prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det finns arbetsuppgifter, särskilt inomtjänstesektora, som efterfrågas och som skulle kunna utföras utenför kretsen aveteblerade företeg och myndigheter inklusive . Arbetsuppgifteraa skuUekunna utföras av stiftelse, kooperativ eUer annan altemativ driftsform, somstyrs och drivs av flera parter, anstellda, offentlig sektor, näringsliv,folkrörelser m. fl. Till sådan verksamhet skall, enligt AMS förslag,särskilt samhällsstöd kunna lämnas som altemativ till lönebidrag eller Samhall.Ett krav skall vara att arbetsförmedlingen anvisar till anstellningaraa och attverksamheten har vissa stipulerade regler om anstellmngsförhållanden somgaranterar arbete åt handikappade på deras egna villkor. För att undvUcasegregerade arbetsplatser kan villkor på att ett visst antel anstelldaskall vara icke handikappade och att arbetsplatsen skall ha en vissåldersspridning bland de anstellda, Socioekonomiska mål skall styraverksamheten och granden skall utgöras av samhällsekonomiska kalkyler förkostaader och intekter, Altemativkostnadema skall ingå när bokslut förverksamheten upprättes, I förste hand förordar AMS att ändamålet medanslaget Bidrag till vidgas, så att anslaget får utayttjasför den föreslagna verksamheten. I andra hand bör medlen till otraditionellainsatser under anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappade användas,Intekter från uppdragsverksamhet skall komplettera stetsbidraget, AMS avser attmedverka till den föreslagna verksamheten så att minst ett projekt stertes ivarje län. Verksamheten skall noga följas och avrapporteras till regeringen. 1.3.3Anstellning med lönebidrag m.m, AMSföreslår att arbetsförmedlingen skall kunna lämna lönebidrag för anstellda vilkas handikapp inte medger att de kan arbete kvar när förändringar på arbetsplatsen eller i produktionsprocessen genomförs eller när en varselsitaation uppster, 93 1.3.4Utbildningsbidrag tUl inskrivna vid . BUaga 11 För budgeteret 1994/95 har AMS beräknatkostaadema för utbildningsbidrag till inskrivna vid till 800 miljonerkronor. 2.1.1AnsteUning med lönebidrag m.m. AvAMS årsredovisning framgår art det genomsnirtliga antelet personer ilönebidragsanstellning har fortsatt att mmska jämfört med /91efter att ha ökat fortlöpande. har skett ttots att fler ficken lönebidragsanstellning budgeteret 1992/93 än budgetåret innan. Att dettotela antelet minskar sammanhänger med att många lämnarlönebidragsanstellmngar, bl.a. i samband med driftsinskränkningar ochnedläggningar. Sammanteget var 48 243 personer sysselsatte meddessa stödformer vid utgången av budgeteret 1992/93. Detta innebär att AMV intefullt ut kunnat nå det av regeringen uppstellda kravet på att minst 51 000personer i genomsnitt skall ges arbete med lönebidrag cx;h inom OSA. AMS redovisning av utbetelningama persysselsättningsmånad hos olUca arbetsgivarkategorier visar främst effektema avde tidigare bidragsreglema med högre bidragsmvåer för stetliga arbetsgivare ochallmäimyttiga organisationer, Kostaadsvariationer mellan 12 700 cx:h 3 400kr visar också att ett mått, som anger kosmaden för en genomstataig sysselsättaingsmånad vid anstellning med lönebidrag, bara är begränsat användbart. I verkligheten beror kostaaderaa i hög grad på inom vilken sektor anstellningen finns. Allt eftersom det nya systemet med flexiblalönebidrag införs kommer skillnaderaa sannolUrt att utjämnas allt mer. Men somframgått av tebeUen ovan gäller också för det flexibla bidraget att degenomsnittliga bidragsnivåema ligger väsentligt högre för stetiiga arbetsgivareoch allmännyttiga organisationer. Ingenting tyder på att skillnaderaa ibidragsnivåer skulle avspegla systematiska skillnader i fråga om de anstelldasarbetsförmåga. Den redovisning som AMS har lämnat av avgångar frånanstellning med lönebidrag budgeteret 1991/92 visar att ytterst få lämnade ettsubventionerat arbete för arbete på vanliga villkor. gick ca 525personer till arbete uten bidrag, vilket kan relateras till hela anteletanstellda med