prop · GH03101 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:101 Åtgärder mot rasistisk brottslighet och etniskdiskriminering i arbetslivet Regeringenöverlämnar denna proposition till . Propositioneninnehåller förslag till lagstiftningsåtgärder som skall motverka delsbroUslighet med rasistiska eller liknande motiv, dels etnisk diskriminering iarbetsUvet. Ipropositionen föreslås att det i införs en särskildstraff-skärpningsgmnd för sådana fall där ett motiv för brottet varit attkränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan gmpp av personer på gmnd avras, hudfärg, nationellt eller etniskt urspmng, trosbekännelse eller någonannan liknande omständighet. Ipropositionen behandlas vidare - mot bakgmnd bl.a. av de krav som följer avFN-konventionen om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering - fråganom införande av ett uttryckligt förbud mot rasistiska organisationer eller motbl.a. deltagande i sådana organisationers verksamhet. I propositionen görsbedömningen att den svenska lagstiftningen i sin nuvarande form uppfyllerkonventionens krav. Inte heller i övrigt bedöms skäl föreligga att föreslåförbud av angivet slag. Ipropositionen föreslås slutligen att särskilda regler införs om förbud motetnisk diskriminering i arbetslivet. Den nya lagstiftningen är uppbyggd kringtvå förbud mot otillbörlig särbehandling på etnisk grund. Det ena förbudet tar 1993/94. siktepå behandlingen av arbetssökande och det andra på behandlingen av Prop.1993/94:101 arbetstagare. Lagstiftningen är avsedd att gälla för helaarbetsmarknaden. De nya bestämmelserna skall tillsammans med de nuvarandereglema i lagen (1986:442) mot emisk diskriminering ingå i en ny lag mot etniskdiskriminering. Denhuvudsakliga sanktionen mot överträdelse av diskrimineringsförbuden skall varaskadestånd. I likhet med vad som gäller enligt jämställdhetslagen (1991:433)skall endast allmänt skadestånd kunna dömas ut till arbetssökande ochskadeståndet skall delas i de fall där flera arbetssökande blivit förbigångnagenom samma anställningsbeslut. Vid diskriminering av arbetstagare skall kunnalämnas både ekonomiskt och allmänt skadestånd. Ogiltighetsregler som ihuvudsak, överensstämmer med jämställdhetslagens bestämmelser skall ocksågälla. Deprocessuella reglema ansluter nära till jämställdhetslagens motsvarandebestämmelser. Lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister görs tillämpligoch Arbetsdomstolen blir huvudsakligt fomm. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO) får en processförande roll som motsvararjämställdhetsombudsmannens. För att DO:s övriga verksamhetsområden inte skallinskränkas med anledning av den nya uppgiften ges DO möjlighet att anlita ombudi diskrimineringstvister. Lagförslagenföreslås träda i kiaft den . 1993/94: loi 1 Förslagtill riksdagsbeslut................................. 5 2 Lagtext....................................................... ..... 6 2.1Förslag till lag om ändring ibrottsbalken...... 6 2.2Förslag till lag mot etniskdiskriminering........ 7 2.3....................................................... Förslagtill lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister....................... 12 2.4 Förslagtill lag om ändring i sekretesslagen (1980: l(X)) ... 13 3Ärendet och dess beredning............................. 14 4AUmäima utgångspunkter................................ 15 5Åtgärder mot rasistiskbrottslighet m.m.............. ... 16 5.1Nuvarande ordning.................................. 16 5.2FN-konventionen om avskaffandetav alla former av rasdiskriminering 18 5.3Åtgärder mot rasistiskbrottslighet m.m....... ... 19 6 Förbudmot etnisk diskriminering i arbetslivet....... ... 25 6.1Intemationella åtaganden......................... ... 25 6.2Tidigare utredningar m.m.......................... 29 6.3Gällande rätt.......................................... ... 31 6.4Behovet av lagstiftning............................ ... 33 6.5Utfonnningen av lagstiftningmot etnisk diskriminering En arbetsrättslig lagstiftning för hela 6.5.2Reglemas lagtekniska placeringm.m... 42 6.5.5Förbudet mot otillbörligsärbehandling av arbetssökande 50 6.5.6Förbudet mot otillbörligsärbehandling av arbetstagare 58 6.5.7Förbudsreglemas utformning............. 62 6.5.12DO:s roll idiskrimineringstvister......... ... 74 6.6 Processuellaregler.................................. ... 78 7Ikraftträdande och kostnader........................... ... 86 8Specialmotivering ........................................ ... 87 8.1Förslaget till lag om ändring ibrottsbalken... ... 87 8.2Förslaget tUl lag mot etniskdiskriminering.... ... 