prop · GH03205 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringen anser att parterna bör ges en sådanmöjlighet. Enlandstingsfri kommun svarar för såväl hälso- och sjukvården som socialtjänsteninom kommunen. Avser en sådan kommun att tillsammans med den berördaförsäkringskassan bedriva försöksverksamhet, iiied finansiell samordning, börparterna - för att ha möjlighet att välja att endast genomsamverkansavtal skall delta i försöket -kunna förlägga ledningsansvaret förförsöksverksamheten till kommunen. Ett sådant undantag bör därför få görasfrån principen att ledningsansvaret för försöksverksamheten skall förläggastill ett från parterna fristående ledningsorgan. Eftersomdet är fråga om en tidsbegränsad försöksverksamhet bör i möjligaste mån redan befindigaregler användas som förebild för en reglering av en ny gemensam organisationför ledning av aktuell försöksverksamhet. Närmast i fråga kommer dåkommunalförbundslagen som dessutom kommer att gälla för det fall parternaväljer att förlägga ledningen av försöksverksamheten till ett kommunalförbund.För att begränsa lagstiftningen vad beträffar en ny offentligrättsligorganisation bör dock endast kommunalförbund med direktion tjäna som förebild. Dåen allmän försäkringskassa har ett annat budgetår än kommun och landsting ochdå styrelsens ledamöter i en försäkringskassa har annan tjänstgöringstid änledamöter i kommun- och behöver exempelvis bestämmelserrörande val och tjänstgöringstid utformas på annat sätt än ikommunalförbundslagen. Bestämmelser som rör myndighetsutövning behövs inte fördet nya ledningsorganet, eftersom detta inte avses få handha uppgifter av denarten. Ettför huvudmännen gemensamt från parterna fristående ledningsorgan innebär somnämnts att en offentiigrättslig organisation av en ny typ skapas. Regeringenanser att ett sådant nytt ledningsorgan, med hänsyn tagen till dess karaktäroch organisation, kan benämnas beställarförbund. En stor del av dess uppgifterkommer att avse beställningar enligt tidigare beskriven beställar-utförarmodelloch kommunalförbundslagens bestämmelser föreslås somförebild för organisationen. Regeringensförslag: Den som bedriver försöksverksamheten får utföra vissa uppgifter ochfatta vissa beslut rörande de medel som tillförts försöksverksamheten och somannars åligger någon av de samverkande parterna. Detta skall dock endast gällauppgifter och beslut som inte direkt rör enskilda. Oavsetthur ledningen av försöksverksamheten organiseras skall medlemmar i den kommunoch det landsting som deltar i försöksverksamheten kunna överklaga beslut avledningsorganet enligt de regler som finns i 10 kap. kommunallagen. Eventuellatvister mellan de samverkande parterna liksom mellan ledningsorganet och eneller flera av de samverkande parterna skall däremot prövas enligt lagen (1929:145)om skiljemän. Arbetsgruppensförslag överensstämmer med regeringens utom när det gäller rätt att överklagaett beslut av ledningen för en försöksverksamhet. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser uttalar sig inte uttryckligen i frågan om vilkauppgifter som skall utföras av den som bedriver försöksverksamheten. Fleraställer sig dock positiva till gemensam planering, prioritering, upphandlingoch finansiering inom de tre sektorerna. läns allmännaförsäkringskassa ansluter sig helt till arbetsgruppens förslag i denna fråga.Konkurrensverket förklarar sig dela arbetsgruppens uppfattning att de utförandeuppgifterna bör särskiljas från de beställande och anför att det, för attmotverka konkurrensproblem, är viktigt att hålla utförarenheten redovisningsmässigtoch organisatoriskt strikt åtskild från beställarfunktionen. kommunanför däremot att en fömtsättning för att åstadkomma en rationell styrning äratt man även kan prioritera och styra resurser praktiskt och konkret i dendagliga verksamheten. i län anför också att fördelarnaskulle bli större om möjligheten lill konkret samverkan gavs på handläggarnivå. Skälen för regeringensförslag: Syftet med en finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso-och sjukvård samt socialtjänst är att med tillämpning av en helhetssyn samordnaresurser från dessa sektorer för att därigenom få till stånd ett effektivareutnyttjande av dessa. Ekonomiska resurser från respektive område skall därförkunna tillföras ledningsorganet för försöksverksamhet med finansiellsamordning. Regeringen anser att ledningsorganet skall ha ansvaret för alttäcka kostnaderna för de verksamheter parterna beslutat skall ingå i försöketoch som ligger inom ramen för de ekonomiska resurser de tre parterna ställt Vi anser vidare att ledningsorganet Prop. 1993/94:205 skall hauppgiften att besluta om mål och riktlinjer för berörda verksamheter samtplanera, prioritera, upphandla och finansiera dessa. Därvid kan det bliaktuellt att, till ett fristående ledningsorgan, överlämna uppgiften attbesluta om kommunala och landstingskommunala taxor för tjänster som faller inomramen för ett försök. Samverkanpå tjänstemannanivå mellan de tre sektorerna kan ge positiva resultat. Ensådan samverkan kan dock i en gemensam organisation medföra svårigheter bl.a.rörande sekretess och överklagande. För att uppfylla syftet med en finansiellsamordning mellan parterna behöver inte heller ledningsorganet ha denna typ avuppgifter. Regeringen är därför inte beredd att i detta sammanhang föreslå attsamverkan i individuella ärenden skall ingå i den reglerade samverkan mellande tre sektorerna. Det kan emellertid fömtsättas att viss sådan samverkan kommeratt komma till stånd som en följd av föreslagen samordning, exempelvis genomatt olika projektgmpper bildas. All samverkan mellan tjänstemän och andra påolika myndigheter måste dock följa gällande regler i fråga om sekretess m.m. Socialstyrelsenanför i sitt remissvar att vid implementeringen av försöket bör särskildainsatser vidtas för främjande av samarbetet mellan de tre traditionellt sektoriseradeverksamheterna. Regeringen anser att berörda parter, när de inleder enförsöksverksamhet med finansiell samordning även, måste genomföra särskildainsatser för att en god samverkan mellan myndigheterna skall kunna uppnås iförsöksområdet. Föratt ledningsorganet för en försöksverksamhet med utökad finansiell samordningskall kunna utföra de uppgifter av mer allmänt styrande art som tidigarenämnts, måste det hos detta ledningsorgan finnas en bred och samlad kunskap ominvånarna och deras olika behov och förmånsrättigheter. Som Socialstyrelsenanfört behöver ledamöterna i ledningen, för att kunna uppfylla detta s.k.befolkningsansvar, ha god kunskap och erfarenhet av de ingåendeverksamhetsområdena. Ledningen måste också ägna tid åt att föra en dialog medinvånarna i försöksområdet, intresseorganisationer m.fl. samt att politisktutvärdera resultaten. Därvid är det, som bl.a. kommun, Göteborgsoch landsting och allmänna försäkringskassa påpekat,värdefullt om ledamöterna har en god lokal förankring. Ledningsorganetslegitimitet skall således vila på befolkningsansvaret. Genom sin kännedom ochkunskap om befolkningen i försöksområdet skall man planera för och prioriterabland verksamheter eller olika samverkansprojekt som utifrån vissa särskiltutsatta gmppers behov av vård, omsorg och rehabilitering kan anses mestnödvändiga att bedriva. Avkall får dock inte göras i fråga om befolkningenslagstadgade rättigheter till sådana tjänster och service eller tillkontantförmåner. Beställar-utförarmodellenskiljer på de förtroendevaldas roller som företrädare för medborgarna och somproducenter av service och tjänster. De förtroendevaldas uppgift är attbesluta om vad som skall utföras, av vem och på vilka villkor det skall ske.Därvid måste bl.a. allmänna behov och insatser vägas mot olika särintressen m.m.Med underlag söm beskriver behov ochutnyttjande av vård, omsorg och service och Prop. 1993/94:205 med en godkännedom om den lokala situationen avses ledningsorganet genom att träffa avtalmed vård- och servicegivare, tillse att invånarna får vård av god kvalitet pålika villkor och service av så hög