prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Frånanslaget betalas kostaader för stöd tiU kooperativ utveckling.Bidragsbesfämmelsema finns i förordningen (1993:569) om sfetsbidrag tiU kooperativutveckling. Stotsbidrag kan enUgt förordningen ges för dels kostaadsfrimformation och rådgivrung tiU aUmänheten om kooperativt företogande och delsför kooperativa projekt. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ förkontakt och dialog med kooperationen. Merpartenav stödet går tiU de 18 lokala kooperativa utvecklingscent- Prop.1993/94:100 mm, LKU, som finns geografiskt spridda i landet.Utvecklingscentm- Bil. 14 men sprider information om de kooperativaföretogsformema samt ger stöd och råd tiU dem som viU starta kooperativasmåföretag. Den rådgivning som ges motsvarar i stort sett den som ges av deregionala utvecklingsbolagen tUl andra företogsformer. Som villkor för bidrag ur anslaget gäUer attverksamheten finansieras också på annat sätt med minst lika mycket. kanske genom medlemsavgifter, bidrag från de etoblerade kooperativa företogen ochofta också från kommuner, landsting och länsstyrelser samt inkomster frånuppdrag av konsultkaraktär. Uppdragsdelen har i allmänhet bUvit störreoch varierar rätt mycket meUan olika LKU:n. Regeringen bedömer att ett Uvaktigtoch väl fimgerande LKU är en fömtsättning för kooperativ småföretegsutveckling. Stetens ekonomiska stöd är i de fleste feU intehelt avgörande för utvecklingscentmmens fortbestånd men utgör ändå en väsentUgdel av finansieringen. Stetens totala anslag för kooperativ utveckling /94 som en följd av det stetsfinansieUa läget. Antaletutvecklingscentmm har stedigt ökat vilket innebär att flera måste delapå samma medel. Stödet tiU kooperativ utveckling har enligtregeringens beslut utvärderats av under våren 1993.Riksrevisionsverket har redovisat resultotet av utvärderingen i en rapport (F1993:23). Av redovisningen framgår att bidraget viuit mycketkostaadseffektivt. har bl.a. funnit att det under 1992bUdats omkring 300 nya kooperativa företog med åtminstone I 300 arbetstiUfäUen.Många av dessa arbetstiUfäUen skuUe enligt mening infekommit till stånd utan den rådgivning som ges av LKU. För att uppnå ännu bättte resultotföreslår ett bättte samarbete med andra organ som arbetarmed småföre-togsrådgivning, t.ex. regionala utvecklingsbolag,nyföretogarcenöiim m.fl. anser också att det bör stäUasupp tydUgare mål för bidraget för att underlätto en kvalitetsbedömning. Depositiva effektema av kooperativt småföretegande som Riksrevisionsverketfunnit är mycket tiUfredsstäUande. Dessa effekter har också i stor utsttäckninggjort sig gälhmde i den regionala utvecklingen, där t.ex. byar kunnat överlevafeck vare de nya arbetstiUfäUena. Deriktlinjer som har lagts fest tidigare bör gäUa även för /95.Metoder för att bättre kunna bedöma effektema av stödet kvaUtotivt bör prövaspå försök. Olika samarbetsprojekt meUan före-tegsrådgivare av olika slag böruppmuntras. tiUStöd tiU kooperativ utveckUng för /95 anvisar ettreservationsanslag på 4 5(X) . Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m. 1992/93 Utgift 96 124 477 1993/94 Anslag 85 000 000 1994/95 Förslag 80 000 000 Föreningar,aktiebolag eUer stiftelser som är frisfeende från kommuner och kommunalaföretog kan få stotUgt stöd för ny- och ombyggnad samt för köp av allmännasamlingslokaler, enligt förordningen (1989:288, ändrad senast 1992:623) om stödtiU allmärma samlingslokaler. Stödet lämnas i form av bidrag eUer som eftergiftav äldre stotslån. Stöd kan även ges tUl handUcappanpassning avfoUqparksteatrar som uppförts eUer byggts om med stöd av bygglov som bevUjatsföre den I juU 1977. Bidrag lämnas tiU skäUga kostaader för åtgärderaa, docksammanlagt med högst enUgt förordningen (1987:317, ändrad senast1993:571) om bidrag tiU handikappanpassning av folkparksteatrar. Stödet enUgt de båda förordningaraa handläggs inomBoverket av en särskild samlingslokaldelegation. feststäUer för varje budgetår en ram förbeslut om stotUgt stöd tiU allmänna samlingslokaler samt en ram för beslut ombidrag för handUcappanpassning av folkparksteatrar. Bidrag för handUcappanpassningav allmänna samlingslokaler får lämnas utan rambegränsning. Ramen för beslut om bidrag tiU allmännasamUngslokaler under /94 uppgår tiU 45 mUjoner kronor. Ramenför beslut om bidrag för handUcappanpassning av foUcparksteattar uppgår tUl . Riksdagenhar dämtöver, av sysselsättningsskäl, anvisat 50 mUjoner kronorav arbetsmarknadspoUtiska medel för byggande av allmänna samUngslokaler(prop. 1992/93:150 bU. 8, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447).Bidrag enligt detta beslut medges till av arbetskraftskostaaden,vilket är en begränsning vid jämförelse med de reglersom anges i förordningen om stöd tiU aUmänna samlingslokaler. Riksdagenbeslutode dock (prop. 1993/94:66, 1993/94:AU5,rskr. 1993/94:102), med ändring av det tidigare Prop. 1993/94:100beslutet, att ge möjUghet att beslute att de medel som bevUjats Bil. 14 av sysselsättningspolitiska skäl skaU kunna fördelas i enUghet med deregler som finns angivna i förordningen om stöd fiU aUmänna samlingslokaler. Deomkring 3 400 föreningsägda allmänna samlingslokalema i landet har centralbetydelse för lokalt kultur-, förenings- och nöjesUv, särskUt på landsbygdenoch i mindre orter. Hos fenns den I juU 1993 inneUggande 165ansökningar om bidrag tUl köp samt om- eUer nybyggnad av aUmänna samUngslokalertiU en sammanlagd kostaad av ca I 300 mUjoner kronor. Under /93 bevUjades bidrag för 46mUjoner kronor tUl aUmänna samlingslokaler och 26,4 nuljoner kronor tUl 246ärenden om handUcappanpassning. /93 bevUjade avsysselsättningsskäl ett engångsanslag om 30 nuljoner kronor tiU projekt somskuUe avslutes under budgetåret. Av engångsanslaget utbetalades ca 6 mUjonerkronor /94 tiU följd av att byggsttjker försenademånga samlingslokalbyggen. Underskridandet av anslaget 1992/93 kommer artinnebära motsvarande överskridande 1993/94. föreslår art beslutsramenfeststäUs tiU 45 mUjoner kronor för stetsbidrag tiU allmänna samlingslokaleroch för bidrag tiU handUcappanpassning av foUcparks-teatrar ochberäknar att anslagsbelasttungen 1994/95 blir 85 mUjoner kronor. Bidraget tUl riksorganisationerna för aUmännasamlingslokaler för att tocka kostaadema för att biträdaSamlingslokaldelegationen inom med handläggning av byggärenden,består främst av lönekostaader, och föreslås bU oförändrat 3,75 nuljonerkronor. Av bidraget avser sådant tekniskt/ekonomiskt utrednings-och utvecklingsarbete som utförs gemensamt av rUcsorganisationema. Kötiden för byggande är och detfinns ett stort behov av handikappanpassning och löpande underhåU. Stöd tiU reparation och underhåU samt byggande avallmänna samlingslokaler har stor betydelse även för sysselsättningen. Våren1993 tiUkaUades en särskUd uttedare (C 1993:03, dir. 1993:65) med uppgift attgranska stetens stöd tiU aUmärma samlingslokaler och tiU ttossamfiindenslokaler