lönebidrag, som var 44 800 vid budgeterets utgång. Korterebeslutsperioder och fler anstellningar hos enskUda företeg kan bidra tUl enutveckling där fler övergår till icke subventionerade anstellningar. Det ärangeläget att utvecklingen följs. RRVkommer i en revisionsrapport att redovisa en 94 undersökning av hur detflexibla lönebidraget använts av arbetsförmed- lingaraa,effekter för handikappades sysselsättningsmöjligheter, bidragsni- Prop.1993/94:100 våer m.m. beslutede (bet. 1992/93:AU:12, rskr.192/93:203) med anledning av budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil.11) om viss omfördelnmg av medel från anslaget Särskilda åtgärder för arbetshandikappadetill vissa kultarinstitationer under Försvars- resp. Kultardepartementet. AMSskall redovisa de åtgärder som vidtegits med anledning av beslutet senast den 1febmari 1994. Effekteraa av reformen kommer även att följas av den särskildaarbetsgmppen som bildats för att behandla vissa frågor inom Kultar- ochArbetsmarknadsdepartementens ansvarsonwåden. 2.1.2Utbildningsbidrag till inskrivna vid Somredovisats kompleneringsproposition (prop. 1992/93:150 bil. 8,avsnitt C. Arbetslivsfrågor) översteg kostaaderaa för utbildningsbidrag tillmskrivna sökande vid budgeteret 1992/93 anvisade medel. Regeringen hargenom beslut medgivit att under det dåvarandeförslagsanslaget Yrkesinrikted rehabilitering: Utbildningsbidrag anvisatbelopp fick överskridas med högst 268 miljoner kronor.Genom beslut medgavs ett ytterligare överskridande på som en bokföringsmäss ig slutjustering. Till medgivandet omöverskridande var knutet ett volymkrav på . AMS haruppskattat att volymen budgeteret 1992/93 var ca . Deresultet som AMS har redovisat vad gäller de särskilda åtgärdema förarbetshandikappade visar att målen i stort har uppnåtts. Det finns dockanledning att följa kosmadsutvecklingen för anstellmng med lönebidrag samt hurövergångaraa till icke subventionerat arbete utvecklas. Korterebeslutspericxler, handlingsplaner för de anstelldas utveckling m.m. bör kunnamedverka till en ökad konttoll av kosmadsutvecklingen och till fler övergångartill icke subventionerat arbete. Motbakgrand av den fördjupade prövning regeringen gjort av verksam heten dras följande slutsatser. Insatser för arbetshandikappade skall fortsatt prioriteras och inriktes på att fler skall kunna få arbete eller utbildnmg. InrUctaingen bör vara att söka minska den genomsnittliga åtgärdskostaaden per sysselsättaingsmånad. Insatsema för unga handUcap pade skall fortsatte i minst oförändrad omfettning. Övergångarna till reguljära anstellningar uten lönesubventioner bör följas upp, lUcsom 95 insatsema för personer medsvårare funktionshmder. 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 1993/94:100 2.4 Regeringens försUig för /95 Bilaga 11 Inrikmingenav regeringens förslag för budgeteret 1994/94 avseende de särkilda åtgärderaaför arbetshandikappade är följande: - arbetsmöjligheteraa för personer medftinktionshinder skall öka, - särskilda msatser skall göras för sökande medsvårare fiinktionshinder, - utslagning av arbetshandikappade från arbetslivetskall motverkas. Såväl AMS som HandUcapputtedningen har föreslagit attnäringshjälpen till handikappade som vill börja verksainhet som egnaföretegare skall höjas. AMS anser även att denna åtgärd inte skall behövaprövas först när andra åtgärder ansetts mindre lämpliga, uten lUcvärdigt medandra åtgärder. Regeringen tUlstyrker förslagen. Funktionshindrade personer harofte störte svårigheter att fä en anstellning än icke funktionshindrade. Fördem som har föratsättaingar att driva ett eget företeg skulle bätae villkor förnärmgshjälp kunna öka arbetsmöjlighetema. Inte minst för många invandrare/flyktingarmed ftinktionshmder kan ett eget företeg vara en möjlighet att få arbete cx;hförsörjning. lämnas näringshjälp med högst tUlden som även är berättigad till sterte-eget-bidrag, vilket i stort sett allaär. De som inte får starte-eget-bidraget kan få näringshjälp med . Regeringen föreslår att näringshjälp skall kunna