prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En följd avde negativa erfarenhetema i samband med är att Världsbankenför närvarande genomför en översyn av samtiiga världsbanksprojekt som medförbefolkningsomflyttningar. En annan utvärdermgsrapport, publicerad avVärldsbankens oberoende utvärderingsenhet , visade påbehovet av förbätaad övervakning av projekt med miljöeffekter och särskUdamiljökomponenten stöder aktivt arbetet på att stärka konttollen bl.a.genom att riktiinjer på miljöområdet följs. För att skydda miljön och stödja en hållbarutveckling i medlemsländema bildades under en särskildavdelning under ledning av en vicepresident. avser att bevaka att dennya avdelningens heUietssyn - dvs. att miljön utgör en integrerad del avutvecklingen - får genomslag i låneprogram. finansieras genom bidrag från medlemsländeraa.Den senaste, och tionde s.k. påfyllnaden, avser den tteårsperiod som började 1993och uppgår tUl ca 18 miljarder US doUan har utfäst att under de tte åren bidra medtotelt drygt 2,8 Prop. 1993/94:100 miljarder kronon Beloppet skall erläggas som skuldsedlar vilka Bilaga 4 deponeras i . Utöversamma andel som vid den monde påfyllnaden dvs. bidrar med ca 7,5mUjoner kronor som dragningar på skuldsedlama sken Budgeteringssystemet för de svenska bidragen tillIDA ändrades /92. anslås endast ett belopp svarande motIDA:s beräknade dragningar på skuldsedlama under det aktaella budgetåret.Eftersom dragningama under tidigare påfyllnader kommit att fördelas på ca tioår har reserver byggts upp under tidigare påfyllnadspericxler. Den nyabudgeteringstekniken innebär att inga nya reserver byggs upp och att de gamlastegvis fÖrsvinnen har i några fell beslutet att delar avoutayttjade skuldsedlar tillfälligt fått användas för andra angelägna cx;hoföratsedda önskemål (i cenöal- och cx;h f d. och förkatesöofinsatser). Under budgetåren 1990/91, 1991/92 och 1992/93 har 620miljoner kronor, avseende täckning för tidigare lagda skuldsedlar fram till ochmed den åttonde påfyllnaden, tillfälligt tegits i anspråk för sådana särskildainsatsen Dessa medel måste successivt budgeteras for , så att täcknmg finnsnär dragning på tidigare gjorda åteganden skall ske. Återläggningen måste avslutes senast budgetåret1998/99 dvs. siste året för dragningar på 8. Regeringens avsUct är attbörja denna process /95 och att fördela återstående belopp på defyra kommande budgetåren. Under /95 kommer det andraårsbidraget till 10 att erläggas. Dragningarna sker över en åtteårsperiod.Det budgeterade beloppet fördelar sig sålunda på 251 miljoner avseendeförväntede dragmngar under 9, 262 miljoner avseende förväntede dragningarunder 10 samt 112 miljoner avseende den förste återläggningen av de medelsom tillfälligt tegits i anspråk för andra angelägna insatser. Regeringen beräknar /95 avseende bidrag tUl Intemationellautvecklingsfonden (). Imemationellafinansieringsbolaget (IFC) IFC:ssyfte är att främja ekonomisk utveckling i genom att stödja privatemvestermgan mål ligger väl i Imje med det svenska biståndspolitiska måletatt främja utveckling i den private sektom. Den ökade betoningen av de private investermgamasroll för länders utveckling har lett tUl att IFC:s verksamhet expanderatbetydligt. Sedan IFC bildades har lånats ut tillöver 11 000 företeg i drygt 100 länder. Det har visat sig svårare att finnalämpliga projekt i än på övriga kontinenter Ansöängningar pågåremellertid för att, bl.a. via Development Facility (APDF) ochAfrican Management Service Cooperation (AMSCO), öka IFC:s verksamhet i . Inom IFC:s ram finns dessutom ett ökande antelspecialverksamheter som finansieras med biståndsmedel och övervakas direkt eller mdirekt - genomSWEDECORP BITS eller SIDA. Detta gäller APDF, AMSCO, Prop. 1993/94:100 () och Polish Business Bilaga 4 AdvisoryService (PBAS) samt stöd till IFC:s verksamhet via en fond som hanteras avBITS. För att få störste möjliga genomslagskraft för det svenska näringslivsbiståndetansvarar UöUcesdepartementet för samordningen av dessa insatser medan berednmgoch