kvalitet som möjligt samt att huvudmännensrehabiliteringsinsatser samordnas. Iökande utsträckning strävar kommuner och landsting efter att utsätta olikadelar av verksamheten för konkurrens. Det sker i huvudsak genom attkonkurrensen ökar mellan verksamhet i egen regi och privat entreprenadverksamheteller att konkurrensen ökar mellan olika utförare inom verksamheter i egenregi. Vi anser att ledningsorganets avtal med vård- och servicegivare därförskall kunna träffas med, förutom kommunen, och , privatautförare. Detta gäller dock enbart i den utsträckning de uppgifter som ingår iförsöksverksamheten får utföras av annan än de deltagande parterna själva. Ettledningsorgan för en trepartssamverkan avses alltså kunna fatta beslut somfaller inom hälso- och sjukvårdens, och försäkringskassanskompetensområden i den utsträckning besluten inte direkt rör enskilda. Härvidförutsätts för del att styrelse fattarett beslut om att överlämna viss beslutanderätt till ledningsorganet somdärmed får rätt att fuUgöra vissa uppgifter inom socialförsäkringarna, såsomatt fatta beslut i frågor av övergripande natur för rehabiliteringsarbetetinom försöksområdet eller i övrigt om allmänna åtgärder med syfte att begränsasocialförsäkringskostnaderna. Motsvarande beslut fömtsätts fattas avlandstings- respektive kommunfullmäktige. Därigenom får ledningsorganet ocksåmandat att fullgöra övergripande ledningsfunktioner inom hälso- och sjukvårds-ochsocialtjänstområdena. Enförsöksverksamhet med ett från parterna fristående organ får emellertid intemedföra någon inskränkning i parternas ansvar för de angelägenheter som berörsav försöksverksamheten. Exempelvis stadgas i socialtjänstlagen att kommunen hardet yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och denhjälp som de behöver. Detta innebär att det förhållandet att en kommun beslutaratt, med stöd av en försökslagstiftning, överföra samtiiga eller större delenav de ekonomiska resurserna avsedda för till ett lokalt ledningsorganför socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst inte får medföra attkommunens yttersta ansvar kan sättas ur spel. Om en enskild person som vistasi kommunen är berättigad till en viss förmån enligt socialtjänstiagen skallkommunen även i den föreslagna försöksverksamheten vara skyldig alt meddeladen oavsett vad som avtalats om socialtjänstbudgeten. Vadsom i annan författning föreskrivs för kommun, landsting och allmän försäkringskassaoch som gäller angelägenhet som berörs av försöksverksamheten skall också gällaledningsorganet för denna verksamhet. För landsting och kommuner gäller därvidden allmänna kommunala likställighetsprincipen. 1 kommunallagen sägs atllandsting och kommuner skall behandla sina medlemmar lika, om det inte finnssakliga skäl för något annal. Denna princip kommer även till uttryck i hälso- och sjukvårdslagen,där det sägs att det övergripande målet för Prop. 1993/94:205 hälso- ochsjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Föralt säkerställa lagstiftningens krav på lika behandling och vård på likavillkor anser regeringen alt det är av yttersta vikt att likställighetenbeaktas av ett ledningsorgan för hälso- och sjukvård, socialtjänst och socialförsäkringi samband med överväganden alt styra ekonomiska resurser till vissa särskildagrupper, bl.a. till grupper i arbetsför ålder. Försöken får generellt inte innebäraatt vårdtillgången för befolkningen i övrigt minskar till följd av attverksamheten inriktas mot vissa målgmpper. För att säkerställa hälso- ochsjukvårdslagens krav om vård på lika villkor måste konsekvenserna för olika patienlkategorierföljas noga i utvärderingen av försöken. Vadsom i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen sägs om avgifter skallgälla också i en försöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Bestämmelserom sekretess inom de aktuella områdena finns främst i 7 kap. sekretesslagen(1980:100). Inom såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst finns normalt en presumtionalt sekretess