prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — aviseringar speglardärmed inte på ett bra sätt den hyresnivå som gäller på lokalmarknaden.Myndighetemas resurser för lokaler under anslagen är dock fortfarande baseradepå underiag för prissättning och de hyresnivåer som gälldeunder slutet av 80-talet och . att frigöras förmyndighetema i takt med att gällande avtal löper ut om Prop. 1993/94:150inte en revidering av baserna i anslagen görs med utgångspunkt i nu Bilaga 1aktuella marknadsprisen Enarman utgångspunkt för en revidering av lokalkostnadsmedlen är att standardenpå lokaler varierar kraftigt mellan myndigheteraa och därmed också denmarknadsbaserade aviseringen från Byggnadstyrelsen som ligger till grand förberäkningen av myndighetemas anslagsbasen Det innebär att myndigheter med sammalokalbehov har olika mängd resurser som bas för sin lokalanskaffning. Detinnebär att de resurser som kan frigöras när myndighetema själva ansvarar försin lokalanskaffning kommer att fördelas ojämnt och vara beroende av vilkalokaler myndigheten har anvisats av . Även av dettaskäl bör en revidering av basen i lokalkostnadsdelen av anslagen göras. Revideringenbör basera sig på en modell med fyra komponenter: - behov av lokalyta per anställd eller annanvolymfaktor - antal anställda eller annan volymfaktor - bedömd marknadshyra i aktuell region - behov av ändamålsanpassning av lokalytan Förvissa unika ändamålsfastigheter som förvaltas av bördock det tidigare budgeteringssystemet fortsätta att gälla i de fall därmyndighetens verksamhet är helt integrerad med fastigheten. Genomatt basera budgeteringen av statens totala lokalanskaffningsbehov påovanstående komponenter bör resursema på ett tillfredställande sätt motsvaraden gällande prisnivån på den regionala lokalhyresmarknaden förändamålsenliga lokalen För myndigheteraa innebär modellen att en enhetligprincip ligger till grand för budgeteringen av basen i anslagen och därmed gertydliga föratsättningar för den egna lokalanskaffningen. Modellen innebär ävenatt myndigheteraa ges likartade föratsättningar att genom omförhandlingar, valav lokalisering och yteffektiviseringar frigöra resurser till verksamheten. Regeringenavser att ge i uppdrag att utifrån ovan beskrivnamodell ta fram ett underlag för budgeteringen av det totala utgiftsutrymmetsamt revidering av basen för myndighetemas anslag årsbudgetproposition. 8.5.3 Årlig omräkning av myndigheternas lokalkostnader Modellenför beräkning av basen för lokalkostnadsmedel i myndighetemas anslag sombeskrivits ovan är tänkt att användas vid övergången till en nybudgeteringsprincip och t.ex. vid en fördjupad prövning av nndighetens verksamhet.Den årliga omräkningen av lokalkostnadsmedlen i anslagen måste däremot påsamma sätt som för löner och övriga förvaltningskostnader vara baserad på dengenerella prisutvecklingen för dessa faktorer i landet. Detta för attmyndighetemas resurser inte automatiskt skall urholkas i takt med inflationen.Den årliga omräkningen avlokalkostnadema bör vara baserad på två huvudsakliga komponenten Prop.1993/94:150 Den ena är den allmärma prisutvecklingen eftersom merparten av deBilaga 1 kontrakt som tecknas är indexerade . De index somanvänds är t.ex. en viss andel av konsument- eller nettoprisindex. Den andra ärutvecklingen av det generella marknadspriset på den del av lokalhyresmarknadendär myndigheten agerar. Utvecklingen av prisnivån på lokalhyresmarknaden harför myndighetens del en stor betydelse när kontraktets löptid går ut ochrrryndigheten skall teckna nytt kontrakt. Regeringenavser att ge i uppdrag att beräknalokalomräkningsindex baserade på ovan beskrivna principer som grand förprisomräkningen av lokalkostnadsbasen i myndighetemas anslag. 