för reUgiös verksamhet. Uttedaren skaU överlämna sittförslag tiU principer för stetens stöd tiU allmänna samlingslokaler. Iavvaktan på resultetet av uttedarens arbete föreslås inte någon Prop.1993/94:100 förändring av anslagets konstmktion. När det gäUer ramen förbeslut Bil. 14 om bidrag tiU aUmänna samlingslokaler föreslår regeringen ilikhet med att den feststäUs tiU 45 mUjoner kronor för /95. Bidrag för handUcappanpassning av aUmännasamUngslokaler bör liksom tidigare få lämnas utan rambegränsning. När det gäUerbidrag för handUcappanpassning av folkparksteatrar föreslår regeringen attramen festställs tUl 800 OCX) kronor. Bidrag tiU riksorganisationeraa för samlingslokalerför att bisfe med bygghandläggning av ärenden har beräknats tiU 3,75mUjoner kronor. skaU ansvara för fördehiingen av anslaget tiU berördaorganisationer. Mot bakgrund av beräkning avmedelsbehovet och efter överläggning med verket förordar regeringen attanslaget feststäUs tiU 80 mUjoner kronor. 1. medgeratt beslut om bidrag tiU allmänna samUngslokaler med delas inom en ram om 45 (XX) , 2. medgeratt beslut om bidrag tiU handUcappanpassning av foUcparks- teatrar meddelas inom en ram om , 3. tiUBidrag till allmänna samlingslokaler m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Utveckling av ideell verksamhet' 1993/94 Anslag 17 800 000 1994/95 Förslag 22 800 000 'F 4. Stöd till ideell verksamhet. Stödetär en del i det sammanhållna utvecklingsarbete om den ideella sektorn somregeringen påbörjade . Anslaget infördes /94. Regeringenavsåg därmed att stimulera, underlätfe och stödja nyskapande bam- ochungdomsverksamhet inom den ideeUa sektora. Föreskrifter om stödet finns iförordningen (1993:568) om stetsbidrag tUl ideeU verksamhet. Ettsextiotal organisationer har ansökt om stöd tiU utvecklmg av verk- samhet inom den ideeUasektom. Ett femtontal projekt har hittiUs be- Prop. 1993/94:100 viljatsstöd. Projekt som bevUjafs stöd kommer art utvärderas och erfe- Bil. 14renhetema återföras tiU Beredningen (C 1993:A) för främjande av den ideeUasektoms utveckUng. Regeringen har också beslutet art stödjauppbyggnaden av nationella och regionala erfarenhetsbanker med inriktning påutveckUng av lokal bam- och ungdomsverksamhet och att ge stöd tUlorganisationer som avser starta, vidareutveckla eUer på annat sätt kompletterabam- och ungdomsverksamhet som vanUgtvis bedrivs i offentUg regi. Vidbehandlingen av de ansökningar om stöd som har kommit in har det bUvit tydUgtatt inriktningen av stödet mot bam- och ungdomsverksamhet har varit aUtförbegränsad. EnUgt regeringens mening bör inriktningen av stödet vidgas tiU attomfätto också andra typer av verksamheter som syftar tiU att utveckla ochfömya den ideella sektora. Inom den ideeUa sektom pågår på många håU ettfömyelse- och förändringsarbete när det gäller både verksamhetsformer ochverksamhetsområden. I takt med fömyelsen och förändringama i den offentiigaverksamheten ges utrymme för ett ökat ansvarstogande för de ideeUaorganisationema. uppstår behov av ett förbärtxat samspel meUan denideella, privato och offentiiga sektom. För att kunna möto de behov som finns och to tiUvara de möjligheter som ges krävs i många feU att de ideeUa organisationemautvecklar och förnyar sina egna verksamhetsformer. Det kan gälla frågor omt.ex. medlemsinflyfande, medlemsrekrytering och ledarn tve ckling. Det kanockså gäUa samverkansformer meUan offentUg och ideeU sektor i gränslandetmeUan dessa verksamhetsområden. EnUgt