gäller för enskilds personliga förhållanden. En sådan uppgift fårdå endast lämnas ut om det står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men. För uppgifter inom denkommunala familjerådgivningen gäller normall absolut sekretess. För uppgift hosallmän försäkringskassa i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring m.m.gäller däremot huvudsakligen sekretess för uppgift om enskilds personligaförhållanden endast om det kan antas att den som uppgiften rör eller någonhonom närstående lider men om uppgiften röjs. Närsekretess gäller enligt sekretesslagen för en uppgifi som förekommer hos enviss myndighet får uppgiften enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen inte röjas förannan myndighet i andra fall än som anges i den lagen eller i lag ellerförordning till vilken sekretesslagen hänvisar. Sådana bestämmelser finns bl.a.i enskilda sekretessbestämmelser som 7 kap. 1 § femte stycket sekretesslagen. Ocksåi 14 kap. sekretesslagen finns bestämmelser som medger utlämnande av annars sekretessbelagduppgifi lill annan myndighet. I 1 § anges bl.a. alt sekretess inle hindrar alten uppgift lämnas till annan myndighet om uppgiftsskyldigheten följer av lageller förordning. Ett flertal sådana bestämmelser rörande uppgifter inomsocialförsäkring, hälso- och sjukvård samt socialtjänst finns i olikaförfattningar. Även enligt 2 och 3 §§ finns begränsade möjligheter att lämnaannars sekretessbelagda uppgifter till annan myndighet. Den förstnämndaparagrafen behandlar bl.a. uppgift som behövs hos annan myndighet för omprövningav beslul eller ålgärd av den myndighet där uppgiften förekommer eller förtillsyn över eller revision hos den myndigheten. Enligt 3 § får sekretessbelagduppgift lämnas till myndighet om det är uppenbart att intressetav att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som Prop.1993/94:205 sekretessen skall skydda. Denna bestämmelse gäller dock endast,såvitt nu är i fråga, uppgift inom socialförsäkringens område. Arbetsgruppenhar anfört att ett ledningsorgan för en försöksverksamhet bör ha uppgifter avmer allmänt styrande art och att det då inte kommer att ha behov av sekretessbelagdauppgifter. har med anledning därav anfört atl ledningsorganetsbehov av individuppgifter är svår atl fömtse och atl de parter som deltar iförsöket bör vara skyldiga att lämna även sekretessbelagda uppgifter tillledningsorganet om delta har behov av sådana uppgifter. Riksförsäkringsverketförklarar sig dela uppfattningen att ledningsorganet inte skall handläggaindividärenden, men menar att det inte kan uteslutas att även information avstatistisk karaktär kan vara av den arten att individuella förhållanden skulleröjas när del gäller så små verksamhetsområden som kan bli aktuella iföreslagen försöksverksamhet. Somtidigare anförts anser regeringen att ledningsorganet för en försöksverksamhetmed utökad finansiell samordning endast bör ha till uppgift att besluta om måloch riktlinjer för de verksamheter som ingår i försöket samt att planera ochprioritera mellan verksamheter eller olika samverkansprojekl och att upphandlaoch finansiera dessa. Uppgifter som direkt berör enskilda bör däremot liggakvar hos respektive huvudman. 1 likhet med arbetsgruppen finner vi attledningsorganet därmed inte kan anses ha behov av individuppgifter och att sekretessbelagdauppgifter inte bör få lämnas till ledningsorganet. Detta måste också gälla uppgifterav statistisk karaktär om de kan hänföras till individer. Regeringendelar också arbetsgruppens bedömning alt det saknas anledning att föreskrivasekretess för de uppgifter som ledningsorganet inhämtat. Visserligen börledningsorganet ha rätt att få uppgifter till stöd för sitt arbete frånparterna i den finansiella samordningen. Som sagts anser vi dock inte altledningsorganet behöver individrelaterade uppgifter, vare sig från parternaeller i övrigt, och någon rätt för ledningsorganet att inhämta sekretessbelagdauppgifter föreslås inte. Emellertid behöver, som arbetsgruppen anfört,sekretess