prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — 6. skeppet, bygget eller en andel i eller envillkorlig äganderätt till sådan egendom har blivit föremål för kvarstad,betalningssäkring eller utmätning och ett ärende som rör anteckning om åtgärdenhar tagits upp senast på den inskrivningsdag då inteckningen söks, om inte ifråga om kvarstad ansökan har medgetts av kronofogdemyndigheten, eller 7. skeppet, bygget eller en andel i eller envillkorlig äganderätt till sådan egendom har frångått sökanden genom exekutivförsäljning. Omett ärende som rör inskrivning av sökandens förvärv har skjutits upp, skallbehandlingen av inteckningsansökan skjutas upp på motsvarande sätt. Omdet inte finns något hinder enligt 24 §, skall inteckning beviljas och pantbrevutfärdas på gmnd av inteckningen. Bestämmelserom utfärdande av ett nytt pantbrev i stället för ett pantbrev som dödats finnsi lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. Enbegäran om inteckningsfömyelse skall avslås om 23 § andra stycket inte hariakttagits. Eninteckning som skulle medföra lika företrädesrätt som en annan inteckning skallvid inskrivningen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökandenbegär det. En inteckning som sätts efter en annan skall gälla efter eninteckning med lika rätt som eller med bättre rätt än denna även om detta inteanges i beslutet. Ettpantbrev fär på ansökan av skeppets eller skeppsbyggets ägare och eftermedgivande av pantbrevets innehavare bytas ut mot två eller flera nya pantbrev(utbyte). På begäran skall därvid pantbrevens inbördes företrädesrättbestämmas. Härvid skall 27 § andra meningen tillämpas. Inteckningarsom gäller i samma myntslag och har inbördes lika rätt eller gäller omedelbartefter varandra får på ansökan av skeppets eller skeppsbyggets ägare och eftermedgivande av pantbrevens innehavare föras samman till en inteckning(sammanföring). Denna inteckning skall gälla med den förmånsrätt som tillkommerden av de i sammanföringen ingående inteckningama som har sämsta rätt. Eninteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningama sammanlagt 8 uppgårtill, om sökanden begär det och pantbrevens innehavare medger det. 30 § Prop. 1993/94:195 En inteckning fär på ansökan av skeppets eller skeppsbyggets ägare och efter medgivande av pantbrevets innehavare sättas nedefter en annan inteckning (nedsättning). En inteckning som sätts ned efter enannan gäller efter inteckning med lika rätt som eller bättre rätt än denna ävenom detta inte anges i beslutet. På ansökan av skeppets eller skeppsbyggets ägare och eftermedgivande av pantbrevets innehavare får en inteckning dödas (dödning).Bestämmelser om dödning av inteckning när pantbrevet har förkommit finns ilagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. När en innehavare av pantbrev lämnar medgivande tillåtgärd som avses i 28 - 31 §§ skall pantbrevet ges in. På ansökan av ett pantbrevs innehavare skall innehavetantecknas i skepps- eller skeppsbyggnadsregistret. Är någon annan antecknad sominnehavare skall registermyndigheten, sedan det nya innehavet har antecknats,avföra den tidigare anteckningen och underrätta den vars innehav var antecknat.Om det kan antas att sökanden inte har pantbrevet, skall föreläggande meddelashonom att visa upp detta. Anmäler den vars innehav antecknats att innehavet harupphört, skall anteckningen avföras. Om en ansökan enligt första stycket inte har gjorts närett pantbrev skall utfärdas eller det inte finns en ny sådan ansökan när anteckningom innehav avförs, skall skeppets eller skeppsbyggets ägare antecknas sominnehavare. Om en inteckning har förfallit enligt 16 §, skall detantecknas i skeppsregistret. I registret skall anteckning göras om inverkan påinteckning av exekutiv försäljning. Om ett skeppsbygge avförs ur skeppsbyggnadsregistret och istället förs in i skeppsregistret som skepp, skall en inteckning som gäller ibygget och en införing som rör inteckningen föras över till skeppsregistret. De första 35 paragrafema i 3 kap. överensstämmer i sak med261-293 §§ (inklusive 269a och 287a §§) sjölag. Endast språkligaändringar har gjorts. 