8.5.4Justering av vissa anslag för /95 Regeringenredogjorde i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 1) att någon nyberäkningsteknik för budgeteringen av lokalkostnadema i enlighet med deprinciper som redovisades i föregående års budgetproposition (prop.1992/93:100, bil. 1) inte har tillämpats för /95. Myndighetemasanslag är därigenom budgeterade utifrån tidigare aviseringför /94. Denna avisering som gjordes avspeglarsom tidigare nämnts inte dagens hyresnivå för kommersiella lokalen Förde myndigheter som haft möjlighet att omförhandla sina hyreskontrakt /95 innebär detta förhållande att resurser har frigjorts.Regermgen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att dessa slumpmässigtfrigjorda resurser, till följd av det markanta prisfallet på hyresmarknaden,inte fullt ut bör tillfalla berörd ntyndighet. Statens lokalförsörjningsverkfick i uppdrag att följa utvecklingen. har i en redovisning av uppdraget till regeringen den 11mars 1994 redovisat sin bedönming av vilka myndigheter som är berörda och hurstora resurser som har frigjorts vid resp. myndighet. Totalt bedöms ca 30myndigheter vara berörda och de frigjorda resursema till följd av sänkningar avhyresnivåema bedöms uppgå till ca 90 miljoner kronon Däratöver är vissamyndigheter inom försvarsområdet berörda. Regeringenavser att med Statens lokalförsörjningsverks rapport som utgångspunkt innehållade medel för /95 som är frigjorda till följd av sänkningar avhyresnivåema med utgångspunkt i ovan redovisade principen De resurser somfrigjorts endast genom omdisponeringar, dvs utan förändringar av hyresnivåema,skall ej omfattas utan kvarstår till myndighetens disposition. Innehållandet avmedel är enbart baserad på att de resurser som budgeterats under anslaget intepå ett tillfredställande sätt motsvaras av utgifter för lokaler för dessamyndigheter under /95. Åtgärden skall inte ses som att myndighetemai en framtid inte skall få tillgodoräkna sig lokalbesparingar utan 10 1993/94. I samL Nr 150 enbartsom en justering av anslagen för /95 i avvaktan på Prop.1993/94:150 att den tidigare nämnda nya budgeteringsprincipen införs fno.m Bilaga 1 /96. Regeringenaviserade budgetproposition (prop. 1993/94:100, bil. 5, s. 154) attvissa niyndigheters anslag under Qärde huvudtiteln bör justeras iregleringsbrevet för /95. Dessa myndigheter erhöll en preliminärlokalkostnadskompensation för /94 i samband med att vissaförsvarsfastigheter överfördes till dåvarande och därmedbelastades med kapitalkostnaden En uppföljning av den preliminärahyreskompensationen har genomförts och ger vid handen att en del myndighetersanslag bör justeras upp medan andra anslag bör justeras nen Medanledning av vad som här sagts bör bemyndiga regeringen att göradenna justering i årets regleringsbrev. 8.6 Budgeteffekter av ett eventuellt EU-medlemskap Detavtal om svenskt medlemskap i unionen (EU) som överenskommits mellanSverige och EU:s medlemsländer kommer att föreläggas samt bli föremålför en folkomröstning. Regeringen kommer senare att precisera budgeteffekteraaav medlemskapet. Det statsfinansiella läget gör det dock angeläget att belysanågra av de budgeteffekter som kan föratses. Ettmycket stort antal faktorer påverkar nettoeffekten av ett eventuelltEU-medlemskap för statsbudgeten. De viktigaste budgeteffekteraa äreffektema på såväl utgifts- som inkomstsidan av förbättrade samhällsekonomiskaföratsättningar i form av bl.a. högre tillväxt och lägre ränteläge. Häratöverfmns ett antal poster som ger upphov till utgiftsökningar ellerinkomstminskningar. Den största är avgiften till EU:s budget. Avgiften kan inteberäknas slutligt förrän en gemenskapsbudget som inkluderar Sverigefastställts. Den svenska avgiften 1995 kan dock preliminärt beräknas till ca18,utifrån på budgetområdet medgemenskapsbudgetens nuvarande inkomststraktur och nuvarande prognoserför den svenska ekonomin som grand. Med hänsyn till den uppnåddabudgeflättnaden, den s.k. infasningen, beräknas avgiften netto till EU uppgåtill ca 1995. Effekten för statsbudgeten förväntas dock blilägre. Medlemskapet innebär att vissa utgifter som finansieras överstatsbudgeten blir föremål för unionens gemensamma politik och därmedfinansieras över EU-budgeten. Detta innebär