i vissa fall gälla vid upphandling av tjänster m.m. Vad somföreskrivs i 6 kap. 2 § och 8 kap. 10 § sekretesslagen om sekretess för anbud m.m.och om sekretess hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftförhållandenför enskild som trätt i affärsförbindelse med myndigheten torde dock vara tillräckligt.Det saknas därför enligt regeringens bedönming också anledning att föreslånågon särskild reglering när det gäller sekretess för denna typ av uppgifterhos ledningsorganet. Närdet gäller samarbetet i individuella ärenden anför länsrätten i länatt det kan ifrågasättas om det inle borde öppnas en generell möjlighet atttill annan myndighet utlämna annars sekretessbelagda uppgifter inom denverksamhet som omfattas av arbetsgruppens förslag. Visserligenkan projektgmpper eller tillfälliga utförarenheter förväntas bli ett väsentligtinslag i en trepartssamverkan. Regeringen anser dock att det inte heller idetta hänseende bör göras några undantag från gäll- 3 1993/94. I den mån det kan bli fråga om gemensam- Prop.1993/94:205 ma diskussioner i individärenden måste den enskildes samtyckedärför inhämtas i enlighet med nuvarande sekretessregler. Närdel gäller beslut i angelägenheter som en kommun eller ett landsting handharoch för vilka det finns föreskrifter i annan författning än kommunallagen, finnsibland särskilda bestämmelser om överklagande. Exempelvis anges i 73 §socialtjänstlagen alt en socialnämnds beslut i vissa uppräknade frågor fåröverklagas hos länsrätten. Även i lagen (1991:1129) om rältspsykiatrisk vårdoch lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård finns särskilda bestämmelserom överklagande. Normalt saknas dock sådana bestämmelser för beslut inom hälso-och sjukvården. Fördet fall del inte finns någon annan bestämmelse om överklagande av ett beslutsom meddelats av en kommun eller ett landsting kan delta beslut överklagas hoskammarrätten enligt 10 kap. kommunallagen. Detta gäller framför allt beslut sommeddelats av fullmäktige eller som meddelats av en nämnd eller ettpartssammansatt organ och inte är av rent förberedande eller rent verkställandeart. Etl sådant beslut kan dock inte ändras. Det kan bara upphävas om någon ilagen angiven gmnd finns för detta. Inomsocialförsäkringen finns också särskilda regler om överklagande. När det gälleren allmän försäkringskassas beslut i ett ärende enligt lagen om allmänförsäkring anges exempelvis att detla får överklagas hos länsrätten såväl avenskild part som av (20 kap. 11 och 12 §§ nämnda lag).Någon bestämmelse om överklagande av ett beslut som fattats av en allmänförsäkringskassa men som inte rör ett visst ärende, finns däremot inte. Meden sådan begränsning som föreslagits vad gäller uppgifter som skall kunnahandhas av etl ledningsorgan för aktuell försöksverksamhet, tordeledningsorganet endast komma att fatta beslut som enskild annars kan överklagaenligt 10 kap. kommunallagen eller, särskilt om beslutet annars skulle hafattats av en allmän försäkringskassa, inte alls kan överklaga. Regeringenavser inte att begränsa denna överklaganderätt. En uppdelning i olika typer av beslulsynes emellertid också svår att genomföra. Vi anser därför att beslul avledningsorganet skall kunna överklagas av en enskild på samma sätt och på sammagrunder oavsett om beslutet normalt skulle ha fattats av kommun, landstingeller allmän försäkringskassa. För etl sådant överklagande bör bestämmelserna i10 kap. kommunallagen gälla. Rätt att överklaga ett beslut av ledningsorganetbör därvid tillkomma medlemmar i den kommun och del landsting som deltar iförsöksverksamheten. Arbetsgruppenansåg att också parterna i en försöksverksamhet borde kunna överklagaledningsorganets beslut när ledningen handhas av etl gemensamt ledningsorgan.Samtidigt föreslog gruppen att tvister mellan ledningsorganet och dem somdeltar i en försöksverksamhet skulle prövas enligt lagen (1929:145) omskiljemän. len påpekat kan det dåinte uteslutas att vissa frågor skulle kunna föras Prop. 1993/94:205 upptill bedömning enligt