prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ett antalforskningsprojekt har avslutats och nya igångsatts. Arbetet bedrivs i närasamråd med den av regeringen inrättade och forskningsråd. Regeringens bedömning är att forskningsprogramhar igångsatts med den inriktning som har angetts i regeringens forskningspoUtiskaproposition. Programmet bör fortsätta med denna inriktning under den resterandedelen av treårsperioden /93-1994/95. 7. till Forskning inom skolväsendetför /95 anvisar ett reservafionsanslag på . 1992/93 Utgift 75 887 255 Reservation 14 724 658 1993/94 Anslag 85280 000 1994/95 Förslag 98416 000 Under anslaget beräknas medel försfatiig rektorsutbildning samt för sådan fortbildning av personal inom skolansom beslutar om. Från anslaget utgår vidare bidragtill lärarorganisationer m.fl. för fortbildningsverksamhet och publikationer.Ur anslaget bekostas även utbildning för lärare i svenskundervisning förinvandrare samt lärarstipendier för individuellt motiverad fortbildning. Frånanslaget utbetalas medel till för produktion avutbildningsprogram för fortbildning. I sin fördjupade anslagsframställning har Skolverketredovisat resulfaten under respektive anslagspost. Bland resultaten kan nämnasföljande. Den nya rektorsutbildningen om 30dagar fördelad på två eller har startat för sammanlagt 635 rektorer frånalla skolformer. kommer utbildningen attgenomföras vid ett antal universitet. Utbildningen är efterfrågad. 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 en kommeratt avslutas /94. Kostnaderna för staflig rektors- Prop.1993/94:100 utbildning och skolledarutbildning uppgick /93 till14,9 Bil, respektive . Fortbildning för personal inomgrundskolan har huvudsakligen inriktats mot kompletteringsfortbildning.Kostnaderna för dessa insatser uppgick /93 till 20,4 miljonerkronor. Introduktionsutbildning och andraforfbildningsinifiativ med anledning av gymnasieskolans och vuxenutbildningensreformering har fått ekonomiskt stöd med totalt . Den femåriga satsningen påfortbildning i teckenspråk för lärare vid specialskolorna genomförs sedan1989/90 för 20 lärare. har fördelats till ett40-fal organisationer och ämnesföreningar som stöd för 43 periodiskatidskrifter eller andra publikationer samt för eff trettiotal olikafortbildningsaktiviteter. Fortbildning och kompletterandeundervisning för lärare i svenskundervisning för invandrare genomförs enligten plan upprättad av dåvarande Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Vid fördelningen av stipendier förindividuellt motiverad fortbildning - 407 stycken till en kostnad av drygt 5miljoner kronor - har prioriterat insatser inom områdena skolansmiljöundervisning, språkundervisning, stöd till elever med svårigheter,elevinflytande och skoldemokrati samt studier inom yrkeslivet. Drygt hälften avsfipendie-medlen har tilldelats för fortbildningsinsatser i annat land änSverige. har under sina första år främst fördelat medelenligf tidigare åtaganden. Som exempel nämns kompletteringsfortbildningen förgrundskolans lärare. Utökade och förnyade samarbetsformer mellan högskolor ochkommuner har ändå kunnat ske, liksom utprovning av alternativa kursformer somdistansundervisning, ökad utlokalisering, anpassning av innehåll ochuppläggning till kommunernas behov. har vidare genomförtfortbildning för reformering av gymnasieskolan samt gett stöd fillfortbildning riktad till små målgrupper. För att garantera kommunerna tillgångtill fortbildning av hög kvalitet har vissa forfbildningsmedel tilldelatshögskolan för att utveckla kompetensen inom de av regering och riksdagprioriterade fortbildningsområdena. hemställer om en anslagsram för treårsperioden1994/95-1996/97 om fotalt , varav för budgetåret1994/95. Medlen under anslaget skall enligfSkolverket användas aktivt för att på nationell nivå stödja skolans utveckUng.Underlaget för beslut om medelsanvändning utgörs främst av den kunskapSkolverket tar fram om läget i svensk skola, analyser av tidigare gjordasatsningar samt ana- lyser