88 8.3Förslaget till lag om ändring ilagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister ........................................................... 103 8.4Förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) . . 103 Bilagal Utredningenssammanfattning av iimehållet i Prop. 1993/94: 101 delbetänkandetorganiserad rasism (SOU 1991:75) 105 Bilaga 2 Utredningenslagförslag.......................... 110 Bilaga 3 Förteckningöver remissinstansema........... .. Bilaga 4 Sammanfattningav betänkandet (SOU 1992:96) Förbudmot etnisk diskriminering i arbetslivet 112 Bilaga5 Betänkandets lagförslag......................... 118 Bilaga6 Förteckning över remissyttranden över betänkandet (SOU 1992:96) Förbud motetnisk diskriminering Baaga7 Lagrådetsyttrande ............. .. 126 Bilaga 8 Lagrådsremissens lagförslag.................... 127 Bilaga 9 Lagrådetsyttrande ............... .. 134 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 135 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1993/94: loi Regeringenföreslår att antar regeringens förslag till 1. lagom ändring i , 2. lagmot etnisk diskriminering, 3. lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 4. lagom ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringenhar följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivsatt 29 kap. 2 § skall ha följande lydelse. Såsom försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet skall, vid sidan av vad som gäller för vaije särskild brottstyp, särskilt beaktas 1. om den tilltalade avsett att brottet skulle få betydligt allvarligare följder än det faktiskt fått, 2. om den tilltalade visat särskild hänsynslöshet, 3. om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa stältaing eller särskilda svårigheter att värja sig, 4. om den tilltalade grovt utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbmkat ett särskilt förtroende. 5.om den tilltaladeförmått någon annan att medverka till brottet genom allvarligt tvång, svekeller missbmk av dennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning eller 6.om brottet utgjort ett led i enbrottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits istor omfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roll. 5.om den tilltalade förmått någonannan att medverka till brottet genom allvarligt tvång, svek eller missbmk avdennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6.om brottet utgjort ettled i en brottslig verksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivitsi stor omfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roU, eller 7.om ett motiv för brottetvarit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personerpå grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelseeller annan liknande omständighet. Dennalag träder i kraft . 'Senastelydelse 1988:942. 2.2 Förslag till lag mot etnisk diskriminering Prop.1993/94:101 1 §Denna lag har till ändamål att motverka etnisk diskriminering. Med etnisk diskriminering avses att en person eller en gmpp av personer miss gynnas i förhållande till andra eller på annat sätt utsätts för orättvis eller kränkande behandling på gmnd av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur spmng eller trosbekännelse. 2§ Regeringen utser en ombudsmansom skall verka för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetsliveteller på andra områden av samhällslivet. 3§ Ombudsmannen skall genom rådoch på annat sätt medverka till att den som utsatts för etnisk diskrimineringkan ta till vara sina rättigheter. Ombudsmannenskall vidare genom överläggningar med myndigheter, företag och organisationersamt genom opinionsbildning, information och på annat liknande sätt tainitiativ till åtgärder mot etnisk diskriminering. 4 §Ombudsmannen skall särskilt motverka att arbetssökande utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall också i kontakt med arbetsgivare och berörda arbetstagarorganisationer främja ett gott förhållande mellan olika etniska gmpper i arbetslivet. Bestämmelserom ombudsmannens rätt att föra talan i tvister om otillbörlig särbehandling avarbetssökande och arbetstagare fmns i 17 §. 