regeringens mening är det angeläget attgenom stöd stimulera och underlätto en sådan fömyelse och UtveckUng av deideeUa organisationeraas verksamhetsformer. Det är enUgt regeringens mening också angeläget attstimulera utvecklingen av ideeU verksamhet på sådana områden som av traditionhar skötts av stot eUer kommun, men som inte nödvändigtvis behöver skötos ellerfinansieras i offentUg regi. På flera sådana områden finns utrymme för ettideeUt engagemang och ansvarstegande. har olika organisationer bUdat s.k.kunskapscentmm och frivUUgcentter. De utför ert värdefuUt arbete genom art iolika former sprida information om och ge metodstöd för olika utvecklingsprojekt.FrivUligcentralema bedriver dessutom en värdeftiU förmedlingsverksamhet sominnebär art de som önskar hjälp i någon form och de som viU bidra med hjälpinsatserkan anmäla sina önskemål och inttessen tUI centralen. Stöd ur anslaget börkurma ges för att stimulera etebleringen av verksamheter av sådant slag somkunskapscentmmen och frivilUgcentralema bedriver. FriviUigcentralemaspelar en viktig roU för utvecklingen av den Deras verksamhet har också samhällsekonomisk be- Regeringen avserdärför att ge Stetskontoret i uppdrag att ge- Prop. 1993/94:100 nomföra enstadie av bl.a. de samhäUsekonomiska effektema av frivU- BU. En väg att ytterUgare främja ideeUt arbete är attanordna en samordnad studiekampanj om den ideeUa sektom och dess möjligheter.Regeringen avser att te initiativ tiU en sådan kampanj. tiUUtveckUng av ideeU verksamhet för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Bidrag till kvinnoorganisationemas centralaverksamhet 1992/93 Utgift 3 295 953 Reservation 136 047 1993/94 Anslag 3 432 000 1994/95 Förslag 3 432 000 Frånanslaget fördelas bidrag till kvinnoorganisationeraas centrala verksamhet.Medlen disponeras av CivUdepartementet efter särskUda beslut av regeringenerdigt de riktiinjer som anges i proposition 1981/82:155 om stöd tiUkvinnoorganisationeraas centrala vericsamhet. Föreskrifter om bidragen finns iförordningen (1982:865, omtryckt 1987:1053, ändrad senast 1992:661) omstetsbidrag tiU kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Stetsbidraget består av ett gmndbidrag och förorganisationer med fler än 3 OCX) medlemmar av ett rörUgt bidrag. Bidraget anvisas /93 som ettreservationsanslag och fördelas i mån av tUlgång på medel i sänder. Verksamhetsåret1992 minskade antalet medlemmar bland kvinnoorgani-sationeraa med totalt 15000. Av sjutton stetsbidragsberättigade kvinnoorganisationer kunde endast sexbehåUa eUer något öka sitt medlemsantal. pågår en generationsväxling momkvmnoorganisationema. Det förklarar tiU en del ttenden med medlemsminskning.Många av de nya och yngre gmpper av kvinnor som organisationeraa vänder sig tiUblir inte medlemmar i organisationeraa ttots att de är aktiva inom dem. Ensttävan bland kvinnoorganisationeraa är att arbeto på ett merOtraditioneUt sätt när det gäUer att stärka kvinnoraas ställning i samhäUet,främst genom olika typer av nätverk. Denekonomiska basen för att bedriva ett effektivt opinionsbUdande Prop.1993/94:100 arbete när det gäUer att sfärbi kvinnors ställning i samhäUet ochatt BU. 14 verka för jämställdhet meUan kvinnor och män har totalt sett krympt,främst genom att andra bidrag som organisationema är beroende av har minskat.Det är därför angeläget att det stotUga verksamhetsstödet kan ges på enbibehållen ekonomisk nivå för art inte ytterUgare försvåra