ett direkt avlyft för statsbudgetenoch en finansiering av EU-avgiften i storleksordningen . Kvarståendefinansieringsbehov blir därmed ca . Den långsiktigabudgeteffekten av avgiften tUl EU-budgeten är svårare att bedöma.Avgiftsinfasningen omfattar och uppgår till ca 1995,ca 1996, ca 0,7 1997 och ca 1998.Allt annat oförändrat är alltså den svenska inbetalningen 4,4 Prop. 1993/94:150miljarder kr högre 1999 i förhållande till 1995. Enligt budgetöverenskom-Bilaga 1 melsen från i får budgetensutgifter successivt stiga från av EUs genomsnittliga BNI 1994 till1,1999, i överenskommelsen. Dessutom skall den istörre utsträckning fmansieras av de medlemsländer som har en BNI somöverstiger genomsnittet. Båda dessa fektorer i överenskommelsen bidrar tillatt öka den svenska avgiften, utöver den avklingande infasningen, med istorleksordningen . Blandövriga budgeteffekter bör nänmas möjligt skattebortfall till följd av den inremarknaden (alkohol- och tobaksskatter), andra effekter av anpassningen tillunionens regelverk (främst cigarettbeskattningen) samt budgeteffekter avEU-stöd till den svenska ekonomin (återflödet). En övergående budgeteffekt ärinbetalningen av kapitalandel (inklusive reserver) i EuropeiskaInvesteringsbanken (EIB). Inbetalningama äger i huvudsak ram under två och etthalvt är och innebär en omfördelning av statens tillgångar genom att medeldeponeras hos banken. öppnas möjligheten för bl.a. staten att erhållalån från EIB. 8.7 Konsekvenser för statsförvaltningen av ett eventuelltEU-medlemskap Ettsvenskt medlemskap i skulle irmebära väsentliga förändringar förstatsförvaltningens arbete. Som angavs budgetpropositionen harregeringen tagit initiativ till kartläggningar och analyser av de närmarekonsekvenseraa för svensk statsförvaltning av ett medlemskap i , underföratsättning att resultatet i folkomröstningen möjliggörett medlemsskap. Ensärskild utredare redovisade i betänkandet och EG (SOU1993:80) dels en kartläggning av föratsättningama för den svenskastatsförvaltningens EU-arbete inom ett antal nyndighetsområden, delsföratsättningama för samverkan mellan departement och för-valtningsntyndigheteri det löpande EU-arbetet. Isyfte att följa upp utredningsarbetet uppdrog regeringen genom beslut den 30september 1993 åt samtliga departement att, i samverkan med berördaförvaltningsmyndigheter, göra motsvarande kartläggningar inom sinaansvarsområden och överväga bl.a. ekonomiska konsekvenser, behov avorganisatoriska förändringar samt uppgiftsfördelning mellan departement ochförvaltningsntyndigheten Detta arbete slutredovisades i bötjan av detta år. Regeringeninrättade en arbetsgrapp inom som hartill uppgift att, med utgångspunkt i bl.a. de redovisningar som departementenlämnat, göra en samlad analys av behovet av förändringar inomstatsförvaltningen och lämna förslag till hur sådana förändringar börgenomföras. Övervägandena omfettar bl.a. vilka krav som ställs påförvaltningens resurser, organisation, arbetsformer och Prop. styming som en följd avEES och ett eventuellt svenskt medlemskap i 1 Arbetsgrappen harockså uppgifter i anslutning till regeringens arbetsgivarpolitik och nyakompetensutvecklingskrav till följd av ett medlemskap samt tillregeringens saneringsprogram för de offentliga Arbetsgrappenhar gjort en inledande analys. Det är i huvudsak genom samlade insatser avregering, departement och förvaltningsmyndigheter som kan påverkainriktningen av verksainheten i EU:s beredande och beslutande organ föratom vadgäller bl.a. och . Delar av statsförvaltningenfår därmed nya uppgifter, vilket kommer att kräva vissa ytterligare resursenOmfattningen av resursbehoven kan emellertid ärmu inte närmare preciseras. Ettmedlemskap ger också möjligheter till besparingar. konuneratt kunna dra nytta av det arbete, den kunskap och de resurser som finns i EU:sinstitutioner och hos andra medlemsländer De flesta departement pekar på olikaslag av rationaliserings- och effektivitetsvinster som på kort eller längresikt kan