva ändras?Kommer de dagUga vamtransportema att påverkas? De mtemationeUa transportema? 5.Vilka konsekvenser får mUjöanpassningen för stetens och kommunernas engagemang i trafikplaneringen och iinvesteringsplaneringen i ett längre perspektiv? 5.2 Trafikverkensmiyömål, ansvar och befogenheter Prop. Trafikverkens(Kh andra berörda myndigheters ansvar och befogenheter ° påmUjöområdet är oklara. Trafikverkens mUjöansvar är reglerat i verkensinstmktioner. Ansvaret har kompletterats genom ett särskUt regeringsbeslutvåren om skyldighet att årUgen lämna mUjörapporter om förhåUandena inomresp. I beslutet anges även att en gemensam rapport skaUlämnas. Stetens natarvårdsverk har i sitt AktionsprogramMUjö-93 redovisat vilka myndigheter som har delansvar i trafikens mUjöarbete.Sammanfegt är ett tiotal olika myndigheter direkt involverade. DärtiU kanfeggas samtUga kommuner och samtUga länsstyrelser. Redovisningen visar att ansvaret är spUttrat.Regeringen kommer därför att i tiUäggsdirektiv ge Trafik- ochklimadcommittén i uppgift att föresfe åtgärder i syfte att klarlägga ansvar ochbefogenheter mellan myndighetema i frågor som rör dette område. Regeringen kommer vidare att föresfe att redovisar för- och nackdelar med sektorsspecifika mål samtutarbetar förslag tiU tidsmässigt anpassade mUjömål för resp. trafikslag förarbetet både . 5.3 Kostnadsansvaroch ekonomiska styrmedel Arbetetmed att systematiskt värdera och prissätte trafikens mUjöskador kommer attintensifieras. fettede års beslut omatt införa ett förändrat kostaadsansvar för transportsektom. Beslutet innebaratt in-riktaingen skuUe vara att införa samhäUsekonomiska avgifter för bl.a. demUjöskador resp. trafikslag orsakar. pubUcerade i maj 1992departementspromemorian "Trafikavgifter på samhäUsekonomiskavillkor" (Ds 1992:44). Regeringen redovisade i propositionen"Åtgärder mot klimatpåverkan" (prop. 1992/93:179) sin bedömningrörande behovet av att bredda användningen av ekonomiska styrmedel för eneffektivare och mer systematisk användning av samhäUsekonomisk prissättaing mteminst rörande brafikens mUjöpåverkan. Regeringen kan dock konstetera att enmUjömässigt motiverad prissättning ännu inte fått en systematisk tiUämpning,vilket innebär att trafiken inte bär sina fuUa mUjökostaader. Dessa frågor behandlas i EG:s vitiDok om envaraktig rörUghet. Man menar att det på medeUång sikt är nödvändigt attuterbete förslag om avgiftsbeläggning av extema kostaader (motsvaras av detsvenska kostnadsansvaret), så att mUjöproblemen kan lösas med hjälp av de gmndläggandeekonomiska mekanismer som verkar inom ttansportsektom. är ett av de europeiska länder som tiUämparmUjöstyming med hjälp av olika ekonomiska styrmedel. Ett flertal exempel kanredovisas där styrmedlen gett mycket god mUjöeffekt. Den1 infördes differentierade skatter på samtUga olje- J5I produkter inkl. dieseloljakopplade tiU oUka kvaUteter - mUjöklasser. Tidigareanvändes inom ttansportsektom standarddiesel men med dette Prop. systemutvecklades snabbt de nya kvaUtetema. Stora investeringar Bilaga 7 gjordesi nya raffinaderianfeggrungar. 100-talsmUjoner kronor i sina svenska aiUäggningar i syfte att bl.a. kunnaprcxlucera de bättre dieseUcvaUtetema. av aUt trafikarbete meddieselfordon med dieselolja som tillhör klass 1 Standarddieseln kfess 3 är på väg ut från marknaden. ferUga utsläpp fråntransportsektom har reducerats CKh mUjö- och hälsoeffekterna ärpåtegUga särskUt i tätorterna. Skattema på bensin är ett annat exempel.Erferenheten visar att bensinpriset har betydelse för beteende CKh attityderhos trafikanterna. Stetens väg- och transportforskningsuistitat (VTI) harberäknat hur priset på bensin påverkar trafikutvecklingen och därmedbränsleförbmkningen. VTI:s bedömning är att dagens bensinpris Ugger på en sådannivå att det medför att bUparkens sammansättning på sUct ändras i riktning motfordon med högre bränsleeffektivitet och att bUtrafikens ökningstakt kommer attdämpas. medför att fömtsättningama ökar för att utsfeppen av koldioxidskaU kunna nunska eUer håUas konstante under resten av 1990-talet. hargenom såväl trafikmätningar som stadier av förändringar i bränsleförbmkningen iSverige kunnat konstetera att en klar dämpning av koldioxidutsläppen skettunder . En bidragande faktor är att bensinpriset påverkattrafikantemas körbeteenden. beslöt att ånyo höjakoldioxidskatten fr.o.m. samt att indexera skatten framt.o.m. Beslutet skaU ses som ett ytterligare steg i riktning mot attförorenaren betalar för de skador som blir följden av utsläppen. I finansplanens mUjöbUaga anger regeringen att detfinns anledrung att utreda fömtsättamgaraa för ytterUgare mUjörelatering inomskattesystemet. Hänsyn måste härvid självfaUet tes tiU andra angelägna mål somexempelvis en bibehåUen konkurrenskraft och att skattetrycket inte höjs aveventaeUa förändringar. En parlamentarisk utredning kommer att tiUsättes inomkort. Även frågan om skatteväxling avhandlas i nämndabilaga. Regeringen anger att det inför en eventaeU framtida skatteväxling finnsett flertal frågeställningar som måste belysas. Det är viktigt attförändringssignaler är tydUga och att tidsperspektivet är långt både när detgäUer anpassning och utvärdering. Frågan om skatteväxling, inom ramen för ettoförändrat skattetryck och bevarad svensk konkurrenskraft, bör därför belysasav den i finansplanens mUjöbUaga aviserade utredningen om mUjörelateradeskatter. MUjöhänsyneni olika lagar och författningar som berör kommunikationsområdet måste förstärkas. MUjöskyddskommitténlade fram två betänkanden som berör mUjölagstiftningen ckU därmedfömtsättaingama för bl.a. träns-