uppföljning av insatser i främst sker genom . Det betydande antel nya medlemsländer som befinnersig i en övergångsfas mellan planekonomi och fungerande marknadsekonomi kommeratt ytterligare öka behovet av det stöd som kan erbjudas av IFC. Efter den senaste allmänna kapitelökningen 1991 med1 miljard US dollar och en särskild kapitelökning på 150 nuljoner US dollar1992 för att möjliggöra för de nya medlemsländema att teckna andelar är IFC:saktiekapitel nu uppe i . andel i den allmännakapitelökningen är dvs. 11,7 miljoner US bidrag skallmbetelas . Det förste bidraget betelades /93. Regermgen beräknar /95 under denna budgetpost. Anslag 1993/94 Förslag 1994/95 Afrikanska (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiska utveckluigsfonden (AsDF) Fonden för särskild verksamhet (IDB/- AfrUcanskautvecklingsbankens mål är att främja ekonomisk utveckling och sociala framsteg i medlemsländema i AfrUca. Under 1980-telet har sttävan mot att nå dette mål tegit sig uttryck i en kraftigt ökad utiånings- volym och en allt bredare verksamhet. Denna inrUctes nu inte enbart mot öaditionell projektfinansiering uten i hög grad även mot områden som fettigdomsbekämpning, miljö samt kvinnans roll i utvecklingsprcx:essen. AfDB:s breda utvecklmgsperspektiv kan därmed sägas vara väl eteblerat. har det stått klart att den utökade och breddade verksamheten i banken inte följts av en motsvarande öknmg av långiv ningens totela utvecklmgseffekten har som grand bl.a. en tveksam kvalitetsnivå i genomförandet och en överdriven utlåning till icke kreditvärdiga medlemsländer. Dessa förhållanden har också bidragit till 106 eni vissa avseenden oroväckande försvagning av bankens finansiella verkar tillsammans med andra medlemsländerför att banken 4 bätae skall kunna kombmera sma båda roller somutvecklings- och finansinstitation. För att dette skall ske krävs att dengenomgår en konsolidermgsprocess där de olUca och delvis motsttidiga krav somställs på utiåningsvolym, kvalitet (K;h finansiell styrka jämkas samman i enverksainhet på rimlig nivå. Särskilt vUaiga är de diskussioner som förs omåtgärder syftande till att stärka bankens finansiella ställning, bl.a. genom enökad reservuppbyggnad (x:h en minskning av bankens låneportfölj i ickekreditvärdiga länden I dessa diskussioner spelar , tillsammans medövriga nordiska länder, en aktiv roll. Bland vUaiga frågor bör även nämnas den rapport omintegration i södra som banken tegit fram med hjälp av finansiermg frånde nordiska ländema. Rapporten förväntes få stor betydelse för de kommandeårens diskussion om utvecklmgen i regionen (x;h arbetet med lansering ochuppföljning av dess rekommendationer bör därför följas noga under det kommandebudgetåret. fiillgjorde under budgetåren 1987/88 till1991/92 sma finansiella åteganden i enlighet med överenskommelse om den senastekapitelökningen i banken. Då en ny ökning av bankens kapitel kan bli aktaelltidigast vid utgången av 1996 foreligger inget medelsbehov underdenna anslagspost. Densenaste mteraationella överenskommelsen om en resurspåfyllnad i AfrUcanskautvecklingsfonden (AfDF) slöts i febraari 1991 och innebar att givarsamftmdetställde ca till fondens förfogande somprincipema för verksamhetens inrUctning festställdes.Dessa principer innebar att fettigdomsbekämpning gjordes till fondensövergripande mål, bl.a. genom en prioritermg av insatser mom områden somutbUdning, primärhälsovård, befolkmngsprogram samt främjande av fettigabefolkningsgmppers prcxiuktivitet. Även miljö, kvinnans roll iutvecklmgsprocessen samt gott styrelseskick ("gcxxl govemance") ladesfest som prioriterade verksamhetsområden. Fördelmngen av fondens medel mellanolUca låntegarländer beslöts ske i enlighet med en löpande värdering av dessaländers förmåga att uppnå resultet i enlighet med vissa kriterier avseendeekonomisk politUc, resursfördelning och miljömässigt hållbar utveckling. AfDF:sverksamhet styrs därmed av principer vilka överensstemmer väl med den svenskasynen på AfDF:s roll i regionen lUcsom med allmäna