5 §Regeringen utser en diskriminering som skall bestå av tre ledamöter. Ordföranden skall vara lagkunnig och ha erfarenhet som domare. Nämndensuppgifter är att ge ombudsmannen råd i principiellt viktiga frågor omtillämpningen av denna lag och att hos regeringen föreslå de författningsändringareller andra åtgärder som är ägnade att motverka etnisk diskriminering. Nämndenskall vidare pröva ärenden enligt 7 §. Förfarandethos ombudsmannen och nämnden 6 §En arbetsgivare är på ombudsmannens uppmaning skyldig att komma till sådana överläggningar och lämna sådana uppgifter som berör arbets givarens förhållande till arbetssökande och arbetstagare och som behövs för ombudsmannens verksamhet på arbetslivets område. En arbetsgivare är vidare skyldig att lämna uppgifter när ombudsmannen biträder en begäran av en enskild arbetssökande eller arbetstagare enligt 10 §. betungasonödigt genom uppgiftsskyldigheten. Finns det särskilda skäl är Prop.1993/94:101 arbetsgivaren inte skyldig att lämna ut uppgifter. Äveni övrigt bör arbetsgivare och andra komma till överläggningar och lämnaupplysningar till ombudsmannen, om ombudsmannen begär det. 7§ Om en arbetsgivare inte rättar sig efter ombudsmannens uppmaning enligt 6 §första stycket, får ombudsmannen förelägga vite. Ombudsmannens beslut attförelägga vite får överkJagas hos diskriminering. Nämndensbeslut får inte överklagas. Talanom utdömande av vite förs vid tingsrätt av ombudsmannen. Förbudmot otillbörlig särbehandling av arbetssökande och arbetstagare 8§ En arbetsgivare får vidanställning inte otillbörligt särbehandla en arbetssökande genom att förbigåden arbetssökande på gmnd av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella elleretniska urspmng eller trosbekäimelse. 9§ En arbetsgivare får inteotillbörligt särbehandla en arbetstagare på gmnd av hans eller hennes ras,hudfärg, nationella eller etniska urspmng eller trosbekännelse genom att 1.tillämpa oförmånligaanställnings- eller andra arbetsvillkor, 2.leda och fördela arbetet på ettför arbetstagaren påtagligt oförmånligt sätt, eller 3.säga upp, avskeda, permitteraeller vidta någon annan jämförlig åtgärd mot arbetstagaren. 10§ En arbetssökande som inte har anställts eller en arbetstagare som inte harbefordrats eller tagits ut till utbildning och som misstänker att han eller honutsatts för otillbörlig särbehandling, har rätt att på begäran få en skriftliguppgift av arbetsgivaren om arten och omfattningen av den utbildning, denyrkeserfarenhet och de andra jämförbara meriter den har som i stället fickarbetet eller utbildningsplatsen. 11§ Ett avtal är ogiltigt i denutsträckning det föreskriver eller medger sådan särbehandling som är otillåte:aenligt 8 eller 9 §. 12§ Särbehandlas en arbetstagarepå något sätt som är otillätet enligt 9 § genom en bestämmelse i ett avtal medarbetsgivaren, skall bestämmelsen jämkas eller förklaras ogiltig, omarbetstagaren begär det. Har bestämmelsen sådan betydelse för avtalet att detinte skäligen kan krävas att detta i övrigt skall gälla med oförändratinnehåll, får avtalet jämkas även i aimat hänseende eller i sin helhetförklaras ogiltigt. Särbehandlasen arbetstagare på något sätt som är otillåtet enligt 9 § genom Prop.1993/94:101 att arbetsgivaren säger upp ett avtal eller vidtar en annan sådanrättshandling, skall rättshandlingen förklaras ogiltig, om arbetstagaren begärdet. Vadnu har sagts gäller inte när 11 § är tillämplig. 13 §Om arbetssökande diskrimineras genom att arbetsgivaren bryter mot förbudet i 8 §, skall arbetsgivaren betala skadestånd till den eller dediskrimi nerade för den kränkning som diskrimineringen innebär. Omflera diskriminerade i ett sådant fall begär skadestånd, skall skadeståndetbestämmas som om bara en av dem hade blivit diskriminerad samt delas likamellan dem. 14§ Om arbetstagare diskriminerasgenom att arbetsgivaren bryter mot förbudet i 9 §, skall arbetsgivaren betalaskadestånd till arbetstagaren för den förlust som uppkommer och för denkränkning som diskrimineringen innebär. 15§ Om det är skäligt kanskadestånd enligt 13 och 14 §§ sättas ned eller helt falla bort. 16§ Mål om tillämpningen av 8, 9 och 11-15 §§ skall handläggas enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. Därvidanses som arbetstagare också arbetssökande och som arbetsgivare också den somnågon har sökt arbete hos. Andrastycket gäller också vid tillämpningen i en tvist enligt denna lag avbestämmelsema om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet. 17 §I en tvist enligt 16 § får Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föra talan för en enskild arbetstagare eller arbetssökande, om den enskilde medger det och om ombudsmannen finner att en dom i tvisten är betydelsefull för rättstillämpningen eller det annars finns särskilda skäl för det. Om ombudsmannen finner det lämpligt får han eller hon i samma rättegång föra också annan talan som ombud för den enskilde. Ombudsmannensbeslut i frågor enligt första stycket får inte överklagas. Ombudsmannens talanenligt första stycket förs vid Arbetsdomstolen. 