avpågående forsknings- och utvecklingsinsatser. De genomgripan- Prop.1993/94:100 de förändringarna av skolväsendet som pågår kommer också i höggrad Bil. 9 att påverka medlens disposition. Regeringen finner det förståeligt att undersina första år fördelat medel huvudsakligen enligt tidigare åfaganden. Verketsresultatredovisning ger en god översikt av fortbildningsmedlens användning.Den utveckling av alternativa kursformer som prövats inom kompletteringsfortbildningenmed bl.a. distansundervisning är eft steg i rätt riktning för att utnyttjaresurserna effektivt. För övrigt ger dock redovisningeninfe underlag för någon bedömning av vilken effekt insatta resurser haft.Kommande redovisningar bör därför, förutom en kvantitativ redovisning, äveninnehålla mer av information som gör det möjligt att bedöma olikafortbildningsinsatsers effekter. Effekterna av att särskilt satsa påuppbyggnad av högskolors kompetens bör belysas mot bakgrund av att högskolor iminskad omfattning anlitas av kommunerna som fortbildningsanordnare. Flera utvärderingar från såvälexterna utvärderare t.ex. , som egna utvärderingar har, sompåpekats i inledningen till denna huvudtitel (avsnift 2), konstaterat attskolan i alltför liten omfattning arbefar med pedagogisk utveckling, att traditionellaarbetsformer dominerar och aft undervisningen inte förändrats särskilt mycketpå två och ett halvt decennium. I alltför liten omfattning har fortbildninganvänts som verktyg för att utveckla skolan. De resurser som hiftills satsatspå fortbildning har inte lett till önskvärd utveckling. Det nya styrsystemetför skolan har infe medfört någon förändring i statens sätt att använda sinaresurser för fortbildning, trots aft detta borde vara ett effektivt medel istyrningen mot nationella mål. Kommunerna och landstingen har enligf 2 kap. 7 § skollagen(1985:1100) skyldighet att se fill att fortbildning anordnas för den personalsom har hand om utbildningen. Det är av stor vikt att fortbildningen verkligenanvänds som ett led i utvecklingen av skolan. Utbildning av rektorer och andraskolledare, fortbildningsansvariga, kursledare och andra nyckelpersoner som isin fur kan påverka skolans pedagogiska utveckling och förmedla sådanfortbildning som är av särskilt nationellt intresse bör prioriteras. För attförstärka ledarskapsutveckling och kompetensförsörjning bör ytterligare 15miljoner kronor tillföras anslaget i enlighet med vad som anförts i inledningentill denna huvudtitel (avsnfiff 2). Medlen bör stå fill regeringensdisposition. har betonat att underlagför beslut om medelsanvändning utgörs bl.a. av utvärderingsresultat om skolan.Här finns anledning att understryka vikten avinsatser inom det naturvetenskapliga området. 1993/94:100 Under dennärmaste tiden kommer fortbildningsresursen vidare att fill Bil. 9 stor delbehöva tas i anspråk för att stödja genomförandet av nya läroplaner,kursplaner och betygssystem. Anslaget har minskats med 2 miljoner kronoravseende medel beräknade för individuellt motiverad fortbildning. Resursenhar, enligt vad vi anfört, överförts till anslaget A 4. Stöd förutveckling av skolväsendet, för att ingå i en sammanslagen resurs för attfrämja internationella kontakter. 8. till Fortbildning m.m. för /95anvisar ett reservationsanslag på . 1993/94 Anslag 125 000 000 1994/95 Förslag 128 975 000 Anslaget skall användas för information och fortbildningom nya läroplaner och betygssystem för skolväsendet. För detta ändamål disponerarUtbildningsdepartementet innevarande budgetår och för centrala informationsinsatser. Anslaget skall vidare användas för genomförande avden nya gymnasieskolan. Enligt förordningen (SKOLFS 1993:16) om statsbidragtill kommunerna för planering och information vid införandet av de nyaprogrammen i gymnasieskolan lämnas bidrag med per elev och årskurs. Resterande medel under anslaget fördelas tillkommuner och landsting för information och fortbildning för gymnasieskolan,komvux, gymnasiesärskolan och särvux. prognos beräknas statsbidraget till