svenska biståndspolitiskaprioritermgar cx;h kriterier för fördelning av biståndsmedel. genomförde givarländeraa en s.k.halvtidsöversyn av den innevarande påfyllnadsperioden i fonden. Denna visade att utform ningen av utlåningsprogrammet på det hela teget följer de givna riktlinjeraa, men att förbätamgar krävs på vissa vUaiga områden. gäller särskilt kvaliteten i genomförandet av enskUda projekt samt "' överensstämmelsen mellan dessa och övergripande prioriteringar i Prop. 1993/94:100 respektive låntegarland. , tillsammans med övriga nordiska Bilaga 4länder, verkar aktivt i för att de påtelade bristeraa iverksamheten skall åtgärdas och fondens prioriteringar därmed fullt utåterspeglas i utiåningsprogrammet. Förhandlmgaraa om en ny påfyllnad av AfDF:sresurser (ADF VII) inleddes . Dessa har bekräftat att fondenhar en mycket vUaig roll att sörja för utvecklingsfinansiermg i de mångaafrikanska steter som mte har en tiUräcklig kreditvärdighet för att kunnaerhålla lån på kommersiella vilkon Det råder enighet bland givarländeraa om attdet ramverk för verksamheten som lades fest i den förra påfyllningen (ADF VI), och som anger fettigdomsbekämpmng som det övergripande målet, ihuvudsak skall utgöra granden även for ADF VII. Förhandlingen handlar därför ihög grad om att vidareutveckla dessa rUctiinjer cx;h inte minst att hittamekanismer för att försäkra sig om en högre kvalitet i genomförandet avutiåningsprogrammet. Mot ovanstående bakgrand anser regermgen att det ärmycket vUaigt att delter aktivt i förhandlingama om en resurspåfyllnadi AfDF. Om dessa leder till en slutiig överenskommelse med ett ur svensksynpunkt tillfredsställande policyinnehåll synes ett bibehållande av dennuvarande svenska bidragsandelen (4,) vara eftersöävansvärd. Diskussionernahar dock ännu inte nått ett sådant skede där det är möjligt att te StäUning tillden beloppsmässiga storleken på ett svenskt bidrag och det är heller intettoligt att något bidrag kommer att behöva utbetelas under det kommandebudgetåret. För /95 föratses således inget medelsbehov underdenna analyspost. Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) och den Asiatiska utvecklingfonden (AsDF) Asiatiskautvecklingsbanken skall främja ekonomisk (x;h social utveckling imedlemsländema i och . Under senare delen av 1980-telethar verksamheten alltmer inrUctets mte bara på ekonomisk tUlväxt uten även påfettigdomsbekämpning, främjande av kvmnors roll i utvecklingsprocessen,utvecklmg av de mänskliga resurserna och en miljömässigt hållbar utvecklmg. pågående förhandlingen om den Qärde ökningen av bankens kapitel harkvalitetsfrågan kommit att hamna allt mer i fokus. Att öka kvalitén genom helaprojektprocessen och därmed öka utvecklmgseffekteraa av långivningen är bankensfrämste mtema mål. och de övriga nordiska länderaa har aktivtmedverkat i breddmngen av bankens verksamhet och det finns numera god överensstämmelsemellan de svenska biståndsmålen cx;h de mål som AsDB har eteblerat för sinverksamhet. har en ny ökning avbankens kapitel förberetts. Riktimjeraa för det svenska agerandet är att verka för en kapitelökning som till storleken tillåter bankens verksamhet att växa med kvalitet genom hela utlåningsprocessen och som försäkrar ett finansiellt ° suntUtayttjande av medlen. En annan sttävan är att bätae mtegrera de Prop.1993/94:100 bredare utvecklmgsmålensåsom t.ex. fettigdomsorientering och miljö i Bilaga 4 all utiånmgsverksamhet, ienlighet med de mål som slogs fest vid den femtepåfyllnaden av den asiatiska utvecklingsfondens resursen För att möjliggöra dennamtegration baseras bankens planerade aktiviteter på en samladsöategi för varje låntegarland. I dette sammanhang har tillsammans med de övriganordiska länderaa särskilt arbetet för att ge befolknings- ochkvmnofrågoma större uttymme i verksamheten. Som ett led i förhandlmgaraa om kapitelökningen harorganisationen att kutma tiUgcxiose behoven av söategiskplanering. En enhet för sociala frågor har bildats med ansvar för integrationav de tvärgående frågoma