förkviimoorganisationema att driva jämsfelldhetsfrågoraa. /94 harregeringen vid fördelningen av stotsbidraget höjt gmndbeloppet, vilketinneburit att flertalet kviimoorganisationer ttots minskat medlemsantal kunnatbehåUa eUer något öka sina inkomster. Denutvärdering av stödets betydelse för kvinnoorganisationernas centrala veksamhetunder en tioårsperiod som redovisades (Ds 1992:114) har följts uppav Uttedningen (C 1992:05) om bidrag tiU ideeUa organisationer i betänlcandetOrganisationemas bidrj (SOU 1993:71). Den proposition om organisationemasbidrag som regeringen avser att presentera för under försto halvåret1994 kommer även att beröra principema för det framtida stödet tiUkvinnoorganisationerna. Ökade kunskaper behövs om vUken betydelsekvmnoorganisationema har för att stärka kvinnoraas ställning och för att ökajämsfeUdheten. I det långsiktiga forskningsprogram om den ideeUa sektora somskaU utarbetos genom Beredningen (C 1993:A) för främjande av den ideeUasektoras utveckUng skall även ingå forskning om kvinnors roU i föreningsUvet. Det övergripande målet bör även varaatt genom stödet tiU kvinnoorganisationeraa medverka tiU att stärka kvinnomasställning i samhäUet och att uppnå jämstäUdhet meUan kvinnor och män. Det StotUga bidraget bör även i fortsättningen avsekvinnoorganisationeraas centrala verksamhet. Ett syfte med stödet bör också ifortsättningen vara att stimulera tiU fömyelse av organisationemas verksamhet.Regeringen förordar att stödet behåUs på en oförändrad nivå under budgetåret1994/95. uUBidrag tiU kvinnoorganisationemas centrala verksamhet för /95anvisar ett reservationsanslag på . Prop.1993/94:100 BU. I 789 346 000 35 1Länsstyrelsema m.m. 46 KammarkoUegiet: 1000 1 807 175 000 1 Stöd tUl ttossamfund m.m. 69 500 000 69 500 000 3 Stöd tUl konsumentorganisationer 5 Stöd tUI miljömärkning av produkter 5000 000 102 921 000 1 Anslag till myndigheten och bidrag tUl ungdomsverksamhet m.m. E. Folkrörelsefrågor, kooperativa frågor m.m. 2 Stöd tUl kooperativ utveckling 3 Bidrag tiU allmänna samlingslokaler m.m. 4 Utveckling av ideeU verksamhet 5 Bidrag tUl kvinnoorganisationemas centrala 3 432 000 113 082 000 2 216 715 000 Regeringens proposition1993/94:100 Bilara 15 (ortonde huvudtiteln) 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1994 (Fjortonde huvudtiteln) g j Allahar rätt att få leva i en god miljö. Därför ligger det i allas intresse att viskyddar och förbätb:ar nuljön. AUa har också del i ansvaret for att värna omnuljön och se till att kommande generationer inte skall bU lidande av våraförsummelser mot miljön. En av regeringens viktigaste uppgifier är att formaen långsiktig och håUbar utveckling mot ett samhäUe med firisk luft och rentvatten, levande hav, sjöar och skogar. höga tekniska och ekonomiska nivå ger ossgcxla möjUgheter att gå före intemationeUt i imljöaibetet, t.ex. attkretsloppsanpassa både produktion (x:h konsumtion. Syftet medkretsloppsanpassningen är att utnyttja naturresursema på effektivaste sättgenom att hushålla, återanvända och återvinna dem. MUjöhänsynen måste påverka besluts&ttandet påalla nivåer och inom aUa delar av samhäUet. I det offentUga besluts&ttandetinnebär detta att mUjökonsekvensema måste redovisas före varje beslut som kange en större påverkan på nuljön. Försiktighetsprincipen måste tillämpas istörre utsträckning, dvs. brist på vetenskaplig säkerhet får inte skjuta uppåtgärder som hindrar mUjöforstöring eUer återstäUer skadad nuljö. Sambandet