kommunerna för planering ochinformation vid genomförande av de nya programmen i gymnasieskolan /95till , /96 till samt /97fill . Tofalt för perioden /95-1996/97 beräknasutbetalningarna till . Regeringens överväganden Prop. Detär viktigt aft informera alla berörda om de nya läroplanerna, kursplanerna ochde nya betygssystemen. I inledningen fill littera A. Skolväsendet (avsnitt 2)redovisas de centrala informationsinsatser som kommer att ske under våren1994. Även under följande budgetår behövs särskilda resurser för genomförandetav skolreformerna. För /95 beräknar regeringen dettaanslag fill . Härvid beräknas för bidragenligf förordningen (SKOLFS 1993:16) om statsbidrag till kommunerna förplanering och information vid införandet av de nya programmen i gymnasieskolan.Vi har därvid inräknat, ett motsvarande bidrag för gymnasiesärskolan fr.o.m,/95. För bidrag till utbildning av handledare vid denarbetsplatsförlagda delen av gymnasieutbildningen beräknas ca 20 miljonerkronor. Resterande medel skall användas för fortsatfainformations- och fortbildningsinsatser vid införande av nya läroplaner ochnya betygssystem inom såväl det obligatoriska som det frivilliga skolväsendet. 9. till Genomförande av skolreformer för budgetåret1994/95 anvisar eft reservationsanslag på . Särskilda insatser på skolområdet 1992/93 Utgift 180 400 404 1993/94 Anslag 203 914 000 1994/95 Förslag 230 170 000 Från anslaget befalas kostnader dels enligtförordningen (1991:931) om statsbidrag fill särskilda insatser på skolområdet,dels för eft elevba-serat tilläggsbidrag till , ,och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning försvårt rörelsehindrade elever dels ock till kommun för utbildningar igymnasieskolan för döva och hörselskadade elever. Ur anslaget bekostas ocksåsärskilda statsbidrag enligt avtal mellan sfaten och , Västmanlandsrespektive läns landsting om bidrag till kostnader för vissriksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning. Ur anslagetutgår därutöver ersättning fill kommun enligf avtal mellan staten ochkommunen om viss statlig ersättning avseende gymnasial utbildning i fördöva och hörselskadade elever. i skolan ()fördelar anvisade medel under de anslagsposter som institutet disponerar mellankommuner för sådana regionala utbildningsinsatser som en kommun gör för elevermed funktionshinder eller med särskilda behov i ochgymnasieskolan, för elever med flera funktionshinder i särskolan Prop.1993/94:100 samt för elever i som får särskild undervisning påsjukhus Bil. 9 eller motsvarande. Regeringen fastställer detelevbaserade filläggsbidraget till , , , Umeåoch kommuner för anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeelever respektive för döva och hörselskadade elever. Sfatens skolverk utbetalarbidragen. for handikappfrågor i skolan Av de medel som fördelar avser en del samordnadeutbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus ochbehandlingshem. Medlen fill behandlingshem gäller elever med särskilda behov påbehandlingshem som är knutna till en barn- och ungdomspsykiatrisk klinik. Deca 200 tjänsterna som sjukhuslärare är placerade vid region-och länssjukhus i45 kommuner. Undervisningen ger eleven kontinuitet i inlärningen och minskarbehovet av stödinsatser vid återkomsten fill den egna klassen. Övriga medelanvänds för en rad olika ändamål såsom åtgärder för elever med flerhandikapp isärskolan, regionala undervisningsinsatser för elever med rörelsehinder,regionala undervis-ningsinsafser för elever med synskador, verksamhet vid niokunskapscentra varav fyra centra för elever med rörelsehinder och fem för hörselskadadeeller döva elever. föreslår att förs över tillanslaget A 2. i skolan för utökadekonsulenfinsafser m.m. samt fill det föreslagna nya anslaget förpunktskriffsproduktion. redovisar från en undersökning, dels i landefskommuner, dels en fördjupad studie i eft anfal grundskolor i åtta kommuner omskolsituationen för elever med behov av särskilt stöd, att dessa elever somregel omnämns i de