i bankens verksamhet. De finansiella riktlinjema harreviderats och gcxlkänts av styrelsen. För att klargöra kvalitetsaspektema avbankens långivmng har en uttedning tUlsatts, vars slutsatser ännu mte harpresenterats. Under budgetåret kommer följande frågor attsärskilt uppmärksammas, nämligen att konsolidera de åtgärder som har vidtegitsför att stärka banken som utvecklingsinstitation och att säkraresurstillförseln genom en ny kapitelökning. Uttedningen om kvalitetsaspekteraatx;h dess återverkningar i orgaiusationen kommer att följas upp lUcsom bankensarbete med befolknings- och kvinnofrågorna. Det är ttoligt att det förste bidraget tillkapitelökningen i den Asiatiska kommer att infalla underbudgetåret. bidrag förväntes rymmas inom för ändamålet redan avsattemedel. För /95 föreligger således inget medelsbehov under dennaanslagspost. Regeringen beräknar att det öedje årsbidraget avfyra till den Asiatiska utvecklingsfonden under budgetåret uppgår till 115miljoner kronon Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB/FSO) Verksamheteni InteramerUcanska () har i hög gradstyrts av målsättaingen att främja den pågående straktaranpassnmgen i delatinamerUcanska länderaa och inrikte en betydande del av utiåningentill förmån för fettiga befolkningsgrappen Verksamheten har också präglats aven väsentiig satsning på en mtegration av miljöfrågor i all utiåning. IDB offentliggjorde en oberoendeutvärdering av bankens verksamhet ("Report of the Task Force on PortfolioManagement"). Rapportens övergripande slutsats var att IDB har etebleratsig som den ledande utvecklings- och finansieringsinstitationen i ,med en verksamhet, både vad gäller resursöverförmgar och dialog med låntegaraa,som är centtal för att hjälpa de latinamerUcanska medlemsländeraa att uppnå smautvecklingsmål. Rapporten drog vidare slutsatsen att bankens vUaigaste uppgiftnu är att fäste mer systematisk uppmärksamhet vid genomförande cx:hkvalitetsfrågor i syfte att ytterligare förstärka verksamhetensutvecklingseffekten Förhandlmgarom en ökning av bankens kapitelbas och en resurspå- fyllnad i fonden förkoncessionen utiåning (FSO), påbörjades Prop. 1993/94:100 1993 cx;hberäknas kunna slutföras . Förhandlmgaraa har BUaga 4 visatpå en tämligen bred enighet om vilka prioriteringar som skall styraverksamheten . Fattigdomsorienteringen bör styraverksamheten på ett övergripande plan. Särskilt vUaigt anses det cx;kså varaatt bankens utiåning (x:h dialog med låntegaraa koncenöeras tUl insatser i desociala sektorerna, på miljöområdet samt till en moderaisermg avprcxluktionsstrakturer och offentiig verksamhet. En ytterligare fråga iförhandlmgaraa rör fördehiingen av kapitel och inflytande mellan bankens olUcamedlemsländer, där och de latinamerUcanska länderaa varit de heltdominerande. , lUcsom flertelet s.k. icke-regionala medlemmar, hävdarhär att en ökad kapitelandel för denna grapp av länder skulle stärka bankenskaraktär som multilateral institation och ha en positiv inverkan på bankensverksamhet. Vidare skulle denna grapps möjligheter att effektivt hävda sinainöessen cx;h prioriteringar öka genom en sådan förändrmg av kapitelstraktaren. Det är natariigt att omfattningen av ett svensktdeltegande i den kommande kapitelökningen i IDB görs avhängig i vUken mån denslutiiga överenskommelsen kan sägas överensstämma med svenska biståndspolitiskamöessen. Däratöver måste bidraget bestämmas utifrån en bedömning av i vilkenmån en eventaellt förändrad kapitelstraktar kan underlätte för attutöva inflytende och driva frågor av särskilt svenskt inöesse i institationen.En bibehållen eller något ökad svensk andel av det totela kapitelet, vUken förnärvarande uppgår tUl , synes i dette skede av förhandlingama kunnamotiveras. Mot denna bakgrand, och med hänsyn tegen tillsvenska åteganden i tidigare kapitelökningar, uppskattar regeringenmedelsbehovet /95 till 18 miljoner kronon Nordiskautvecklingsfonden (NDF) Anslag 1993/94 62 000 000 Förslag 1994/95 105 000 000 Nordiskautvecklmgsfonden (NDF) är en nordisk