länmas med upp till60 . Det bör liksom kunna kombineras med sterte-eget-bidrag. Detkompletterande bidraget på . föreslås bli slopat. Även med denföreslagna höjningen är bidraget väsentligt billigare än lönebidrag, somdessutom vanligen lämnas . I likhet med AMS anserregermgen att en ansökan om näringshjälp skall kunna prövas som ett altemativtill andra åtgärder och inte först då andra åtgärder uteslutits. LUcsom idagbör självfallet verksamhetens företegsekonomiska föratsättaingar prövas. AMVhar möjlighet att betela expertandersökningar i näringshjälpsärenden. Regeringen är inte beredd att tillstyrka AMSförslag om ett årligt bidrag till företegare som har extta kostaader på grandav ett funktionshinder. Stetsbidrag till skyddat arbete hos offentiigaarbetsgivare () infördes efter beslut av (prop.1984/85:45, bet. I984/85:AU7, rskr. 1984/85:100). Stödformen har som målgmpphaft socialmedicinskt arbetshandikappade, som sysselsatts ifrämst kommunala beredskapsarbeten. Det framhölls att insatseraa skulle näraknytes tiU kommunens sociala omsorger enligt socialtjänstlagen. Regeringen föreslår nu att målgmppen för OSA vidgastill att även omfette personer som är berättigade till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service åt vissa funktionshindrade samt personer med psykiskt betingade handikapp. Den sistaämnda grappen bör definieras och avgränsas på samma sätt som skett för psykiskt handikappade i överenskommelser mellan AMS och om rekrytering av "" För de grapper som föreslås tillkomma bör Prop. bidragkunna lämnas av lönekostaaden, men på nu Bilaga 11 gällandesätt beräknat med ett krontelsbelopp. Också för dessa gmpper ärdet angeläget att arbetet ges en anknytaing till kommunens eller landstingetsövriga sociala insatser för de berörda. somsysselsätts inom OSA att övergå till annan anstellning, med eller uten lönebidrag, bör prövas regelbundet. sysselsättningsmöjligheteraaför de berörda gmpperaa skall öka med ett Eftersom skyddat arbete inte omfettas av regleraai lagen om anstellningsskydd kan sådant arbete även avse en begränsadtid och vara en förberedelse för en reguljär anstellning, med Regermgen tillstyrker AMS förslag (avsmtt 1.3.3) omatt lönebidrag skall kunna lämnas för arbetshandikappade anstellda, som löperrisk att slås ut från arbetsmarknaden, när deras arbetsgivare drar ner på sinverksamhet eller sttuktarerar om den. Regeringen ser emellertid detta som en tillfälligåtgärd under budgeteret 1994/95 i avvakfen på att arbetsmarknadslägetförbätttas. AMS har bedömt att lönebidrag på de nämnda grandema skulle kunnaavse ca 500 personer. Regeringen fömtsätter att volymen inte blir störte. Förlönebidrag som beviljas budgeteret 1994/95 för uppsägningshofedearbetshandikappade bör gälla samma regler som för övriga lönebidrag. Bidragetskall således omprövas regelbundet och kunna förlängas efter 1994/95 för depersoner som omfattats. AMS bör redovisa erfarenhetema av åtgärden senast ianslagsframstellningen för budgeteret 1996/97. Regeringens förslag innebär att flerarbetshandikappade kan beredas arbete med lönebidrag eller inom ramen för OSA.Därigenom kan svårigheteraa att få fram arbetstillfällen kompenseras. AMS har föreslagit (avsnitt 1.3.2) försök medsärskilt anordnad sysselsättning för personer med svårare funktionshinder.Regeringen tillstyrker förslaget. I stellet för att lönebidrag lämnas för dearbetshandikappade personeraa bör bidrag kunna lämnas till en anordnare avarbete med för handikappade särskilt anpassade uppgifter. Bidraget får dockinte överstiga vad som skulle ha utgått som lönebidrag för dem som sysselsättsi verksamheten. Verksamheteraa får heller inte vara av den arten att dekonkurterar med marknadsutsatt verksamhet genom prisdumpning eller eljest påett sätt som snedvrider konkurtensförhållan-dena. Regeringen föratsätter attverksamheteraa inrUctes på sökande med omfetfende funktionshinder samt attmöjligheteraa för dem att övergå till reguljära arbetsplatser prövasfortlöpande. Försöksverksamheten föratsätts bli finansierad inom ramen för des.k. Regermgen är inte beredd att tillstyrka AMS förslagom en höjning av medelsramen för ottaditionella insatser. För budgeteret1994/95 beräknas oförändrat . Försöksverksamhet med stödpersoner i arbetet åtarbetshandikappade - "supported employment" - som alteraativ till lönebidrag ellerarbete inom planeras av såväl AMS som . Regeringen återkommer i frågan, när AMS och har redovisat erfarenheterna 97 av sina försök. 