kommunala skolplanerna men att konkreta mål förstödinsatserna sällan anges. De lokala arbetsplanerna är visserligen någottydligare, men utvärderingar av gjorda stödinsatser försvåras av att mål oftasaknas. Specialundervisning är den helt dominerande stödinsatsen. Stödet ärmera omfattande i lägre årskurser och ges i första hand i svenska och matematikoch i högre årskurser även i engelska. Det finns en tendens fill attspecialundervisningsresursen i ökad utsfräckning går fill färre och mycketresurskrävande elever. Skolpersonalen har en tydlig vilja och ambition attutifrån tillgängliga resurser hjäl- pa deelever som har svårigheter i skolan. Eleverna har också i allmän- Prop.1993/94:100 het en positiv inställning till specialundervisning. Med syfte att visa i vilkenutsträckning skolhuvudmannen uppfyller de skyldigheter som ställs i skollag ochandra förordningar om elever med fysiska handikapp har gjort enundersökning i vissa kommuner om skolsituationen för denna elevgrupp. Av dennaframgår bl.a. att ett samlat grepp om resursbehov och resursåtgång liksom enkommunal helhetssyn på verksamheten saknas. föreslår, vad gäller de anslagspostersom verket dis ponerar, en uppräkning med hänsyn till belastningen (kr). för vårdartjänst finns knutet densärskilda , vars uppgift är att pröva frågor om intag ning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasieskolor och andra frå gor om rätt till sådan utbildning (SFS 1990:1110). samheten för svårt rörelsehindrade elever finns fr.o.m. innevarande läs år på fyra orter i landet. Införandet av treårig gymnasieskola leder suc cessivt fill ytterligare behov av platser under 1990-falef. Antalet elever innevarande läsår är 104. Nämnden beräknar antalet elever /95 till 120. Verksamhet kan behöva startas på någon ytterligare ort fr.o.m. /95. Den kvantitativa redovisning som har gjort ger inteunderlag för en bedömning av insatsernas värde för eleven. Målet förSkolverkefs undersökning om skolsituationen för elever med behov av särskiltstöd har varit att ge en övergripande bild av det sätt, på vilket kommuner ochskolor tar föreskriven hänsyn till sådana elever. Regeringen anser att en sådanbeskrivning har ett värde i sig, men inte heller den ger underlag för enbedömning av det pedagogiska värdet av insatsen. Vad gäller undersökningen omskolsituationen för elever med fysiska handikapp, redovisar , attbehov finns av en mera ingående analys av huruvida elever med fysiskahandikapp får en i jämförelse med övriga elever likvärdig utbildning, liksom avfrågor kring integration och villkoren för dessa elevers studieval igymnasieskolan. Redovisning saknas av utbildningen vid riksgymnasierna delsför döva och hörselskadade elever, dels för svårt rörelsehindrade elever medbehov av speciellt anpassad gymnasieutbildning. ansatser till undersökningar avskolsituationen för elever med behov av särskilt stöd eller elever medfunktionshinder behöver utvidgas. Regeringen räknar med att en sådanuppföljning och utvärdering sker kontinuerUgt. Antalet elever vid riksgymnasierna för döva ochhörselskadade i är innevarande läsår 437 och beräknas /95 hai stort seft samma omfattning. Enligt gymnasieförordningen skallbestämmelser som gäller gymnasieskolan fillämpas i fråga om utbildning vidriksgymnasierna i för döva och hörselskadade elever. I vissa fall harelever efter genomgången gymnasieutbildning haft behov av en ettårigpåbyggnadsufbild-ning främst inom data/teknikområdet. Intagning tillspecialkurser, som tidigare tillhörde gymnasieskolan, får inte ske /95. Regeringen anser det viktigt att behålla möjligheten tillettårig teknikerutbildning för elever som genomgått gymnasial utbildning vidriksgymnasierna i för döva och hörselskadade elever. Dessa utbildningarkan dock fortsättningsvis anordnas inom komvux. Antalet elever med särskildRh-anpassad utbildning vid gymnasieskola beräknas /95 till 115 (+11). 10. fill Särskilda insatser påskolområdet för /95 anvisar ett förslagsanslag på 230 170 000kr. Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet 1992/93 Utgift 21 843 618 593 1993/94 Anslag 1 994 849 000 1994/95 Förslag 48 187 000 ' Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet. -särskiltverksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar ochtill vuxenutbildning som är av riksintresse, -bidrag fillkostnader för gymnasiala utbildningar som övervägs att överföras fill annanutbildningsform, -bidrag tillkostnader för anslutning till examensorganisa-fionen () i , samt särskiltstatsbidrag fill och kommuner till kost- Prop.1993/94:100 nåder för IB-utbildning, Bil, 9 -ersättning tillkommun och landsting för merkostnader för nordiska elever på gymnasial nivå, -ersättning förpersonskada till elev i viss gymnasieutbildning, -bidrag tillkonsumenfekonomiska utbildningar vid tre lanthushållsskolor. Från anslaget har vidareinnevarande budgetår utbetalats särskilt statsbidrag till kommuner ochlandsting för ett tredje gymnasieår samt för extra platser inom den kommunalavuxenutbildningen. Exfra statsbidrag för eff tredje utbildningsår igymnasieskolan /93 har utbetalats till 254 kommuner. 31 kommunerhar ej begärt statsbidrag. och har flest kommuner sominte rekvirerat statsbidrag. Verksamheten omfattade 11 929 elever som deltog iutbildningar och 758 elever i utbildningar . Av de långtidssfuderande delfog i kurser i svenska och/ellerfrämmande språk och i tekniska utbildningar. Utbildningarna inom bygg-och elområdena har dominerat. I många av de tekniska utbildningarna har svenskaoch/eller engelska också ingått. Verksamheten innevarande läsårberäknas preliminärt omfatta drygt 25 000 elever i gymnasieskolan och ca 23 000studerande i komvux. De flesta kursdeltagarna i komvux är kvinnor medan männenöverväger i gymnasieskolan, totalt seft är det en jämn könsfördelning. Svenska,främmande språk och naturvetenskap är i högre grad prioriterat i komvux medangymnasieskolan har flest utbildningar med tekniska ämnen. Av de studerande itekniska ämnen i komvux utgör kvinnorna jämfört i gymnasieskolan.Ungefär hälften av eleverna i gymnasieskolan går i utbildningar inriktade motspråk, såväl svenska som främmande språk samt naturvetenskapliga och tekniskaämnen. Till ramen tekniska ämnen räknas såväl tekniska ämnen somtekniskt-indusfriella ämnen och datautbildningar. 1.Skolverketanmäler ökat medelsbehov under anslagsposten Särskilt verksamhetsstöd tillvissa utbildningar fill följd av utökning med två klasser av dansundervisningpå grundskolenivå i (kr). 2.Skolverket föreslåraft medel som anvisats under detta anslag för försöksverksamhet med tvåspråkigundervisning i i förs över till anslaget A 4, Stöd förutveckling av skolväsendet och därsammanförs med medel för särskilda utvecklingsinsatser för finsk- Prop.1993/94:100 språkiga elever (- ). Vid en satsning liknande den som skett för innevarandebudgetår med särskilt bidrag fill kommuner för ytterligare platser igymnasieskolan för ett tredje gymnasieår för ungdomar som gått ut tvååriggymnasieutbildning beräknar för /95 ett medelsbehovmotsvarande 31 000 platser. har i en särskildskrivelse anhållit om statsbidrag fr.o.m. /95 för denförsöksverksamhet med förberedande dansundervisning på grundskolenivå somkommunen startat . 1993/94 Beräknadändring 1994/95 Särskilt verksamhets stöd fill vissa utbildningar 27 757 000 + 2 727 000 Gymnasiala utbildning ar planerade att över föras till annan ufbildningsform 6 380 000 + 263 000 Kostnader för vissa gymnasieutbildningarm.m. 8 702 000 + 2 358 000 Särskilt bidrag för anordnande avett tredje utbildningsår i gymnasieskolan 1 200 000 000 - 1 200 000 000 Särskiltbidrag för anordnande av extra platser inom den kommunala vuxen utbildningen 752 010 000 - 752 010 000 Summa 1 994 849 000 - 1 946 662 000 I enlighet med vad som anförtsunder anslaget A 4. Stöd för utveckling av skolväsendet har medel förförsöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i , som innevarandebudgetår beräknats under dettaanslag, förts över till anslaget A 4. Stöd för utveckling av