prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — andelen lediga lägenheter iförhållande Bilaga I.l till det totala antalet lediga lägenheter, är dock medintemationella mått fortfarande låg (3,). Vakansgraden varierar mycket överlandet. I storstadsregionema och flertalet av universitetsstäderaa är andelenouthyrda lägenheter mycket liten. Mycket små svängningar i efterfrågan kandärför medföra bostadsbrist på vissa expansiva orter Medbörjan avvecklas de statliga räntesubventionerna tillbostäder successivt. Bostäder i hyres- och bostadsrättsfastigheter skall, näravvecklingen är genomförd, få ett räntestöd som står i paritet tillegnahemsboendets skattelättnader för ränteutgifter De nya regleraa gav starkaincitament till att tidigarelägga byggstarten för att erhålla stöd enligt 1992års regler. angav SCB att 57 000 lägenheter påbörjades. bedömning var 12 000 av dessa påbörjade endast i formell mening. Avdessa 12 000 igångsattes ca 9000 vilket får effekt påinvesteringaraa . Det nya bostadsfinansieringssystemet harockså styrt över efterfrågan mot mindre bostäder sjönk dengenomsnittliga lägenhetsytan iflerbostadshus medan ytan i småhus minskade med Nedtrappningenav bostadssubventionema tillsammans med borttagandet av investeringsbidragetden ledde till att antalet registrerade påbörjade lägenhetersjönk till 10 800 föregående år. Föratsättningaraa för en ökad nybyggnationbedöms trots minskade subventioner som relativt gynnsamma. Realräntoraa efterskatt förväntas fålla ytterligare somsmåhuspriseraa på andrahandsmarknaden har stabiliserats. Sänkningen avfastighetsskatten på hyreshus från till bedömsockså få en viss inverkan även om skatten endast i begränsad omfattning berörnyproduktionen. Produktionskostnadema har sjunkit . Detgör att prisskillnaden mellan nyproduktion och priseraa på andrahandsmarknadenhar minskat. Därigenom kan produktion av lägenheter i attraktiva områden och påorter med begynnade bostadsbrist komma att öka. Arbetsmarknadsläget väntasförbättras vilket gör att de ungdomskullar som inte kunnatfinansiera ett eget boende börjar söka sig ut på bostadsmarknaden i störteutsträckning. Ett problem på bostadsmarknaden är dock låneinstitutensrestriktiva hållning till finansiering av nyproduktion av bostäder. Antaletnyproducerade lägenheter väntas mot slutet av prognosperioden närma sig en merlångsiktig jämviktsnivå. långsiktiga bedömningar som bl.a. baseraspå demografiska faktorer innebär ett behov på 25 00030 000 lägenheter underresten av . Antalet registrerade byggstarter förväntas dock bara bli12 000 1994 och 16 500 1995. En del av de lägenheter som endast formelltpåbörjades kommer att produceras . Därtillföratses en fortsatt neddragning av bostadsytan per lägenhet. Sammantagetmedför detta att investeringaraa i nya lägenheter sjunker ochmed 1995. Miljarder kr 1993 Löpande priser 0,8 7,6 -7,4 -15,8 -5,6 -30,1 -29,9 -27,7 -34,0 -58,0 -56,5 -61,1 -3,0 -6,0 3.9 -4,4 14,2 48,5 -41,1 -25,7 -29,0 -12,2 -15,1 -22,8 -10,0 -17,0 -2,4 -6,4 -28,3 -41,0 -7,0 1993/94:150 Bilaga1.1 Utvecklingenvad gäller ombyggnadsinvesteringar är svag. På samma sätt somför nybyggnation förändrades bostadsfinansieringssystemet för ombyggnation denI , vilket gav starka incitament till att åtminstone formelltpåbörja byggnadsarbetena före detta datum. Genom att låneunderlaget förräntebidrag täckte en större del av ombyggnadsarbetena i det gamla systemetframstår regler som mycket fördelaktiga. har antaletpåbörjade lägenheter för modemisering minskat delvis som en konsekvens av detstora antalet moderniseringar 1992 men också på gmnd av de lägresubventionema. Omfattningen av varjeombyggnad blir också allt mindre vilket kan bero på reducerade subventioneroch en svag utveckling av hushållens disponibla inkomster. Hushållenaccepterar endast mindre hyreshöjningar. Produktionskostnaden har sjunkit underdet senare året vilket tillsammans med en lägre realränta delvis motverkar deminskande räntebidragen. De ROT-åtgärder som vidtagitsstimulerar ombyggnadsinvesteringama. Det