2.4.2Högste bidragsgrandande månadslön Prop. Bilaga 11 Högste bidragsgrandande lönesumma vidanstellning med lönebidrag och OSA är . Den nuvarandemöjligheten att i särskilda fall medge att ett högre lönebelopp läggs tillgrand för bidrag bör upphöra . Fortsatt medgivande om undantegfrån begränsningsregeln bör få gälla för dem som är undantegna vid dentidpunkten. Begränsnmgen avses inte bli tillämplig för stödpersoner åthandikappade. När begränsningen av hur stor lönesumma som läggstill gmnd för bidrag infördes (jämför prop. 1983/84: 100 bU 12, s.l64, bet.1983/84:AU19, s. 20 - 21) var motivet främst att frigöra medel tiU fler lönebidragsplatser.De då framförda skälen är fortferande relevante. Dessutom finns skäl attutforma bidrags- och åtgärdssystemen så att risken för iiUåsningseffekterminimeras och de berörda har incitament att övergå till reguljärt arbete utenstöd. Lönenivåer gäller främst personer med yrkeserferenhet,ofte också bra utbildning, som bör ha vissa möjligheter att övergå till ickelönesubventionerat arbete. I de fell ett lönebidrag kombineras med bidrag tillarbetsbittäde för en handikappad person kan bidragen sammanfegna högst motsvaralönekostnaden för den handUcappade. gäller även om lönen överstiger . Det iimebär i praktiken att en arbetsgivare kan få bidrag medupp till hela lönekostaaden även om lönen är högre än , omhan har utgifter för särskilt bittäde åt den handikappade arbetstegaren. Regeringenanmäler för kännedom att förordningen (1987:409) om bidrag tillarbetshjälpmedel m.m. har tUlförts en bestemmelse (1993:329) som innebär atthandUcappade personer kan få tillgång till arbetshjälpmedel då de deltar iarbetslivsutveckling (ALU). Enligt samma förordning (11 §) kan AMS beslute ombidrag till arbetsbittäde åt gravt handikappade, som behöver personlig hjälp påarbetsplatsen, ttots att lönebidrag lämnas för dem. Rätten att beslute om ensådan kombination av bidrag bör tillkomma länsarbetsnämnden. Somframgått av AMS ekonomiska redovisning har under förevarande anslag för budgeteret 1992/93anvisade medel inte kunnat utayttjas fiillt Anslaget har såledesen betydande reservation. bakgrand härav den 16december 1993 beslutet att av den ingåendereservationen per skall föras bort från anslaget och således intefår disponeras av AMV. Till utbildningsbidrag till inskrivna vid Amiberäknas 755 000 000 Prop. 1993/vilket bör medge en volym på370 budgeteret Bilaga 11 1994/95. Sammanteget beräknas till Särskilda åtgärder förarbetshandUcappade 7 för budgeteret 1994/95. 1.godkänner att imikmingen av desärskilda åtgärderaa för arbetshandUcappade skall vara i enlighet med vadregeringen förordat (avsmtt 2.3), 2.godkänner de ändrade regler somregeringen förordat i fråga om näringshjälp (avsnitt 2.4.1), 3.godkänner de ändrade regler somregeringen förordat i fråga om skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare ()(avsnitt 2.4.1), 4.godkänner de ändrade regler somregeringen förordat i fråga om anstellning med lönebidrag (avsnitt 2.4.1), 5.godkänner vad regeringen har förordati fråga om bidragsgrandande månadslön (avsnitt 2.4.2), 6.till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för budgeteret 1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . 1992/93Utgift 4 974 750 000 1993/94 Anslag 4 934 274 000 1994/95 Förslag 4 900 297000 Frånanslaget utgår bidrag till för teckande av merkostaadema iverksamhet för att ge arbete åt arbetshandikappade som anvisats skyddat arbetehos företegsgrappen och hos andra huvudmän som anordnar sådant arbete åtarbetshandikappade med bidrag från . har som uppgift att anordna, leda ochsamordna verksamhet, som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt ochutvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns. 1,1,1Resultet 1992/93 Trotsden omfetfende lågkonjunktaren har lyckats uppnå sysselsättoingsmåletom en minste timvolym på 31,9 mUjoner arbetstimmar eller samma nivå sombudgeteret innan, Antelet anstellda arbetshandUcappade var 28 421 per den 30juni 1993, vilket kan jämföras med 29 191 , Antelet direktanstellda minskade från 4 286 tUl 3 850, bl.a. till följd av de förändringarsom genomförts i före-tegssttuktaren. Resultetatvecklingen framgår av denföljande tebeUen, som även visar planeringen för budgeteren 1994/95 och1996/97. 1979/80 utfall 1992/93 utfall 1994/95 rörslag 1996/97 mål Timmar (milj.) Övergångar (antel) (%) Faktarermg (mkr) Sjukfrånvaronbland de arbetshandUcappade anstellda var under budgeteret 1992/93jämfört året innan. Närvaroförbättringen motsvarar arbete förytterligare ca 850 personer. Trots det svåra arbetsmarknadsläget har anteletövergångar från Samhall-gmppen till arbete på den reguljära arbetsmarknaden uppgått till 100 787vilket är en ökning eUer 155 personer i förhållande till Prop.1993/94:100 föregående år. Resultetet är främst en effekt av att Samhallfr.o.m. den Bilaga 11 fick ett väsentiigt störte ansvar förarbetet med övergångar än tidigare, då resulteten primärt varit beroende avarbetsförmedlingaraa, Faktareringen har blivit lägreän beräknat. Vidare minskades merkostnadsersättningen med 82 miljoner kronorgenom att SamhaU mte fick tillgodoräkna sig sänkningen av arbetsgivaravgiftenfr.o.m, . Koncernresultetet blev svagare än vad sombedömdes erforderligt enligt koncemplaneringen, ttots positiva resultet aveffektiviseringama och ett mycket positivt finansnetto. Lönekostaaderaa för de arbetshandikappade uppgickunder året till 3 831 mUjoner kronor, vilket är en ökning med 57 miljonerkronor jämfört med föregående år. Övertegandet av sjuklönen har ökatlönekostaaderaa för arbetshandikappade anstellda med efterhänsyn till den sänkte arbetsgivaravgiften. kompenserades budgeteret1992/93 med för övertegandet av sjuklönen. I redovisningenav merkostnadsersättaingen för budgeteret 1992/93 har ersätmingen reduceratsmed mellanskillnaden . erbjuder tidsbegränsade arbetsttänings- ochrehabiliteringsplat-ser i reell miljö till personer som är långtidssjukskrivnaoch/eller arbetshandikappade. kunder är försäkringskassor, förefeg,kommuner och andra arbetsgivare. För att inte riskera att denna verksainhetskall gå ut över den ordinarie verksamheten har antelet ttäningsplatsermaximerats och får inte överstiga av antelet ordinarie arbetstiUfäUen inomföretegsgrappen. Full kostnadsteckning erhålls för uppdragen. utvecklaroch säljer även kunskapstjänster, Verksamhetema organiseras som ett särskiltaffärsområde inom affärsgrappen Service och tjänster. Underbudgeteret 1992/93 var omsättaingen inom affärsområdet , 1143 personer hade arbetsttäningsplats hos . Huvudprincipenför marknadsagerande är konkurtens på lUca villkor med övrigt näringsliv i kombination med marknadsmässig har utvecklat en konkurtenspolicy och riktiinjer förmerkostnadsmässig prissärttang. kande myndighetema,tidigare NO och , har inte haft några erinringar motdessa. Prövning av enskilda prissättningsbeslut sker också av KontektrådetSamhall - näringslivet, som inrättedes år 1980genom en överenskommelse mellan och näringslivsorgani- och Företegaraas ,har rådet utökats med en representent för mot bakgmnd av ökade engagemanginom service- och tjänstesektom, Konkur- rensfrågoraa har fått enallt större tyngd i nuvarande konjunktarläge och 101 kan även utifrån ettEES/EU-perspektiv antes få fortsatt stor betydelse. Underåret har därför eteblerat en samverkan med Konkurrens- Prop.1993/94:100 verkets ledning för ömsesidigt informationsutbyte i pris- ochkonkur- Bilaga 11 rensfrågor. Lågkonjunktarenhar sterkt påverkat underleverantörsåteganden. I förste hand harkonceraen tvingats minska omfetmingen av mekanisk lego. Den redan tidigareinledda