skolvä- Prop.1993/94:100 sendet (- inkl. prisomräkning). (2) Bil. Enligt förordningen (SKOLFS1991:15) om försöksverksamhet med förberedande dansundervisning i grundskolanfår sådan undervisning anordnas på mellan- och högstadier iStockholm, och . har sådan undervisning bedrivits iStockholm och särskilt statsbidrag lämnats fill verksamheten. Från och med innevarandebudgetår har verksamheten kommif igång i och särskilt statsbidrag lämnasockså till kommun. Eftersom dansutbildning nu startas i , börstatsbidrag lämnas också till denna kommun fr.o.m. /95. Anslagethar därför räknats upp med . Regeringen kan dock intebiträda förslag om höjning av statsbidraget fill kommunfr.o.m. Regeringen konstaterar medtillfredsställelse att verksamheten med sysselsättningsskapande åtgärder igymnasieskolan och komvux verkar ha haft avsedd effekt. Den större omfattningeninnevarande läsår kan delvis förklaras av att kommunerna erhöll besked omåtgärderna än året före, vilket gav bättreplaneringsförutsättningar. Vad gäller medel för sysselsättningsskapandeåtgärder under /95 hänvisas till vad som anförts i inledningenfill denna huvudtitel (avsnitt 5). 11. till Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet för /95 anvisar ettförslagsanslag på . 1992/93 Utgift 28 390 867 1993/94 Anslag 30284 000 1994/95 Förslag 31058 000 Verksamheten regleras i skollagen(1985:1100), i sameskolförordningen (1967:216) och i förordningen (SKOLFS1991:23) om försöksverksamhet med sameskola i . Utbildningen vid sameskolan har somövergripande mål att ge samers barn en utbildning med samisk inriktning som iövrigt motsvarar utbildningen t.o.m. årskurs 6 i . Vid sameskolan sker undervisning påsvenska och samiska. Ämnet samiska förekommer i samtliga årskurser. Sameskolor finns i ,, , och . I anordnas sameskola påförsök. Integrerad samisk undervisning i grundskolabedrivs vid Prop. 1993/94:100 i , ,, , , Bil. 9 , och Åre kommuner. Sameskolorna leds av en styrelse, vars kansli är förlagttill . Från anslaget utgår även bidrag till Samernasfolkhögskola. Skolverkefs resultatredovisning innehåller endast uppgiftom elevantalet perioden /93 - 1996/97. Elevantalet vid sameskolornauppgick /93 till 115. Antalet lärartjänster var 18, övrig personal13,7 tjänster och kanslipersonal 6,5 tjänster. I den integreradesameundervisningen deltog 124 elever /93. fördjupade anslagsframställning innebär ihuvudsak följande: föreslår attsameskolsfyrelsen tilldelas medel för dels ökade hyreskostnader, dels ökade resurser inom skolledning och under visning samt för anställning av fritidsledare/fritidspedagog (kr). Till Samernas folkhögskolaföreslås en ökning av bidraget ( + ). De övergripande målen för bör ligga fast. Ramanslag 1994/95 () har granskat årsbokslutet förSameskolstyrelsen avseende /93. Enligt RRV:s bedömning ärbokslutet rättvisande. Bokslutet visar att kostnaderna väl ryms inom anslaget. Någon bedömning av effektiviteten iverksamheten har inte kunnat göras eftersom underlag för sådan prövning saknas. Deövergripande målen för sameskolorna bör Ugga fast. För sameskolorna har infeutarbefats några resulfafmåu för att göra nödvändiga analyser av skolornasresultat eller mäta effektiviteten i verksamheten. Sameskolstyrelsen börpåbörja ett arbete för att utveckla sådana mått. bör stödja styrelseni arbetet. Sameskolstyrelsen bör vidare lämna en fördjupadanslagsframställning för /97. skall yftra sig överdenna. Först därefter avser regeringen pröva om annan ordning skall gälla föravlämnande av anslagsframställning för sameskolorna och Samernas folkhögskola. Elevantalet vid sameskolorna beräknas i stort settvara oförändrat 1994/95 jämfört med förhållandet /93. En ökningberäknas av antalet elever i den integrerade samiska undervisningen. Enligt regeringens mening bör verksamheten vidvardera sameskolorna och Samernas folkhögskola bedrivas inom nuvaranderesursramar för respektive verksamhet. Det får ankomma på Sameskolstyrelsen attgöra erforderliga prioriteringar inom ramen för tilldelade medel.