36-52 §§ Prop. Sjöpanträtt i fartyg gäller till säkerhet för en sådanfordran mot redaren som kan hänföras till fartyget och som avser 1. lön och annan gottgörelse till befälhavaren ellernågon arman ombordanställd på gmnd av dennes anställning på fartyget, 2.hamn-, kanal-och annan vattenvägsavgift samt lotsavgift, 3.ersättning medanledning av personskada som uppkommit i samband med fartygetsdrift, 4.ersättning medanledning av sakskada som uppkommit i samband med fartygets drift,fömtsatt att fordringen inte kan gmndas på avtal, och 5.bärgarlön,ersättning för avlägsnande av vrak och bidrag till gemensamt haveri. Första stycket 3 och 4 gäller inte i fråga om en fordranpå ersättning för atomskada. Sjöpanträtt gäller även om fordringen riktar sig mot sådanfartygets ägare som inte är redare, eller mot den som i egenskap av befraktareeller i annan egenskap har hand om fartygets drift i redarens ställe. Om förmånsrätt som följer med sjöpanträtt finnsbestämmelser i förmånsrättslagen (1970:979). De fordringar som har tagits upp i 36 § första stycket harinbördes företräde till betalning efter nummerordningen där. En fordran somavses i 5 har dock företräde framför en fordran som avses i I - 4 och som haruppkommit tidigare. Fordringar under samma punkt har inbördes lika rätt ominte annat följer av andra stycket. En fordran som avses i 5 går dock före enannan sådan fordran som har uppkommit tidigare. Utom i fall som avses i 41 § häfitar sjöpanträtt vidfartyget med oförändrad förmånsrätt även om fartyget övergår till en ny ägareeller dess registrering ändras. Den som bygger, bygger om eller reparerar ett fartyg åtnågon annan får hålla kvar egendomen till säkerhet för sin fordran på köpeskillingeneller annan ersättning. I fråga om rätt att i vissa fall sälja egendomen, att taut fordringen ur köpeskillingen och att bortskaffa egendomen finns bestämmelseri lagen (1985:982) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har hämtats.Dessa bestämmelser skall tillämpas även på övriga fall som avses i förstastycket. Om förmånsrätt som följer med rätten att hålla kvaregendomen finns bestämmelser i förmånsrättslagen (1970:979). 40§ Sjöpanträtt i fartyg upphör när har förflutitfrån det att förd- ringen uppkom, om inte före utgången av kvarstadeller Prop. 1993/94:195 utmätning, som sedermera åtföljs av exekutivförsäljning av fartyget, blivit säkerställd. Preskriptionstiden får inteförlängas eller avbrytas men skall inte löpa medan det finns laga hinder motatt fartyget beläggs med kvarstad eller utmäts för borgenärens fordran. Vad i första stycket sägs om verkan av en säkerställdutmätning gäller också när ett fartyg skall säljas exekutivt under konkurseller enligt 1 kap. 10 § andra stycket, om försäljning har begärts och fartygethar tagits ur drift. För en fordran som är förenad med sjöpanträtt i ett fartygfår domstol besluta om kvarstad på fartyget enligt 15 kap. 1 § rättegångsbalkenäven om det inte finns risk för att motparten undandrar sig att betala skulden. Om ett fartyg säljs exekutivt i , upphörsjöpanträtt och retentionsrätt i fartyget sedan försäljningen har vunnit lagakraft och köpeskillingen har betalats. Borgenärema har rätt till betalning ur köpeskillingen iden ordning som gäller för utmätt egendom. En fordran som är förenad med sjöpanträttfär därvid bevakas till fullt belopp trots bestämmelsema i 9 kap. omansvarsbegränsning men ger inte utdelning över det belopp som högst skallbetalas enligt dessa bestämmelser. En exekutiv försäljning av fartyg i främmande stat skallerkännas med den verkan som anges i första stycket, om fartyget fanns inom denstatens jurisdiktionsområde samt försäljningen har verkställts i enlighet medden statens lag och i överensstämmelse med bestämmelsema i 1967 årsintemationeUa konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek. Bestämmelsemaom sjöpanträtt i fartyg skall också tillämpas på fartyg under byggnad sedan byggetsjösatts. 