18 §När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får Ombudsmannen mot etnisk diskriminering föra talan bara om organisationen inte gör det. Vadsom i den lagen föreskrivs om den enskildes ställning i rättegången skalltillämpas också när ombudsmannen för talan. Gemensam handläggning Prop. 19§ När flera arbetssökandeväcker skadeståndstalan mot samma arbetsgivare och arbetsgivaren menar attskadeståndet skall delas mellan dem erdigt 13 § andra stycket, skall målen påarbetsgivarens begäran handläggas i samma rättegång. 20§ Har talan i fall som avses i19 § väckts vid skilda domstolar, skall målen handläggas hos Arbetsdomstolen,om något av målen hör dit. Annars skall målen handläggas hos den tingsrätt därtalan först väcktes eller, om talan väcktes hos flera tingsrätter,den tingsrätt som arbetsgivaren väljer. 21§ Mål som väckts vid någonannan domstol än den där de skall handläggas gemensamt skall lämnas över dit. Beslutatt lämna över mål får inte överklagas. 22§ Har flera väckt talan vidsiunma domstol, tillämpas 19 §, om målen inte ändå handläggs gemensamt m£;dstöd av någon annan lag. 23§ Handläggningen av ett mål omskadestånd erdigt 13 § skall på begäran av arbetsgivaren skjutas upp, i den måndet behövs för att målen skall kunna handläggas gemensamt med någon annan sådanskadeståndstalan som redan väckts eller kan komma att väckas. Talanom skadestånd enligt 13 § med anledning av ett beslut om tjänstetillsättningsom har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning får inte prövasinnan beslutet i fråga om tjänstetillsättningen har vunnit laga kraft. 24§ Om någon för talan medanledning av uppsägning eller avskedande skall 34 § andra och tredje stycket,35 § andra och tredje stycket, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 392 §§samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) omanställningsskydd tillämpas. 25§ I fråga om någon annan talanän som avses i 24 § skall 64-66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet tillämpas med den skillnaden att den tidsfrist som arges i 66 §första stycket första meningen skall vara . Ensådan skadeståndstalan som avses i 13 § får dock inte väckas senare än åttamånader efter anställningsbeslutet. När en organisation har försuttit denna tidkan den som är eller har varit medlem i organisationen väcka talan inom tvåmånader efter det att åttamånadersfristen har löpt ut. 26 §I fråga om en skadeståndstalan med anledning av ett beslut om tjänste tillsättning som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning, räknas tidsfristema enligt 25 § från den dag beslutet i fråga om tjänstetill sättningen vann laga kraft. 27 § Talan som förs avOmbudsmannen mot etnisk diskriminering behand- Prop. 1993/94:101 las som omtalan hade förts på egna vägnar av arbetstagaren eller den arbetssökande. Dennalag träder i kraft den då lagen (1986:442) mot etniskdiskriminering skall upphöra att gälla. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Härigenomföreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister'skall ha följande lydelse. I kap. 3 §2 Tvist som skall handläggasenli;gt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän.Detta gäller dock ej fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Ej heller fir i tvist rörandeföreningsrätt eller könsdiskriminering göras gällande avtal, som före tvistensuppkomst träffats om att tvisten skall avgöras av skiljemän utan förbehåll omrätt för partema att klandra skiljedomen. Tvist som skall handläggasenligt denna lag får i stället genom avtal hänskjutas till avgörande av skiljemän.Detta gäller dock ej fall som avses i 31 § första eller tredje stycket lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Ej heller får i tvist rörandeföreningsrätt eller könsdiskriminering eller om otillbörlig särbehandling avarbetssökande eller arbetstagare enligt lagen (0000:000) mot emisk diskrimineringgöras gällande avtal, som före tvistens uppkomst träffats om att tvisten skallavgöras av skiljemän utan förbehåll om rätt för partema att klandraskiljedomen. Dennalag träder i kraft den I juH 1994. 'Lagenomtryckt 1977:530. Senaste lydelse 1980:413. 2.4Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha följandelydelse. 