meUan ekonomi och ekologi behöverförtydUgas ytterligare. Information om mUjötiUståndet skaU ingå som ensjälvklar del i våra ekonomiska nationalräkenskaper. Ekonomiska styrmedel skallanvändas för att stimulera näringsUvet att vidta långtgående skyddsåtgärder. Den som förorenar nuljön skaU också betalakostnadema för nuljö-förstöringen. Den s.k. nuljöskulden, dvs. kosbiaden föratt återställa uppkomna mUjöskador, niåste uppmärksammas. MUjöskulden fär inteöka. Regeringen har i bilaga 1.4 UthåUig utveckling redovisat sambanden meUanekonomi och ekologi. En fömtseende samhäUsplanering har stor betydelseför att främja målen om en god UvsmUjö och en håUbar samhäUsutveckUng. Detinnebär att planeringen bör ha sin utgångspunkt i en långsiktigt gcxlhushållning med naturresurser och en uthåUig användning av mark- ochvattenområden. träder i kraft. Detkommer att ge möjUghet att på ett annat sätt än hittiUs påverka EU:smiljöpoU- tik.Genom avtalet konuner Swrige att på samma sätt som EU:s egna Prop.1993/94:100 medlemsländer kunna delta i komnussionens expertgrupper. Genom ett svenskt medlemskap i kommer Sverigeatt fä möjUghet att fuUt ut påverka och delta i gemenskapens nuljöbeslut.Tillsammans med likasinnade länder kommer att vara pådrivande i EU:smUjöarbete i syfte att fä tiU stånd tvingande regler; något som kommer att gagnaäven svensk miljö. Regeringen har nyUgen på bord lagtpropositionen (1993/94:111) Med sikte pä håUbar utveckling; Genomförande av beslutenvid om nnUjö och utveckling - UNCED. I propositionen redovisasallmänna riktlinjer för utvecklingen i inom olika problemområden ochsamhäUssektorer. TiUsammans formar de en nationeU strategi för håUbarutveckling och därmed en svensk . Som gmnd Ugger redan beslutademUjöpoUtiska mål och prioriteringar. I propositionen redovisas vidareriktlinjer och strategi för fortsatta arbete med de globala miljö-och utvecklingsfrågorna för en håUbar utveckling. Propositionen kommer attbehandlas av under samma pericxi som budgetpropositionen behandlas.Däri angivna riktlinjer för nuIjöpoUtiken åtempprepas därför inte här. En redovisning av den aktuella nuljösituationen -regeringens årUga mUjöredovisning tiU - är bifogad den nämndapropositionen. Riktlinjer för en kretsloppsanpassadsamhäUsutveckUng har lagts &st av i enUghet med de förslag sompresenterades av regeringen (prop. 1992/93:180, bet.1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:344). GenereUt skaL för miljöpoUtiken gälla attalla beslut skaU vara inriktade mot ett kretsIoppssamhäUe. Besluten skaU skapaförutsättningar för en mer effektiv resurshushållning inom alla samhäUssektorer.Detta kan ske genom övergång tUI fömybara resurser och användning avenergisnåla prcKesser samt återanvändning och återvinning. Detta är särskUtviktigt inom den industriella sektom. Olika åtgärder inom jord- och skogsbmket, itransportsektom, inom energiförsörjningen och i industrin skaU vara inriktademot ett kretsIoppssamhäUe. Kretsloppsprincipen bör även fä genomslag ikommunernas arbete för att bl.a. i lokala program omsätta cx:h konkretiserahandlingsprogrammet frän om mUjö cx:h utveckling år1992. Vidare skaU som riktlinjer gälla att kostnadseffektiva ekonomiskastyrmedel i ökad om&tbung utvecklas och används i nuIjöpoUtiken. har i enUghet medregeringens förslag beslutat om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. (prop. 1993/94:179, bet. 1993/94:JoU19, rskr. 1993/94:361). Regeringen har i propositionen