43 § Sjöpanträtt i inlastat gods gäller till säkerhet för 1. fordranpå bärgarlön och på bidrag till gemensamt haveri eller annan kostnad som skall fördelas enligt samma gmnd (13 kap. 15 § tredje stycket, 14 kap. 40 § och 17 kap. 6 §), 2.fordran pågmnd av att en transportör, bortfraktare eller befälhavare med stöd avbehörighet enligt denna lag har slutit avtal eller vidtagit någon annan åtgärdför lastens behov samt en lastägares fordran på ersättning för gods som sålts förnågon annan lastägares räkning, och 3.entransportörs eller bortfraktares fordran på gmnd av fraktavtalet om den kangöras gällande mot den som kräver att godset skall lämnas ut. Om förmånsrätt som följer med sjöpanträtt finnsbestämmelser i förmånsrättslagen (1970:979). De fordringar som har tagits upp i 43 § har inbördesföreträde till betalning efter nummerordningen där. har inbördes lika rätt. Enfordran som avses i 1 eller 2 går dock före Prop. 1993/94:195 en fordranunder samma punkt som härrör av en annan händelse och som har uppkommittidigare. Utlämnasgods som utgör säkerhet för en fordran eller säljs gods för fartygets ellerlastens behov, upphör sjöpanträtten i godset. Omgods säljs exekutivt upphör sjöpanträtten i godset sedan försäljningen harvunnit laga kraft och köpeskillingen har betalats. Densom utan borgenärens tillstånd har lämnat ut gods som enligt vad han insetteller bort inse utgjorde säkerhet för en fordran, svarar för vad som till följdav detta inte kan ersättas ur godset. Sådan ansvarighet har även mottagaren,för en fordran för viUcen han annars inte skulle svara personligen, om han hadekännedom om fordringen när godset lämnades ut. Sjöpanträtti inlastat gods upphör när har förflutit från det att fordringen uppkom,om inte före utgången av antingen talan väckts i laga ordning ellerkvarstad eller utmätning, som sedermera åtföljs av exekutiv försäljning avgodset, blivit säkerställd. Preskriptionstiden skall inte löpa medan det finnslaga hinder mot att godset beläggs med kvarstad eller utmäts för borgenärensfordran. Omen fordran har kommit under behandling av dispaschör, anses att talan omfordringen har blivit väckt. första stycket sägs om verkan av en säkerställd utmätning gäller också närgods skall säljas exekutivt under konkurs, om försäljning har begärts ochgodset har tagits om hand, förseglats eller märkts av kronofogdemyndigheten. Omen borgenär har sjöpanträtt i flera panter, utgör varje pant säkerhet förfordringens hela belopp. Fårborgenären betalt ur en pant för större del av sin fordran än som belöper påden panten efter det inbördes förhållandet mellan pantemas värden vid tiden förpanträttens uppkomst, inträder pantägaren för överskottet i den rättborgenären hade till övriga panter. I pantägarens ställe och med företrädeframför honom inträder den borgenär, för vars fordran panten utgjorde säkerhetsärskilt, i den mån panten på gmnd av den andre borgenärens krav inte räckertill betalning av hans fordran. Sjöpanträttbestår även om fordringen överlåts eller tas i anspråk genom utmätning ellerinförsel eller på annat sätt övergår till någon annan. Sjöpanträttomfattar inte ersättning som på gmnd av försäkring eller 190 avnågon annan anledning utgår för skada på fartyg eller last. Rätttill betalning som är förenad med retentionsrätt enligt 39 § fär göras gällandei ersättning som på gmnd av försäkring eller av någon annananledning utgår för skada på det fartyg eller det fartygsbygge Prop.1993/94:195 som är föremål för retentionsrätten. Talan om betalning ur fartyg eller last för en fordran somär förenad med sjöpanträtt fär väckas mot pantägaren eller befälhavaren. Vadgäller last fär sådan talan dock inte väckas mot befälhavaren av fartygetsägare eller redare eller den som i egenskap av befraktare eller i annanegenskap har hand om fartygets drift i redarens ställe. När en sådan sjöpanträtt eller retentionsrätt i fartyg somavses i detta kapitel åberopas inför svensk myndighet skall svensk lagtillämpas. Om