omsttnktareringen mot en ökad andel service cx;h tjänster har därförpåskyndats lUcsom satsningen på egna produkter och ökad interaationalisering. konceraplanering inför verksamhetsåret1992/93, som gjordes , utgick från en vänfed konjunktarappgångunder 1992/93. vet vi att befinner sig i en recession, den svårastesedan 1930-felet. har fått anpassa sin verksamhet efter de kraftigtförsämrade konjunktarfömtsättaingaraa. För att möte den lägre faktareringsnivån ochrUcsdagens krav på en allt lägre merkostaadsersättaing har en kraftfiillkostaadsanpassmng genomförts. Vidare har ett antel regionala bolag fusioneratsoch en övrig anpassning av konceraens verksamhet genomförts. För budgeteret1992/93 har dette inneburit engångskostnader på ca förpersonalavveckling, nedskiivningar av festighetsbestendets värde m.m. 1.2Verksamhetsinriktning fram till och med /97 Inrikmingenär att fortsatte omstmktareringen mot ökad service- och tjänsteverksamhet, iförste hand genom minsknmg av mekarusk lego. För andra affärsområdeneftersttävas väsentiig ekonomisk resultetförbätaing, men en begränsad ökning avsysselsättningen. För att nå de uppstellda målen krävs en betydandeförsäljningsöknmg inom samtliga afTärs-gmpper. Den huvudsakliga sttategin äratt koncenttera ansttängningama till de områden som ger tillfredsstellanderesultet och som kan sterkas genom effektiviseringar och/eller kompletteras medföretegs- eller produktförvärv. Vidare krävs en fortsatt satsmng påintemationalisering. Nya marknader öppnas för flera av affärsområden.Samtidigt väntes konkurtensen öka på hemmamarknaden. Särskilda exportsatsningarkommer att göras inom affärsområden som möbler, handUcapp-hjälpmedel,kontorsprodukter, inredningsprodukter, byggprodukter, kablage m.m. Samhallexporterar av sin produktion, vilket motsvarar arbete för ca 4000 - 5 000 arbetshandUcappade, Det kortsiktiga målet är att exporten skallsvara för av produktionen, Inrikmingen vad gäller rekrytering, personalutvecklingoch rehabilite ring och den utvecklande arbetsplatsen fortsätter. arbetsplatsenutgår från en arbetsorganisation som bygger på arbetslag Prop. ochett gmpporienterat arbetssätt. Att förverkliga ett gmpporienterat Bilaga 11 arbetssätt innebär en stor potential för arbetshandikappade, som rekryterasfrån de prioriterade gmpperaa. Även personer med särskilda stödbehovkan finna sig till rätte i en verksamhet som utvecklar individen,arbetslaget och arbetsledaren med ökad delaktighet, laganda Utöver de generella insatsema finns särskilda behov avindividuell arbetsanpassning hos medarbetere med grava arbets- handUcapp,som kan vara både fysiska, psykiska, förstendsmässiga och Rekrytermgen är en nyckelfråga för Samhallsverksamhet. har av nyrekryteringen kommit frånde prioriterade gmppema. För att ytterligare förbätaa möjlighetema attanstella arbetshandikappade med särskilda stödbehov skall samarbetet medhandikapporganisationeraa mtensifieras. Jämstelldhetsplaner har tegits fram inom konceraenssamtliga företeg. Kvinnoraas arbetsvillkor kommer att lyftes fram. Ett exempelär medverkan i det s,k. handverktygsprojektet för att få framanpassade verktyg. Vidare avser att öka rekryteringen avungdomar från de prioriterade gmppema samt arbetshandikappadeinvandrare, mte minst de som har svåra psykiska handikapp efter tortyr ochkrigsskador, SamhaU eftersttävar en utveckling till morgondagensmiljömarknad, t,ex, i fråga om varor tillverkade av förayelsebara materialeller material som kan återanvändas. Enskilda verksamhetsledningarsmiljöbeteende är betydelsefullt - exempelvis att uteslute engångsmuggar, stedamed miljögodkända kemikalier, källsortera och återanvända. De anstelldasstoltaet över att arbete miljöriktigt och prcxlucera miljögodkända produkter ärett viktigt inslag också i rehabiliteringsarbetet. strategi är att inomramen för en miljörevision på ett systematiskt och objektivt särt jämförapolicy, planer, lagstifming, kundkrav m,m, med de verkliga förhållandena inomverksamheten. 1.3Förslag för /95 1,3,1Sysselsättaingsutveckl ingen