båda alternativen. Detta är inte lämpligt. Regeringenanser att eventuella tvister mellan de samverkande parterna är av denkaraktären att de bör prövas av skiljemän. Viss jämförelse kan därvid göras med4 kap. 9 § kommunalförbundslagen, enligt vilken tvister mellan medlemmar i etlkommunalförbund som rör förbundets lividation och upplösning eller en medlemsrätt till utträde ur förbundet skall handläggas enligt lagen om skiljemän. Äventvister mellan ledningsorganet och en eller flera av de samverkande parternabör prövas av skiljemän. Detta bör naturligtvis gälla oavsett vem som handharledningen för försöksverksamheten. Del bör dock betonas att aktuellförsöksverksamhet fömtsätter atl samverkande parter kan komma överens och attom denna fömtsättning brister i någon mer väsentlig fråga det torde blifråga om att upphöra med försöksverksamheten. Enförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkringssystemet, hälso-och sjukvården och får inte innebära några begränsningar vadgäller tillsyn inom nänrnda områden. Detta innebär att de regler som finns omtillsyn över berörda sektorer kommer att gälla även när en försöksverksamhetpågår. Tillsynenöver hälso- och sjukvården utövas av . För harSocialstyrelsen det centrala och länsstyrelserna det regionalatillsynsansvaret. Tillsynen över de allmänna försäkringskassorna skall enligtlagen om allmän försäkring utövas av . Socialstyrelsenoch kommer i det följande också föreslås få ansvar förden centrala administrationen av nu aktuell försöksverksamheten liksomuppföljning och utvärdering av denna. 6 Fastställandeav den finansiella ramen m.m. Regeringensförslag: Ärenden om medgivande alt bedriva försöksverksamhet bereds undermedverkan av och . Dessa myndighetersvarar också för den centrala administrationen av försöksverksamheten. Denfinansiella ramen, parternas resursandelar saml principer för fördelning avöver- och underskott utformas i samstämmighet mellan de tre parterna och eftersamråd med och . I samband med attregeringen ger medgivande till att bedriva försöksverksamhet godkännerregeringen dessa fömtsättningar för inledande av elt försök. Regeringen skallockså underrättas om ändringar av dessa fömtsättningar under ett pågåendeförsök. Antalet försök begränsas till fem. Försäkringskassansandel av finansiellt överskott eller underskott delas mellan staten ochförsäkringskassan. andel av ett över- eller ett underskottskall enbart avse den del som kan hänföras till förvaltning och högst ettbelopp motsvarande av de till ledningsorganet under försöksperiodenavsatta medlen från anslaget Allmänna försäkringskassor. Övriga delar av ettöverskott eller ett underskott för försöksverksamheten regleras för statens delvia anslaget Bidrag till sjukpenning och rehabilitering saml via statsbudgetensinkomstsida vad avser sjukförsäkringen. Arbetsgruppensförslag: I fråga om beredning av ärenden om medgivande till ett försök och dencentrala administrationen av försöksverksamhet stämmer arbetsgruppens förslagöverens med regeringens. Förslaget stämmer också i huvudsak överens medregeringens förslag när det gäller fastställande av resurser. Arbetsgruppen hardäremot inte lagt något förslag rörande fördelning av eventuella över- ellerunderskott som belöper på . anför att det bör övervägas om inte resursandelarna börfastställas i andra former än av de i försöket ingående parterna. Bohuslänsallmänna försäkringskassa anser att en försäkringskassas andel av eventuellaöverskott eller underskott skall delas mellan och staten. Skälen till regeringensförslag: Tillsynen över hälso- och sjukvården och utövascentralt av . Tillsynen över de allmänna försäkringskassornaskall enligt lagen om allmän försäkring utövas av Riksförsäkringsverket.Regeringen anser att och bör medverka iberedningen av medgivande att bedriva försöksverksamhet. Dessa myndigheter börvidare bl.a. medverka vid eventuella justeringar av den finansiella ramenunder försöksperioden. Med hänsyn till bl.a. dehöga krav på uppföljning och utvärdering som Prop.