en annan sjöpanträtt, retentionsrätt eller liknanderättighet i fartyg åberopas, skall den prövas enligt lagen i den stat därfartyget är registrerat. Rättigheten skall dock stå tillbaka för sjöpanträtteller retentionsrätt enligt detta kapitel eller som överensstämmer med1967 års internationella konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek.Rättigheten fkr i övrigt inte medföra bättre rätt än den rättighet enligt dettakapitel som den närmast motsvarar. Bestämmelsema i 51 § skall också tillämpas på fartyg underbyggnad sedan bygget sjösatts. För tiden gäller lagen i den stat därfartyget byggs. 3 kap. 36 - 52 §§ överensstämmer i sak med 244 - 260 §§ i1891 års sjölag. I 41 § andra stycket har lagtexten dock anpassats till niondekapitlets nya mbrik och i 43 § 2 och 3 har genom införandet av begreppet"transportör" en anpassning skett till den nya terminologin påstyckegodstransporternas område. I övrigt har endast språkliga ändringargjorts. 5.1.4 4 kap. Om kvarstad på fartyg i internationellarättsförhållanden Bestämmelsema i detta kapitel gäller kvarstad på fartygför anspråk som i eller ett annat land är eller kan bli föremål förrättegång i tvistemål eller för talan om enskilt anspråk i brottmål.Bestämmelsema gäller dock inte kvarstad för fordringar som avser skatter elleravgifter till stat eller kommun. Bestämmelsema gäller för fartyg som är införda i detsvenska skeppsregistret eller ett motsvarande utländskt fartygsregister. Bestämmelsemagäller dock inte för svenska skepp, om sökanden har hemvist eller sitthuvudsakliga driftställe i . 1 lagen (1938:470) med vissa bestämmelser om främmandestats- ,l fartyg m.m. finns bestämmelser om att kvarstad inte farläggas på vissa fartyg. Kvarstad får inte heller läggas på fartyg som ägs elleruteslutande används av svenska staten. 2 § Prop.1993/94:195 Vad som i allmänhet gäller om kvarstad på fartyg gäller också för kvarstad enligt dettakapitel, om något annat inte föreskrivs i kapitlet. Ettfartyg fär beläggas med kvarstad endast för en sjöfordran. Medsjöfordran avses i detta kapitel ett anspråk som gmndar sig på någon avföljande omständigheter: 1. skadasom har orsakats av ett fartyg genom sammanstötning eller på något annat sätt, 2. dödsfall eller personskada som har orsakats av ettfartyg eller som har inträffat i samband med driften av ett fartyg, 3. bärgning, 4. skeppslegoavtal, 5. avtal som rör befordran av gods med ett fartyg pågmndval av certeparti, konossement eller liknande, 6. förlust av eller skada på gods inklusive resgodsunder befordran med fartyg, 7. gemensamt haveri, 8. bodmeri, 9. bogsering, 10. lotsning, 11. leveransav varor eller materiel för ett fartygs drift eller underhåll, 12. byggande,reparation eller utmstande av ett fartyg eller kostnader för dockning, 13. löneller annan gottgörelse till befälhavaren eller annan ombord anställd på gmnd av dennes anställning på fartyget, 14. befälhavaresutlägg samt utlägg som gjorts av avsändare, befraktare eller avlastare eller agenter för fartygets eller dess ägares räkning, 15. tvist om äganderätten till ett fartyg, 16. tvist mellan delägare till ett fartyg omäganderätten eller besittningen till fartyget eller driften av eller intäktemafrån detta, 17. panträtt på gmnd av inteckning eller annan på avtalgmndad panträtt i fartyg. 4§Kvarstad får läggas på det fartyg som sjöfordran hänför sig till. Om ensjöfordran gmndar sig pä någon omständighet som avses i 3 §andra stycket 1 - 14, får kvarstad i stället läggas på ett annat fartyg som tillhör den som vid tiden för sjöfordrans uppkomst var ägare av det fartyg som sjöfordran hänför sig till. Omnågon annan än fartygets ägare är ansvarig för en sjöfordran enligt andrastycket, får kvarstad i stället läggas antingen på det fartyg som sjöfordranhänför sig till eller på ett annat fartyg som tillhör gäldenären. Ettfartyg fär beläggas med kvarstad endast om fartyget i kan utmätas försjöfordran. Avser sjöfordran någon annan förpliktelse än betalningsskyldighet,skall vad som sagts om utmätning i stället gälla annan verkställighet änverkställighet av kvarstad på fartyget. 