9 kap. 20 § Sekretessgäller hos domstol i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) omanställningsskydd, lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, 7, 8, 11och 13 kap. lagen (1976:600) om offentiig anstäUning och 15-20 och 22-28 §§jämstäUdhetslagen (1991:433) samt i mål om kollektivavtal för uppgift omenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider avsevärd skada eller betydande menom uppgiften röjs. Ifråga om uppgift i allmän handling Sekretess gäller hosdomstol i mål om tillämpningen av lagen (1982:80) om anställningsskydd, lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetsUvet, 7, 8, 11 och 13 kap. lagen(1976:600) om offentlig anställning, 15-20 och 22-28 §§ jämstäUdhetslagen(1991:433) och 8, 9 och 11-15 §§ lagen (0000:000) mot etnisk diskrimineringsamt i mål om kollektivavtal för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honomnärstående lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. gällersekretessen i högst . Sekretess gäller i ärende hos eller enligt jämställdhetslagen (1991:433) för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hosombudsmannen och diskriminering i ärende enligt lagen(1986:442) mot etnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada ellermen om uppgiften röjs. Sekretess gäller hosombudsmannen och diskriminering i ärende enligt lagen(0000:000) mot etnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada ellermen om uppgiften röjs. Denna lag träder i kraftden . Äldre föreskrifter skall fortfarande gälla i fråga omuppgifter som hänför sig till ärenden erdigt lagen (1986:442) mot etniskdiskriminering. 'Lagenomtryckt 1992:1474. 3 Ärendet och dess beredning Prop. 1993/94: loi Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade det statsråd som hade till uppgiftatt föredra ärenden om etnisk diskriminering en särskild utredare,numera ordföranden i /. Dennes uppdrag var attbedöma vilka altemativ som finns för att - med bibehållen respekt förföreningsfriheten - genom lagstiftning på lämpligaste och effektivaste sättutöka skyddet mot organisationer som i sin verksamhet främjar och uppmanar tiUrasdiskriminering, överväga möjlighetema till lagstiftning mot diskrimineringi arbetsUvet samt se över lagen mot etnisk diskriminering (dir. 1990:37).Utredningen antog namnet Utredningen (A 1990:04) för åtgärder mot etniskdiskriminering (EDU). EDUlade fram delbetänkandet Organiserad rasism (SOU 1991:75). Idelbetänkandet behandlas frågor om åtgärder mot rasistiska organisationer. Utredningenssammanfattning av innehållet i betänkandet och utredningens lagförslag finns ibilagoma 1 ocli 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstansema finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena harupprättats i och finns tillgängUg i lagstiftningsärendet(dnr 92-2544). EDU:sslutbetänkande Förbud mot etnisk diskrinunering i arbetslivet (SOU 1992:96)överlämnades . Utredningenssammanfattning av innehållet i betänkandet och dess lagförslag återfinns ibilagoma 4 och 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna återfinns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandenahar upprättats i och finns tillgängUg ilagstiftningsärendet (dnr Ku92/4361/Ip). Ipropositionen behandlas de frågor som EDU har tagit upp i sina betänkanden.Framställningen disponeras på så sätt att frågan om åtgärder mot rasistiskbrottslighet m.m. behandlas först. Därefter behandlas frågan om förbud motetnisk diskriminering i arbetslivet. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett förslagtill lag om ändring i . Lagrådet har i sitt yttrande, som finns ibilaga 7, lämnat förslaget utan erinran. Lagrådsremissens lagförslag ärlikalydande med det förslag till lag om ändring i som läggs fram idenna proposition. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttt-ande över förslag tilllag mot etnisk diskriminering, lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister och lag om ändring i sekretesslagen (1980:1(X)). De lagförslagsom remitterades tiU Lagrådet finns i biUiga 8. Lagrådethar i sitt yttrande lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns ibilaga 9. Lagrådets granskning har föranlett vissa redaktionella ändringar avremissens lagförslag. 4 Allmänna utgångspunkter Prop. 1993/94: loi Detdemokratiska samhället vilar på en moralisk gmndsyn som utgår från att varjeindivid skall behandlas med samma hänsyn och respekt som andra. Varje åtgärdsom innebär att människor särbehandlas med hänvisning tUl deras etniska tillhörighet,religion eller kulturella bakgmnd, strider mot denna gmndsyn. Osäkerhetinför det nya och främmande är en naturlig mänsklig reaktion. Men sådanosäkerhet kan aldrig få bli ett argument för att se med förståelse på aktivdiskriminering eUer direkta hot mot människor som tiUhör den ena eUer andragmppen. Godtar vi rasistiskt våld eller diskriminering av människor på etniskgmnd, godtar vi ett beteende som i förlängningen hotar hela det demokratiskasamhället. Vi kan alla i något sammanhang pekas ut som "annorlunda"och bU intoleransens offer. Detdemokratiska samhället vUar inte på moraUsk "neutraUtet" eUer"norm-löshet". Tvärtom fömtsätter det en stark och medvetenuppslutning kring värden som tolerans, mångfald och öppenhet. Dennafömtsättning är en konsekvens av ståndpunkten att varje individ har rätt attbehandlas med samma hänsyn och respekt som andra.