gäller bl.a. bidrag till ombyggnationav äldrebostäder samt till miljöförbättrande åtgärder på bostäder Sålundaberäknas antalet påbörjade lägenheter för ombyggnad, historiskt sett, förblirelativt högt under hela prognosperioden. Volymeraa fortsätter emellertid attfalla som en följd av det stora antalet igångsättningar menockså på grand av den minskande omfattningen av varje ombyggnad. Bostadsinvesteringaraaberäknas sammantaget falla med och med 1995.1 taktmed stigande inkomster och en ökad hushållsbildning bör bostadsbyggandet kunnastiga igen . Den anpassning som sker till ett system, dären allt större del av bostadskostnaden skall bäras av den boende, bör dock ledatill att byggandet framöver blir av mindre omfattning änunder slutet av . 1993/94:150 Bilaga1.1 Miljarder kr, 1985 årspriser 50- -1II'r 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Efteren trendmässig nedgång av byggnadsinvesteringaraa och underförsta häften av vände utvecklingen uppåt under slutet av decenniet.Expansionen inom den privata tjänstesektora iimebar ett behov av ett störreantal arbetsplatser fanns också ett uppdämt behov av nya bostäder iframför allt storstadsregioneraa. Avregleringen av kreditmarknaden medverkadetill en stark kreditexpansion, vilket tillsammans med att låneinstituten delvistillämpade nya utlåningsprinciper, möjliggjorde en stark expansion. föllefterfrågan på kommersiella lokaler och en starkt stigande realränta ledde tillett prisfall som ytterligare förstärkte nedgången av näringslivetsinvesteringar åren därefter I och med attbostadsinvesteringama minskade kraftigt, föll byggnadsinvesteringamamed . Infrastraktursatsningama kunde bara i begränsad omfattningupprätthålla byggnadsverksamheten. beslutade att 98miljarder kronor skall investeras i vägar och jämvägar 19942003. och hade dock redan tidigare inlett utbyggnaden avinfrastrakturen. Arbetslösheten inom byggnadsindustrin fortsatte att stigaunder året. 1 febraari uppgick arbetslösheten inomByggnadsarbetarförbundet till vilket var en uppgång med 5 procentenheterpå . Diagram 10.4 Byggnadsinvesteringar per sektor 19701995 1993/94:150 Bilaga1.1 Miljarderkr, priser 70 1''I''I''I''\''I''I''I''r 970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Nedgångeni byggnadsverksamheten har medfört att marknadsstrakturen blivit merkoncentrerad. Antalet rikstäckande byggföretag har enligt Konkurtensverketreducerats från 12 till 4 . Antalet små och medelstoraföretag fortsätter också att minska genom konkurser och förvärv. Konkurtensenhar ökat till följd av bl.a. en skärpt syn på konsortier och genomEES-avtalet. Den uppkonma marknadssituationen bör bidra till att byggpriseraafår en dämpad utveckling . ökarbyggnadsinvesteringama inom näringslivet återigen. Det är dock fortfarande destatliga affärsverken som står för ökningen medan det privata näringslivetsbyggnadsinvesteringar begränsas till följd av höga vakanstal på kommersiellafastigheter Genom den mycket svaga utvecklingen av bostadsbyggandet föratses enfortsatt nedgång i byggnadsinvesteringama . Nedgången i den totala byggnadsverksamhetenbegränsas dock av att reparations- och underhållsverksamheten expanderar närombyggnadsverksamheten minskar. Bidragande till detta är det 30-procentigaavdrag för arbetskostnader för underhållsåtgärder på bostadsfastigheter somkan erhållas . Enligt preliminära uppgifter frånRiksskatteverket inkom över 100 000 ansökningar om avdrag för deklarationsåret1993. Dessutom ger bidragen till ROT-insat-ser för kommunala och statligabyggnader tiUskott till reparationsverk-samheten . Sammantagetminskar byggnadsverksamheten med 1994. Byggnadsinvesteringar näringslivet myndigheter bostäder 124,7 39,0 25,2 60,5 -5,2 -10,1 -0,6 -2,4 -7,1 -11,6 -6,4 -17,3 -17,6 -28,3 -14,6 6,0 -0,6 -41,0 1,6 6,7 2,0 -7,0 -2,7 -3,4 -5,7 -9,6 -7,9 1993/94:150 Bilaga1.1 Källor: , ochFinansdepartementet. EttStigande kapacitetsutnyttjande och en god lönsamhet i näringslivet leder tillatt byggnadsinvesteringama ökar . Främst är det