6§Kvarstad på ett fartyg far beviljas endast en gång för en och samma Omborgen eller någon annan säkerhet för en sjöfordran har ställts till befrielsefrån kvarstad, fär kvarstad inte beviljas för samma sjöfordran. Kvarstad färdock beviljas, om borgenären visar att den ställda säkerheten har upphört attgälla eller att det annars finns särskilda skäl för kvarstad. Ettfartyg som är belagt med kvarstad skall hindras att avgå. Omkvarstad har beviljats för en sjöfordran som gmndar sig på sådanaomständigheter som avses i 3 § andra stycket 15 eller 16, får domstolen dock 1. tillåtaden som har fartyget i sin besittning att mot borgen eller annan säkerhet nyttja fartyget, eller 2. bestämmaom fartygets användning på andra villkor. Idetta kapitel överenstämmer 1 - 7 §§ i sak med 1 - 7 §§ lagen (1993:103) omkvarstad på fartyg i internationella rättsförhållanden. I 3 § andra stycket 14om gjorda utlägg har genom införandet av orden "avsändare ellerbefraktare" en anpassning skett till den nya terminologin påstyckegodstransportemas område. Omkvarstad på egendom som en ombordanställd fört ombord på ett fartyg finnsbestämmelser i 22 kap. 1 §. Kvarstadsreglemai detta kapitel är särregler i förhållande till de allmänna reglema om kvarstadi 15 kap. . I denna paragraf, som är ny, lämnas en upplysningom att ytterligare särregler om kvarstad på egendom som en ombordanställd förtombord på ett fartyg finns i 22 kap. 1 §. S.l.55 kap. Om partrederi Ettpartrederi föreligger om flera har kommit överens om att under deladansvarighet gemensamt driva sjöfart med ett eget fartyg. Anmälan om ettpartrederiavtal får göras hos registermyndigheten, som skall antecknaanmälningen i det register där fartyget är infört eller, om det inte ärregistrerat, genast kungöra den. Närmare föreskrifter om anmälnings- ochkungörelseförfarandet meddelas av regeringen. Förde förpliktelser som uppkommer för partrederiet efter det att rederiavtalet haranmälts till registermyndigheten svarar varje redare endast i förhållande tillsin andel i fartyget om han inte har åtagit sig större ansvarighet. Förtidigare uppkomna rederiförpliktelser svarar redama solidariskt. I fråga ombetalningsansvar för vattenföroreningsavgift enligt 8 kap. lagen (1980:424) omåtgärder mot vattenförorening från fartyg gäller 8 kap. 2 § andra stycketnämnda lag. I fråga om betalningsansvar enligt lagen (1986:371) om flyttning avfartyg i allmän hamn gäller 5 § andra stycket andra meningen den lagen. Ifråga om redamas inbördes rättigheter och skyldigheter gäller 13 1993/94. bestämmelsemai 2 - 18 §§ i den mån något annat inte har avtalats. För ett partrederi får en huvudredare väljas. Tillhuvudredare fär utses en här i landet bosatt svensk, dansk, finsk eller norskmedborgare eller en svensk juridisk person. Huvudredaren är behörig att på samtliga redares vägnarföreta de rättshandlingar som rederirörelsen vanligen medför, att väcka ochutföra talan i sak som rör rederiet samt att i övrigt företräda redama infördomstolar och andra myndigheter i sådan sak. Huvudredaren får inte utanmedredamas samtycke överlåta fartyget eller upplåta panträtt i det ellerbortfrakta det för än . Om en huvudredare inte är vald, kan vilken som helst avredama sökas att svara även för de övriga i sak som rör rederiet. Huvudredaren skall på lämpligt sätt hålla redamaunderrättade om rederiets verksamhet. Han skall rådgöra med dem i alla viktigaangelägenheter. Beslut i partrederiets angelägenheter fattas vid allmäntsammanträde, till vilket var och en av redama har kallats minst iförväg genom rekommenderat brev eller telegram eller telexmeddelande under sinsenast kända adress. Kallelsen skall innehålla upplysning om vad som skallbehandlas på sammanträdet. Allmänt sammanträde krävs inte för ett beslut som samtligaredare biträder eller som är så brådskande att det inte kan anstå till dess ettsådant sammanträde kan hållas. På en redares begäran skall protokoll