åstadkommas i statsförvaltningen vid ett svenskt medlemskap i av dessa vinster är ännu inte möjliga att närmare beräkna. Destatsfinansiella villkoren i gör det till en självklar utgångspunktatt ett svenskt medlemskap i sammantaget inte får öka de administrativakostnaderaa i statsförvaltningen. Därmed är det nödvändigt att utnyttja varjemöjlighet till rationalisering och effektivisering som kan uppkomma som enföljd av ett EU-medlemskap. Vidare kan omprioriteringar behöva ske inom ramenför de samlade förvaltningskostnadsmedlen. Vidett eventuellt svenskt medlemskap i fno.m. kan det behöva skeomfördelningar mellan olika anslag på statsbudgeten under /95.Av denna anledning kan regeringen behöva återkomma tillriksdagen med en begäran om ett sådant bemyndigande. Ansvaretför genomförandet av den svenska EU-politiken ligger hos regeringen. Etteffektivt agerande i EU-sammanhang föratsätter en tydlig styming från regeringenssida av förvaltningsmyndighetemas agerande och en snabb återrapportering avdessa myndigheters insatser i olika EU-organ. Föratt underlätta ett sammanhållet svenskt agerande behövs en beslutsstmktur ochen organisation som underlättar kontakter och samordning mellanregeringskansliet och förvaltningsmyndighetema. Fömtsättningama ochanpassningsbehoven varierar mellan olika departements- och sakområden. Detär angeläget att utveckla stymingen och samordningen av ett svenskt agerande iEU:s olika organ. Utvecklingsarbetet innefattar bl.a. regler för att geinstraktioner och förordnanden, krav på återrapportering, uppbyggnad avinformationssystem och val av beredningsform för olika ärenden. EES och ettsvenskt medlemskap i ställer stora kompetenskrav på dem som skall företrädaSverige i förhandlingar och andra Flertaletdepartement och myndigheter har redovisat behov Prop. 1993/94:150 av förstärkta kompetensutvecklingsinsatsen Centralt initierade ut- Bilaga 1 bildnings- och informationsinsatser för och de mestberörda centrala förvaltningsmyndighetema bör därför aktualiseras. Detbör avslutningsvis understrykas att allt det arbete som redovisats under dettaavsnitt inte föregriper ställningstagandet i frågan om svenskt EU-medlemskap,som avgörs i höstens folkomröstning. Alla förberedelser inför ett medlemskapkan inte anstå till efter folkomröstningen om det, vid ett ja i detma, skallvara möjligt för del att redan från början av medlemskapet delta påett effektivt sätt i EU-samarbetet. Förslagtill riksdagsbeslut pp- 1993/94: 150 1. godkärmerde allmärma riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen har förordat, 2. godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som regeringen har förordat, 3. godkärmer det som regeringen har förordat omredovisning av nettoinkomstema från utförsäljning av olja ur de stetliga beredskapslagren, 4. godkärmer beräkningen av stetsbudgetens inkomster /95, 5. godkärmerberäkningen av förändringar i anslagsbehållningama för /95, 6. godkärmer beräkningen av Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto för /95, 7. antar förslaget till inkomst- och utgiftsstetrörande Räntor på statsskulden, m.m. för /95, 8. till Räntor på statsskulden, m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 76 , 9. bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning, 10. bentyndigar regeringen att för /95,om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad somförordats intill ett sammanlagt belopp av 4 000 0(X) (X), 11. bemyndigar regeringen att för /95justera vissa anslag under Qärde huvudtiteln avseende lokalkostnader (avsnitt8.5.4) 1 mot möjlighetemas tid......... ........ 1 A Föratsättning och resultat under den gångna mandatperioden.......................................... ........ 9 2 Krisen vi ärvde............................................ ........ 9 2.2Den akuta krisen. 3 Regeringenskursomläggning.......................... ...... 16 3.1Regeringens åtgärder............................ ...... 16 3.2Politiken ger resultat............................. ...... 