biståndsinstitation för finansiering avangelägna utvecklingsprojekt, som främjar ekonomisk (x;h social utveckling iu-länder och som är av nordiskt inöesse. Särskild vUa läggs vid projekt medpositiva miljöeffekten Utiåningen sker på mycket förmånliga vUlkor, motsvarandedem som erbjuds av . Fonden ger krediter endast i samfinansiering med andrafinansiärer, främst andra multilaterala finansieringsinstitationer som främjarekonomisk cx:h scx;ial utveckling i u-länden NDF:s verksamhet utvärderades av . Utvärdermgen gav en positiv bUd av verksamheten under den inledande HO femårigaförsökspericxien (x;h rekommenderade att fondens mandat Som ett resultet av utvärderingen Prop. 1993/94:100beslutede att fondens grandkapitel Bilaga4 skulle ökas från 100 miljoner SDR tUl 250 miljoner SDR. De nordiska ländemabidrar i enlighet med den nordiska fördelningsnyckeln där den svenska andelenuppgår tUl av det totela kapitelet. TUl fonden har mbetelats 90 miljoner SDR.Den svenska andelen av det äimu inte inbetelade kapitelet uppgår tUl 59,7miljoner SDR vilket med dagens växelkurser motsvarar ca 700 miljoner kronon NDF:s verksamhet ligger väl i Imje med de svenskabiståndspolitiska målen. De mjuka kreditvillkoren gör fonden till ettvärdefullt insttiiment i synnerhet i fettigare länder. Fattigdomsbekämpning,miljöhänsyn och sttävan att förbätaa kvinnors ställmng är vUaiga prioriteringari kreditgivningen. NDF har snabbt eteblerat ett gott samarbete med andra multUateralafinansieringsinstitationer och på dette sätt bidragit tUl den nordiskaprofileringen i dessa vUaiga institationer. Regeringen beräknar medelsbehovet för budgetåret1994/95 tUl 105 mUjoner kronon Budgetåret1993/94 O Budgetåret1994/95 O ,som tillkom i slutet av 70-telet, är en ovanlig organisation av i huvudsak tvåskäl. Det ena är att ansvaret för de finansiella resursema skall delas av OPEC-och OECD-länden Det andra är att fettig-domskriteriet är tydligt inskrivet iorganisationens stedgan Huvudmålsättningen är att hjälpa de fetagaste delamaav befolkningen i de fettigaste ländema att höja sin levnadsstendard genom bl.a. ökad jordbraksprcxiuktion. Insatsema präglas av småskalighet och innovation. Då oljeprisema sedan 70-telet sjunkit, har dennaform av globalt biståndssamarbete Nord-Syd utsatts för allt störrepåfrestningar. Fördelningen av den finansiella bördan har alltid varitkärafrågan i varje kapitelpåfyltaad (x;h medfört minskade resurser för IFAD.OlUca metoder har använts för att kringgå problemet med bördefördelning. a.har ett särskUt program för AfrUca inrättets som finansieras med frivUligamedel. Till dette har inte minst cx:h andra nordiska länder bidragit. inrUctning av verksamheten har sammanfallitväl med svenska biståndpolitiska målsättningar. Det råder stor efterfrågan påorganisationens tjänster och den anses allmänt vara välskött cx;h bedriva sinverksainhet effektivt. ttedje kapitelpåfyllnad avsåg perioden1990-1992 och uppgick till . Den svenska andelen var 140mUjoner kronor, eller av den totela påfyllnaden. Förhandlmgar om en Qärde kapitelpåfyllnad inleddesunder . Påfyllnaden avser pericxlen 1994-1996. En nivå på 600 nuljoner US dollar i påfyllnad har bettaktets som både nödvändig cx;h realistisk. 8 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Förhandlingaraa bröt docksamman sedan nyckellandet på Prop. 1993/94:100 OPEC-sidan,, överraskande klargjort att man endast var Bilaga 4 villigt attbidra med en tiondel av det bidrag som man gav under den öedje påfyllnaden.Försök att få till stånd en ändring av den saudiska hållnmgen har tills vidaremte givit resultet. framtid har härigenom kommit i ett osäkertläge. Orgamsationens högste organ, rådsförsamlmgen, väntes därför i januari1994 fette beslut om att tillsätta en kommitté med uppgift att uterbete förslagangående orgamsationens framtid. har ett gott finansiellt läge. Likviditetoch reserver bedöms räcka för finansiermg av verksamheten en bit in på 1995uten behov av påfyllnad. Därefter behövs dock tillskott om verksamheten skallkunna drivas