föras över vad somförekommer av vikt vid ett allmänt sammanträde. En redare, som har uteblivitfrån ett allmänt sammanträde eller av någon annan anledning inte har deltagit iett beslut, skall underrättas om vad som beslutats. Vid omröstning räknas varje redares röstetal efter hansandel i fartyget. Om något annat inte följer av tredje stycket, gäller sombeslut den mening som har fått det högsta röstetalet. Vid lika röstetal gällerden mening som huvudredaren biträder. Val av huvudredare skall dock avgörasgenom lottning, om flera fått lika röstetal. Ett beslut vid allmänt sammanträde är bindande för enredare som har uteblivit från sammanträdet. Ett beslut, som har fattats i en annan ordning än vid ettallmänt sammanträde eller som innebär att rederiet skall upplösas, gäller endast om det biträds av redare som tillsammans äger mer än hälften i fartyget. Ett beslut, som strider mot rederiavtalet eller på något annat sätt mot rederiets ändamål och som inte avser rederiets upplösning, gäller endast om samtliga redare är eniga. 8 § Prop. Huvudredaren kan när som helst skiljas från sitt uppdraggenom ett beslut enligt 5 och 7 §§. En huvudredare som själv äger minst hälfteni fartyget kan på en medredares talan av domstol skiljas från uppdraget, omdet finns giltig anledning. Huvudredaren svarar för att rederiets bokföring fullgörsenligt lag och annan författning. Han skall inför redama redovisa sin förvaltningav rederiets angelägenheter. Redovisningen skall avse kalenderår och avges efter årets utgång. Redovisningen skall avges skriftligen till varje redare.För granskning av redovisningen har redare rätt att ta del av rederiets räkenskapshandlingar. Om en redare vill klandra redovisningen, skall han väckatalan vid domstol från det att han fått del av den. En redaresom försummar detta har förlorat sin rätt till , om inte huvudredarenhar förfarit svikligt. Varjeredare skall bidra till utgiftema för rederiets verksamhet i förhållande tillsin andel i fartyget. Om en redare trots uppmaning inte t)etalar sitt bidragtill beslutad utgift och huvudredaren eller en annan redare lägger ut beloppet,skall den betalningskyldige redaren betala ränta på det förskotterade beloppetenligt 6 § räntelagen (1975:635). Vinstoch förlust av rederiets verksamhet fördelas mellan redarna i förhållande tillderas andelar. Ett överskott som inte behövs för rederiets utgifter skall delasut. Densom enligt 10 § förskotterat bidrag för en annan har rätt att i avräkning påsin fordran lyfta utdelning som belöper på den andres andel. Omen andel i fartyget övergår till någon annan, skall förvärvaren eller hansfängesman genast underrätta huvudredaren och övriga redare om detta. Omen redare har blivit medborgare i en främmande stat, skall han genastunderrätta huvudredaren och övriga redare om detta. Enredare har rätt att lösa till sig en andel i fartyget som på något annat sättän genom förvärv vid en exekutiv försäljning eller offentlig auktion harövergått till någon annan än en medredare. Lösningsrätten gäller dock inte moten medredares make, avkomling eller avkomlings make. En redare som vill utövasin lösningsrätt skall meddela förvärvaren detta inom en månad från det att hanunderrättades om förvärvet. Försummas detta är lösningsrätten förfallen. Omflera redare gör sin lösningsrätt gällande, skall den utövas i förhållande tillderas andelar. Lösensummanskall motsvara andelens fulla värde. 14 § Prop.1993/94:195 En redare, vars andel i fartyget har övergått till någon annan, blir intefri från ansvarighet mot de övriga redama för de förpliktelser som han hade vidövergången. Inte heller blir han fri från ansvarighet mot dem för därefteruppkommande rederiförpliktelser förrän huvudredaren eller samtliga redare harunderrättats om övergången. Förvärvarenav andelen inträder i förhållande till de övriga redama genast i en redaresalla rättigheter och skyldigheter. Han är på samma sätt som sin fängesmanbunden av de beslut som har träffats och de åtgärder som vidtagits föreövergången.