angett att en nationeU strategi bör vara att koldioxidutsläppen frän fossi la bränslen stabiUseras i enUghet med tiU nivå . Ätgärdsprogiam för att minska utsläppen av växthus gaser skaU utgöra en integrerad del av det framtida samhäUsbyggandet och i arbetet med att mUjöanpassa olika samhäUsaktiviteter. Klimat aspekter skaU beaktas ingående inför energi- och transportsystemens framtida utbyggnad, bostädemas och arbetsplatsemas lokaUsering och 4 utformning och bU endrivkraft för den tekniska utvecklingen. Ipropositionen (1993/94:30) En söategi för biologisk mångfeld har Prop.1993/94:100 regeringen föreslagit en svensk strategi medgmnd- Bil. 15 läggande principer för bevarande av biologisk mångfeld ochhåUbart nyttjande av biologiska resurser. Strategin innebär att mUjömålen skaUges samma vikt och betydelse som skUda ekonomiska överväganden i syfte attbygga mänskUg verksainhet på ekologisk gmnd. En helhetssyn skaU tiUämpas vadgäUer åtgärder för att upprätthålla ekologiska processer och säkra arterslångsiktiga överlevnad. Behovet av och fömtsättningama för att skydda ochsäkerställa parker (x:h grönområden i städer och tätorter behandlas också ipropositionen. har gcxikänt denna söategi för biologisk mångfeld(bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87). Budgetförslagetinom MUjö- cx;h naturresursdepartementets ansvarsområde påverkas av uppgiftenatt forma en långsiktig och håUbar utveckling mot ett samhäUe med firisk luftoch rent vatten, levande sjöar, skogar och cxUingslandskap. Det påverkas ocksåav det kärva ekonomiska läget. För att bidra tiU att uppfylla målen vad gäUerstatsmaktemas beslut om dels nya budgetprinciper för myndighetemas förvalttiingskostnader,dels saneringsprogrammet för den svenska ekonomin har ett prcxluktivitets- ocheffektivitetskrav motsvarande lagts ut på i princip alla myndigheter somhör tiU departementets ansvarsområde. Budgetförslaget bygger vidare tiU stora delar på avriksdagen fettade beslut om fleråriga program, t.ex. för forskningen. I propositionen om en strategi för biologiskmångfeld har aviserats vissa särskUda satsningar för att stärka arbetet medbiologisk mångfeld. Regeringen föreslår nu att 1 nuIjon kronor /95 för en vetenskapUg kommitté för biologisk mångfeld. Vidareföreslås att ett Centmm för forskning om biologisk mångfeld inrättas vidSveriges lantbmksuniversitet (SLU). Regeringen föreslår att sammanlagt 6,8mUjoner kronor anvisas härför under nionde huvudtitelns anslag tiU SLU.Hämtöver skaU i centmmbUdningen cx:kså ingå den av (x;h SLUgemensamt finansierade Databanken för hotade arter. En informationskampanj ombiologisk mångfeld aviserades också i propositionen om biologisk mångfeld.Regeringen föreslår nu att 10 nuljoner kronor anvisas som ett engångsanslag fördenna verksamhet under nionde huvudtitelns anslag tiU Statens jordbmksverk.Regeringen föreslår att 8 mUjoner kronor anvisas som ett engångsanslag för densista fesen av en landsomfettande våtmarksinventering under trettondehuvudtitelns anslag tiU Länsstyrelsema. Regeringen föreslår cx;kså att 6mUjoner kronor anvisas som ett engångsansfeg tiU stöd för uppbyggnaden avNordens Ark för bevarande av uttotningshotede djurarter. Sammantaget iimebärförslagen en förstärkning inom området biologisk mångfeld med 31,8 nuljonerkronor. Härav har 25,8 mUjoner kronor finansieratsvia de som aviserades i samband med Prop. 1993/94:100energiskatteomläggningen (prop. 1991/92:150). Återstående delar har Bil.