22 B Dagsläget och framtiden.............................. ...... 28 4 Den intemationellautvecklingen..................... ...... 28 4.1Det globala och det europeiskasamarbetet 29 4.2Den intemationella konjunkturen.............. ...... 31 5Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1994-1995 .... 33 6Utvecklingen på ............................ 37 6.1Altemativ för den svenska ekonomin ..... ...... 37 1994/95-1998/99och de totala offenfliga finansema 40 C Mål, föratsättningar och krav........................ 43 7 Medlemskap i ...................................... 44 7.2Det svenska avtalet med ................... 44 7.3EU-medlemskapet och framtiden............. ...... 46 7.4EU-medlemskapets effekter på kortaretid 46 8 Sanerade offentligafinanser.......................... 47 8.1Statsskuld och sysselsättning .............. ...... 47 8.2De offentliga finansema ochsaneringsprogrammet . 8.3Strakturella reformer inomsocialförsäkringaraa ... 51 8.4Förändringaraa inom kommunsektom......... 56 9 StabUa priser ......................................... 58 9.1 Stmkturpolitik för låg inflation.................... 59 9.2 Penning- och valutapolitiken .............. 59 9.3 Den finansiella sektom............................. ...... 61 10 Skattepolitik för tillväxt och utveckling avvälfärden .... 61 11 Arbetsmarknad och sysselsättning.................. ...... 64 11.1 Arbetsmarknad och arbetsmarknadspolitik. 11.2 Arbetsmarknad och fler riktiga jobb.......... ...... 67 11.3 Ungdomslöner...................................... ...... 69 12 Åtgärder för att nåmålen............................. ...... 71 Statsbudgetenoch särskilda fiågor Prop. 1 Stetsbudgeten budgetåren 1993/94 och 1994/95 80 1.2Stetsbudgetensinkomster och utgifter under /94.......................... 80 1.3 Stetsbudgetens inkomster och utgifter under /95.......................... ...... 84 1.4 Stetsbudgetens saldo för budgetåren 1993/94 och 1994/95..................................... ...... 88 3Budgetunderskottoch stetsskuld.............. ...... 90 4Stetligagaranti- och pensionsåtaganden.... 92 4.1Redovisning avstetens garantiåtaganden 92 4.2Redovisning avstetens pensionsåtegande och kostnader för statliga tjänstepensioner 93 5 Årsbokslut för steten /93 ...... 94 5.1Balansräkningmed noter................... ...... 94 5.2Utveckling aven årsredovisning för staten 98 6Denlångsiktiga konsekvenskalkylen.......... ...... 99 8Styrning avstetiig verksamhet ............... 101 8.2Åtgärder fören förbättrad styraing och kontroll av statlig verksamhet........................ 102 8.2.1Strategi föratt stärka genomförandet av resultatstymingen ................................................. 102 8.2.2Regeringensbedömning och åtgärder med anledning av revisionens iakttegelser 1993 . . 106 8.3Verksamhetersom är beroende av statligt stöd .... 117 8.4.1Drift- ochkapitalbudget ............ ... 119 8.4.2Övergång tillkalenderår som budgetår 120 8.4.3Kartläggningoch redovisning av statliga subventioner ................................................. 121 8.4.4In- ochutbetalningstidpunkter för statliga betalningar ................................................. 121 8.5 Budgetering av lokalkostnader ........ ... 122 8.5.1 Budgetering av lokalkostnadsdelen i 8.5.2Budgetering avanslagsbaser i det nya Prop. 1993/94:150lokalförsörjningssystemet........... 123 Bilaga 1 8.5.3Årligomräkning av myndigheteraas lokalkostnader 124 8.5.4Justering avvissa anslag för budgetåret 1994/95.................................... 125 8.6Budgeteffekterav ett eventuellt EU-medlemskap ... 126 8.7Konsekvenserför stetsförvaltningen av ett eventuellt EU-medlemskap ............. 127 Förslag till riksdagsbeslut............................... 130 Reviderad Nationalbudget prop. Denreviderade nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den intemationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgetenbygger på material från fackdepartementen samt från olika myndigheter ochinstitutionen bedömningen av den interaationella utvecklingen har materialerhållits från bl.a. . Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främstpå underlag från och på den prognos somKonjunkturinstitutet publicerade . Vidare har seminarier medbransch- och konjunkturexperter hållits. Ansvaret för de redovisadebedömningama åvilar dock helt ekonomiska avdelning. Nationalbudgeteninnehåller dessutom analyser över den ekonomiska utvecklingen i ettmedelfristigt perspektiv. Den traditionella prognosen för 1994 och 1995kompletteras med tre altemativa scenarier över utvecklingen under 1996-1999.Det bör särskilt påpekas att de ytterligare besparingsåtgärder som aviserasi den reviderade finansplanen inte är beaktede i kalkylema. Beräkningama ärgjorda med hjälp av modeller och . Motbakgmnd av dessa scenarier behandlas i separate kapitel frågor kringstatsskuldens utveckling och arbetsmarknadens funktionssätt. Ansvarigför den reviderade nationalbudgeten är departementsrådet avslutedes . 1 Inledning Prop. 1993/94: i so Bilaga1.1 1.1 Utvecklingen 199495 Densvenska ekonomin befirmer sig nu i början av en återhämtningsfas. Exportenökade snabbt som den inhemska efterfråganbörjade stebiliseras. väntas en fortsatt kraftig exportuppgångtillsammans med en ökad investeringsaktivitet i näringslivet medföra att densamlade produktionen av varor och tjänster stiger med . skeren viss ökning också av den inhemska efterfrågan vilket förstärkerBNP-tillväxten till . Enligtnationalräkenskapema innebar en viss säsongsrensadnedgång av BNP jämfört med tredje kvartalet. finns dock åtskilligasignaler som tyder på att denna nedgång var av tillfällig natunKonjunkturinstitutets barometrar för såväl industrin som tjänstesektorernavisar t.ex. en mycket positiv utveckling. har hushållensframtidsoptimism ökat betydligt enligt SCB :s undersökning rörande hushållensinköpsplaner (HIP). kan också utläsas i statistiken för detaljhandeln,där utvecklingen varit stark under årets förste månaden Även om ekonomin nuåter börjar växa kommer två huvudproblem i svensk ekonomi att fortsatte varaframträdande . Underskotten i de offentliga finanserrm ärmycket betydande. Trots de omfettande åtgärder som vidtegits kommer förbättringeni det offentliga sparandet att vara begränsad , vilketinnebär att stetsskulden ökar snabbt. Läget på arbetsmarknaden förbättrasnågot, men arbetslösheten kommer att vara fortsatt hög också . Konkurrenslägetför den svenska industrin är mycket starkt. beror inte enbart pådeprecieringen av kronan utan till väsentlig del också på den snabbaproduktivitetshöjningen . Därtill bidrar också sänkningen avarbetsgivaravgiftema. Den förbättrade konkurrenssituationen genererade enstark exportexpansion . Exportökningen var en viktig anledningtill den stigande optimism hos övriga aktörer i ekonomin som kankonsteteras. Ocksåunder prognosperioden kommer exporten att ftmgera som motor för ekonominsåterhämtning. Det är i denna sektor som den kommande sysselsättningexpansionenförst kommer till stånd, vilket bidrar till ökande inkomster och förstärktframtidstro för hushållen. Delar av den private tjänstesektom får genomstigande export också direkt draghjälp som insatsleverantörer i olika formenÖkade investeringar leder till ytterligare aktivitet och sysselsättning iekonomin. Enviktig fråga för den ekonomiska utvecklingen är när omfettandekapacitetsrestriktioner inom exportindustrin uppstår. I detta avseende ärbilden olika för olika delar av industrin. Inom t.ex. verkstedsindustrin tycksdet finnas möjligheter att öka utnyttjandegraden av anläggningar genom fleraarbetsskift etc. Därtill fmns troligen en potential till ytterligareproduktivitetsförbättringar. Däremot kan stora delar av basindustrin relativtsnabbt nå sitt produktionstak. mycketkapitalintensiv och medger av såväl tekniska som ekonomiska skäl inte sammamöjligheter till variation av utnyttjandegraden. Att expansiva delar avekonomin når sitt kapacitetstak är dock i sig självt inget problem.