industrinsbyggnadsvolymer som ökar. Tillsammans med att reparationsverksamheten stigernågot föratses därmed den totala byggnadsverksamheten öka svagt . Miljarder kr, priser -0,7 -10,4 -0,7 -4,5 -1,5 0,2 -2,7 0,2 -5,0 1,7 -0,1 -0,5 -0,5 -2,8 1,2 0,2 1,1 0,0 -1,3 -1,6 0,2 0,4 0,1 0,1 -1,1 -17,8 -5,6 -2,7 -1,7 -0,3 -1,7 Källor: , ochFinansdepartementet. sjönklagerstockama med Detta var betydligt mindre än vad somföratsågs i den preliminära nationalbudgeten. Utvecklingen skall bl.a. ses iljuset av den oväntade importökningen . Importen av framför alltinsats- och investeringsvaror steg snabbt, vilket har resulterat i enlångsammare avveckling av industrins lager. Inom industrin skedde en oväntadoch kraftig ökning av lagren av varor i arbete. intensifieradesemellertid avvecklingen av insats-och färdigvaralagren. En tolkning av detta äratt den ökade industriproduktionen inneburit en lageraeddragning, trots enomfattande import, av insatsvaror När dessa befinner sig i produktionsprocessenklassificeras dessa som varor i arbete. Färdigvaralageravvecklingen, som dockblev mindre än vad som föratsågs , hänger samman med ökade exportleveransertill följd av den förstärkta konkurrenskraften. Även parti-och den hårt pressadebilhandeln reducerade sina lager Den svaga ut- 17 1993/94. I samL Nr 150 vecklingeni den privata konsumtionen medförde emellertid att detaljhan- Prop.1993/94:150 deln exkl. bilhandeln fick vidkännas en betydande lagerökning. Diagram 10.5 Lagerstockar i förhällande till produktion index2:a halvåret 1985=100 160 Varor i arbete Insatsvaror 40 I ' ' ' I.......................................................... I' 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Grandhypoteseni den föreliggande prognosen är bl.a. att den relativt höga realräntanfortsätter att utgöra starka incitament för ytterligare effektivisering avkapitalanvändningen. Därför föratses industrins lagerstockar i förhållande tillproduktionen och detaljhandelns lagerstockar relativt den privata konsumtionen,de s.k. lagerkvoteraa, att sjunka. Detta ligger också helt i linje medföretagens intentioner Den sammantagna lageravvecklingen 1994 och 1995beräknas emellertid ske i något mindre utsträckning . förväntasindustriproduktionen åter skjuta fart, som exportefterfråganaccelererar. Detta kan väntas leda till att avvecklingen av insatsvaralagrenförbyts till en mindre uppgång och att lagren av varor i arbete fortsätter attöka, dock inte lika kraftigt som 1993. Exportefterfrågan medger godamöjligheter för företagen att fortsätta bantningen av färdigvaralagren. Förindustrin som helhet innebär detta en lagerapp-byggnad. Den privata konsumtionenberäknas stiga med efter att ha fallit med . Dettaunderlättar en önskad lagerneddragning inom framför allt detaljhandeln. Diagram10.6 BNP-utveckling och lagerbidrag 1993/94:150 BUaga1.1 -i11I.1I1I,1,I1I|-1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Ar1995 föratses en likartad utveckling. Inom industrin sammantaget förväntas enfortsatt lagerappbyggnad. Färdigvamlagren bedöms minska som denfortsatta produktionsökningen beräknas kräva en lageruppbyggnad av såvälinsatsvaror som varor i arbete. Utvecklingen i den privata konsumtionen medgeren fortsatt reduktion av detaljhandelns lager Lagerpostensbidrag till BNP-utvecklingen har varit betydande. Under perioden19931995 är emellertid lagerbidragen tämligen odramatiska. Förta året iimebarden avtagande lageravvecklingen ett positivt bidrag till BNP-utvecklingen på0,. Prognosen för såväl 1994 som 1995 innebär att en successivtmindre lageravveckling genererar ett positivt bidrag på . 11 Den offentliga sektorn Denoffentliga sektoras finanser har försämrats kraftigt , huvudsakligentill följd av övergången från en överhettad ekonomi till en djup lågkonjunkturFör uppgick underskottet i den offentliga sektoras finansiella sparandetill motsvarande av BNP. Underskottet minskar successivt underprognosperioden och beräknas det motsvara av BNP, vilketemellertid i såväl i ett historiskt som ett intemationellt perspektivfortfarande är mycket stort. Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 11.1 Den konsoliderade offentliga sektom Underförsta hade den offentliga sektoras årliga finansiellasparandeöverskott motsvarande av BNP. Den svaga ekonomiska utvecklingeni slutet av decenniet och av medförde enkraftig försämring av den offentliga sektoms finanser. När konjunkturen 1982nådde botten visade det finansiella sparandet ett underskott motsvarande av BNP. Sparandet förbättrades sedan under den långa högkonjunkturen och 1990uppnåddes ett finansiellt överskott motsvarande av BNP, se diagram11.1. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns flnansiella sparande19701995 1''I''I''I''I''I''I''r 970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 Källor: , ochFinansdepartementet. Denstarka förbättringen i de offentliga finansema andra hälftförklaras i huvudsak av att skattekvoten steg från 1985 tUl nära 56 %1990, samt att ränteutgiftena minskade när den finansiella Bakom ökningen av skattekvoten låg flera fakto- Prop. 1993/94:150rer De tilltagande löne- och prisökningaraa, i kombina- Bilaga1.1 tion med de icke inflationsskyddade skatteskaloma, medförde att skatteuttagetökade (s.k. "fiscal drag"). Tillväxten leddes av den högt beskattadeprivata konsumtionen, som låg på en så hög nivå atthushållens sparkvot var negativ. Löneandelen ökade och vinstandelen inäringslivet sjönk till en ohållbart låg nivå 1990. Eftersom löner är avsevärthögre beskattade än vinster, särskilt på kort sikt, bidrog detta också tillökade skatteinkomster Dennakonjunktumedgång, med ett väsentligt sänkt kapacitetsutnyttjande och därmedökad arbetslöshet, har medfört en synnerligen kraftig försämring av denoffentliga sektoms finansiella sparande. Skatteinkomsterna har också minskattill följd av att vinstandelen i ekonomin och hushållens sparande stigit.Bankstödet drog upp utgifteraa och 1993. Av nedgången i det finansiellasparandet på ca . beräknas ca 200miljarder kr. bero på ovannänmda faktorer, medan ca . beror påförsämringen av räntor och kapitalinkomster netto, se tabell 11.1. Förändringenav det justerade primära sparandet, som exkluderar samtliga ovanståendefaktorer, begränsas således till ca . Tabell11.1 Förändring av den offentliga sektorns flnansiella sparande Löpandepriser, miljarder kr. -16,3 -107,0 -194,5 -156,9 -146,9 -73,3 -37,1 -90,8 -79,8 -87,5 -87,6 Räntor och kapitalinkomster, netto -0,9 -16,9 -4,9 -10,9 -35,3 -19,4 Frånett överhettat och därmed ohållbart läge i ekonomin 1990 sjönk BNP framt.o.m. Antalet öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder ökade från till av arbetskraften.Samtidigt minskade den, för skattebaseraa centrala, reguljära sysselsättningenmed i stället för en normal trendmässig ökning. De svenska skatte-,försäkrings- och bidragssystemen medför att hushållen, vid en interaationelljämförelse, i hög grad är skyddade från inkomstbortfall när produktionen ochsysselsättningen viker Inkomstbortfallet vid ökad arbetslöshet absorberas tillca av den offentliga sektora i form av försämrat finansiellt sparande,medan drabbar hushållen i form av lägre disponibel inkomst. tabell 11.1 redovisade förändringen av det justerade primära sparandet avsersåledes förändringen av sparandet exklusive effekter av änd- rat konjunkturläge,bankstöd, vissa skattebasförskjutningar och ändrade Prop. 1993/94:150ränteutgifter och kapitalinkomster Denna restpost fångar härmed dels Bilaga1.1 effekter av regeländringar beslutade av nuvarande och tidigare riksdagar,och dels effekter av ändrade föratsättningar avseende bl.a. befolkningssammansättningoch bostadsbyggande. Åren1991 och 1992 sjönk det justerade primära sparandet med totalt ca 55 miljarderkr. Bakom denna nedgång låg en rad faktorer. Inflationsnedväxlingenunder 1992 beräknas ha försämrat den offentliga sektoras finansiella sparandemed ca , genom att skatteskaloma och basbeloppet justerades med1991 års högre inflation. Detomfattande och dyra bostadsbyggandet bidrog