vidare på ett meningsfiillt sätt. är det inte möjligtatt föratsäga vilka beslut som kan komma att fettes om organisationens framtid. Mot denna bakgrand bör beredskap hållas för ettsvenskt deltegande i en Qärde kapitelpåfyllnad i . Beredskapen bör omfatteinbetelning av ett förste årsbidrag under /95. För budgetåret1992/93 anslogs ett belopp om för avsett att täcka ettförste svenskt bidrag till fjärde kapitelpåfyllnad. En runligutgångspunkt bör vara att inbetelning av ett svenskt bidrag av sådan storlek kankomma att aktaaliseras under /95. Med hänsyn till den /93 liggande reservationen beräknar regeringen inte någotmedelsbehov för /95. Anslag 1993/94 45 000 000 Förslag 1994/95 150 000 000 Sverigespelade i UNCED-processen (om miljö och utveckling) enframttädande cx;h pådrivande roll. bör även i uppföljningsarbetet,såväl inom landet som internationellt cx;h i biståndet driva en aktiv cx;höovärdig politUc. har utvecklats i regeringens UNCED-proposition. Miljöinsatser i det intemationella samhället efterUNCED präglas och måste präglas av det synsätt som manifesterades i bl.a.Riodeklarationen. innebär att miljöhänsyn niåste mtegreras i allutvecklmgsverksam-het. Miljö är ingen sektor i sig. Under denna anslagspostfinansieras vissa riktede multUaterala bidrag till särskilda mUjöfonder ochprogram. Den globala mUjöfacUiteten (GEF) finansierarinsatser mom områdena globala klimatförändringar, söatosfäriskt ozon, biologisk mångfeld samt intemationella vatten. Förhandlingar pågår for närvarande för att omsttiiktarera fonden och dess styrsystem i en effektivare rUctning. Förhandlingama inom GEF och uiom ramen för de båda globala 112 konventioneraa, klimaticonventionen cx;h den biologiska mångfelds- konventionen,syftar också till att underlätte för feciliteten att fimgera Prop.1993/94:100 som finansiell mekanism för båda. kommer att medföra behovför Bilaga 4 en substentiell påfyllnad. Påfyllnadsförhandlingar pågårparallellt med omstraktarermgsförhandlingarna med sUae på en påfyllnad av 15-20miljarder SEK på en tteårsperiod, dvs. en dryg fördubbling. Monöealprotokollet är ett avtel som förbinder dessparter att genomföra en avveckling av ozonnedbrytende ämnen. Protokolletsmultilaterala fond finansierar u-länderaas deltegande i avvecklmgsprogrammet.Allt fler ansluter sig tUl protokollet vilket ökar behovet av resursenEn öknmg av fondens totela storlek tUl det dubbla är ett resultet avförhandlingar vid årets möte. förväntes här bidra med samma andel somtidigare. Monttealprotokollets multilaterala fond harfungerat , från början på interimsbasis cx:h som permanentfinansieringsmekanism. Tiden är dock hittUls för kort för någon rUaigutvärdering. Fondens användnmg tycks dcx:k visa på en utveckling i rättrUctning om än i långsammare tekt än förväntet. SIDA:s arbete inom ramen för det multilateralamUjöanslaget har haft en inrUctning som stämmer med den som uttryckts iUNCED-arbetet. SIDA:s multilaterala insatser t.ex. mom ramen för FAO,UNSO/UNDP, WHO, IMO, , regionala banker och ärlångsiktiga satsningar som kräver kontinuitet och visar på tUlfreds-stellandeinriktning. Den mteraationella målsättningen inom FN-systemetär att alla länder långsiktigt skall söäva mot en hållbar utveckling. För attu-länderaa skall kunna genomföra åteganden som gjordes i krävs, föratomegna resurser från ländema själva, cx:kså nya och additionella resurser fråndet mteraationella samfundet. medför ett ökat behov av bistånd inomområdet. I FN-systemet hålls /94 fleraförhandlingar som kommer att kräva aktiva biståndsinsatser under det kommandebudgetåret. gäller exempelvis de interaationella konferenserna om små öarsom är cx;h deras hållbara utvecklmg, havsresurser (x;h vandrandefiskstim, förhandlingar inför en konvention mot ökenspridning (under svensktordförandeskap) samt konferenser med anknyttiing tUl FN-systemet momkustområdesförvaltning och inom dricksvatten cx;h sanitetsområdet. FN-systemets reaktion på UNCED har genomsystemttöghet skett långsammare än vad man på vissa håll förväntet sig.