tillkraftiga ökningar av räntebidragen . Beslutade besparingari form av reducerade räntebidrag och slopade investeringsbidrag minskar deoffentliga utgifteraa för bostadsstödet först och därefter. Skattereformenvar enligt preliminära beräkningar "underfmansierad" med ca 14miljarder kr avseende . Hälften av detta beror på att debudgetförstärkande dynamiska effekteraa ännu inte uppkommit på grand avkonjunkturläget. Resterande underfinansiering beror bl.a. på att bolags- ochpensionfondsbeskattningen samt den särskilda löneskatten gett mindre inkomsterän beräknat. Övrigaskatteändringar beräknas ha försvagat den offentliga sektoras sparande med ca18 miljarder kr . Det beror bl.a. på att den tillfälligthöjda mervärdesskatten och den likaledes tillfälliga arbetsmiljöavgiftenförstärkte sparandet 1990 och 1991. Dessa skattehöjningar upphörde . Volymökningarav offentlig konsumtion och investeringar tillsammans med stigandeflyktingkostnader drog upp de offentliga utgifteraa med ca 20 miljarder krmellan 1990 och 1992. Den offentliga konsumtionen var i fasta priser 2,5 %högre 1992 än 1990. År1993 stramades finanspolitiken åt. Skattehöjningar och besparingar i transfereringssystementillsammans med en betydande minskning i den kommunala konsumtionen medfördeatt det justerade primära sparandet steg med drygt 17 mUjarder kr. mellan 1992och 1993. Denförväntade uppgången i ekonomin leder till att denkonjunkturberoende (inkl. bankstöd) försvagningen av det offentliga sparandetvänds till en förstärkning och 1995. Fortsatta budgetförstärkanderegeländringar, neddragningar i den offentliga konsumtionen, samt minskadeutgifter för bostadsstöd, bl.a. som en följd av lägre räntor och tidigarebeslutade regeländringar, förbättrar också den offentliga sektoras sparande.Det kommer till uttryck genom att det justerade primära sparandet ökar. Iandra riktningen verkar att räntenettot försämras till följd av den snabbtstigande statsskulden. För1994 beräknas underskottet i det finansieUa sparandet uppgå till ca 157miljarder kr. och till ca , motsvarande avBNP. Kostnader och direkta intäkter vid ett eventuellt medlemskap i ingårinte i beräkningaraa. Denoffentliga sektoms ränteutgifter har ökat från . Prop.1993/94:150 1990 till 1993, huvudsakligen till följd av denökande Bilaga 1.1 statsskulden. En del av skuldökningen är en följd av kronansdepreciering . Den försvagade kronkursen leder därmed ocksåtill höjda ränteutgifter för skulden i utländsk valuta. Den offentliga sektomhar emellertid också omfattande finansiella tillgångar, främst inom AP-fondema.Direktavkastningen på dessa tillgångar var större änräntekostnaderaa, trots att den finansiella förmögenhetsställningen enligtfinansräkenskaperaa var negativ. Det beror bl.a. på att valtutareser-ven inteingår bland de finansiella tillgångama, medan störte delen av avkastningen påvalutareserven tillfaller staten genom inlevererade överskott.Därtill är vissa tillgångar sannolikt lågt värderade i finansräkenskaperaasamtidigt som redovisningsprinciperaa av statskulds-räntoma ger lågt redovisaderänteutgifter Genom att vissa obligationslån, s.k. benchmarklån, emitteras kupongränta som inte överensstämmer med marknadsräntan, uppstår kursvinstereller kursförluster för emittenten beroende på det aktuella ränteläget. I det fallanderänteläget har de redovisade ränteutgiftema reduceratstill följd av överkurser på obligationer. Därtill sker en viss eftersläpningfrån skuldökning till räntebetalningar. tabell 11.2 Den ofTentliga sektorns inkomster och utgifter -107,0 -194,5 -156,9 -146,9 -129,0 -199,6 -157,2 -136,2 -7,4 -13,4 -10,5 -9,0 -13,8 -10,5 -8,5 Anm.: I investeringar ingår investeringar ipersonalbostäder, lagerinvesteringar samt köp och försäljning av fastigheter och mark. Källor: , , och Nettotav kapitalinkomster och ränteutgifter försämras successivt underprognosperioden och blir negativt 1995, vUket framgår av tabell 11.2. Destora sparandeunderskotten har lett till en försämring av den offentligasektoms finansiella förmögenhet. hade den offentliga sek- tomen fmansiell nettofordran motsvarande av BNP. Den snabbt ökandestatsskulden har medfört att den offentliga sektora fått en nettoskuld, som vidutgången av 1993 beräknas till motsvarande av BNP. Andelen är dockfortfarande lägre än i många andra länder. Genom de fortsatt stora underskottenunder prognosperioden närmar sig den svenska nettoskulden snabbt dengenomsnittliga nivån för OECD-ländema, se diagram 11.2. relativa positionär dock något sämre än vad som framkommer i diagram 11.2, eftersom den offentligasektoms pensionsåtaganden är förhållandevis stora i . Den offentligaskuldsättningen diskuteras mer utförligt i kapitel 14. Diagram11.2 Den offentUga sektorns flnansiella nettoställning 1993/94:150 Bilaga1.1 -| I I i [ I [ 1 II[ 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor:OECD, och . Enviktig orsak till försämringen av de offentliga finansema är att skatteinkomstemaminskat även i nominella tal. Det beror huvudsakligen på den svaga utvecklingenav skattebaseraa, medan skattereformen och andra regeländringar haft mindrebetydelse. Efter skattereformen 1991 har ett stort antal förändringar avskatteregleraa vidtagits, av såväl strakturella som statsfinansiella skäl.Regelförändringarna avspeglas i viss utsträckning på makronivå av förändringari skattekvoten (skatter och avgifter som andel av BNP). Men det är inte baraförändringar i skatteregler som har betydelse för skattekvotens utveckling. Denberor också på hur skatteunderlagen utvecklas i förhållande till BNP. Ävenbetalningsmtiner och redovisningsprinciper påverkar skattekvoten. Som framgår av tabell 11.3sjönk skattekvoten med . Detmotsvarar ett skattebortfall på ca räknat på 1993 årsBNP-nivå, och utgör således ett mått på det totalaskattebortfallet exkl. effekt av ändrad BNR Av detta beräknade Prop. 1993/94:150skattebortfall beror ca . på att myndigheteraa sedan skatte-Bilaga 1.1 reformen inte längre betalar mervärdesskatt. Vidare beror 12miljarder på sänkt arbetsgivaravgift till sjukförsäkringen, en kompensationtill arbetsgivama för övertagande av sjuklönekostnader I båda dessa fall minskadeockså de offentliga utgiftema i motsvarande grad. Denna del av skattesänkningenär således neutral för den offentliga sektoms sparande. En del avskattekvotsnedgången, som har betydelse även för det offentliga sparandet,beror på högre sparkvot och högre vinstandel än 1990, samt på skillnaden iinkomster av slutskatteregleringen, vilket sammanlagt beräknas motsvara ettskattebortfall på ca Det är endast resterande skattebortfall pådrygt . som kan hänföras till effekter av regeländringarbeslutade av nuvarande och tidigare riksdagar. Därav utgör en betydande andelbortfall av tillfälliga skatter, som gällde . Slutsatsenär således att av skattekvotsminskningen på mellan 1990och 1993 beror på budgetneutrala skatteändringar ochca på att en ohållbart låg sparkvot och vinstandel drevupp skatteinkomstema det året samt på en skillnad i inkomster avslutskatteregleringen. Resterande dryga beror påregeländringar inkl. en effekt av att tillfälliga skatter upphört. Tabell 11.3 Skatter och ; och avgifter Företagens direkta skatter Arbetsgivaravgifter Mervärdesskatt Övriga indirekta skatter Källor: , ,och . Skattekvotenberäknas minska med ytterligare från 1993 till 1995.Orsakema till den fortsatta nedgången av skattekvoten illustreras i tabell11.3. Hushållensbetalningar av direkta skatter och avgifter är i stort sett o-förändrade somandel av BNP , trots att regeländringar medför en vissökning av skatteuttaget. Det motverkas av att lönesummans andel av BNP sjunkermed . Även de beskattadetransfereringsinkomsteraa minskar som andel av BNP , vilketdrar ned skattekvoten eftersom transfereringaraa inte ingår i BNP. När transfereringamasjunker dras skatteinkomstema ned medan BNP inte påverkas. Den offentligasektoms finansiella sparande påverkas dock naturligtvis positivt av atttransfereringama minskar. Skatteuttagetför hushållen ökar genom att gmndavdraget reduceras Prop.