prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — För den kommunala högskolanfastställs infe eff takbelopp per landstingskommun. Istället fastställs effmaximalt anfal statsbidragsberättigade årsstudieplatser för varjelandsting/kommun. För /95 bör fastsfällas följande högstaantal bidragsberättigade årsstudieplatser för högskoleutbildning: LL 3 159* KristianstadsLL 509 Prop.1993/94:100 MalmöhusLL 1 148 Bil. * Varav 36 årsstudieplatser avser . 8, Till regeringens disposition Med följande enskilda och kommunala utbildningsanordnarepågår diskussioner om villkor för statsbidrag - Ericastiffelsen. , Stiftelsen , och . Ericasfiftelsen erhåller i statsbidrag förinnevarande budgetår. Stiftelsen har enligt förordning (1993:956 ändrad1993:1095) om tillstånd aft utfårda vissa examina rätt att utfårdapsykoterapeutexamen. Stiftelsen bedriver också viss annan utbildning. Stiftelsen för innevarande budgetåret . Vid institutet ges utbildningmed kammarmusikalisk inriktning. Stiftelsen har ingen examensrätt och har intebegärt sådan. Stiftelsen erhållerför innevarande budgetår i statsbidrag. Stiftelsen har enligfförordningen (1993:956 ändrad 1993:1095) om tillstånd att utfårda vissa examinarätt att utfårda socionomexamen. erhåller för innevarande budgetår . Vid institutet gesmusikpedagogisk utbildning. Institutet har ingen examensrätt och har förnärvarande inte begärt sådan. 14 1993/94. Nr 100 Bilaga 9 Kommunalautbildningsanordnare Prop, 1993/94:100 Värmlandsläns landsting erhåller för musik- och musiklärarufbildning vid i statsbidrag innevarande budgetår. Enligt högskoleförordningen (1993:100) harlandstinget för rätt att utfårda musiklärarexamen. Under anslagsposten har medel beräknats förnuvarande avtal inklusive viss omräkning. Medel för kostnader som kan bliaktuella med anledning av de nya avtal som bör slutas har beräknats underanslaget C 45. Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Vidare har medel beräknats för momsmerkostnader förChalmers tekniska högskola AB samt Stiftelsen . 47. som bidrag fill Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. anvisar eff reservafionsanslag på 1 1993/94 Anslag 47 545 000 1994/95 Förslag 58 767 000 Under anslaget beräknas alla kostnader för Sverigesdeltagande i den EG:s utbildningsprogram , och Tempus. Sverigedelfar som medlem i EFTA /91 i EG:s program för samarbetemellan universitet och företag inom det tekniska området, Comett (CommunityAction Programme in Education and Training for Technology). Vidare deltarSverige, också som EFTA-medlem, /93 i EG:s utbytesprogramför studenter, lärare och administratörer vid universitet och högskolor,(European Community action programme for mobility of university students).Samma år påbörjade sitt deltagande i EG:s särskilda program förutbildningssamarbete med , Tempus. Programmen adminisfreras i Sverigeav Verket för högskoleservice (VHS). Avtalet om Europeiska unionen (EU), det s.k.Maastricht-avfalet, har ratificerats. Detta avtals artiklar 126 och 127ger EG eff utökat kompetensområde fill aff omfatta också allmännautbildningsfrågor respektive frågor om yrkesutbildning. De flesfa av EG:sutbildningsprogram upphör att gälla vid utgången av 1994. EG-kommissionenunder lagt fram riktiinjer för den framti- Prop. 1993/94:100 dautformningen av utbildningsprogrammen. Riktlinjerna utgår från Bil. 9 ovannämnda delar av Maastricht-avfalet. Utgångspunkten för EG är affmedlemsländerna är suveräna när det gäller utformningen av sina utbildningssystem.De framtida programmen skall emellertid främja samarbete och införandet av en"europeisk dimension" i all utbildning. Beslut om den framtidautformningen av utbildningsprogrammen är aft vänta . Den starka expansionen vad gäller det svenska deltagandeti Comeff-programmet har under det gångna budgetåret mattatsnågot. Verksamheten intäktsfinansieras delvis med medel från näringslivet. Idet mindre gynnsamma ekonomiska klimat som har rått har de svenskanätverkscentra haft svårare aff få avsättning för de kurser som ges ividareufbildningssyfte. Innevarande budgetår är som deltari och även detta år har en mycket stor del av de svenska ansökningarnabeviljats av EG. Föregående budgetår godkändes nätverksansökningar avseendedrygt 1 400 svenska studenter. Motsvarande siffra är 2 500, vilket är enökning med . Ökningen avspeglar bl.a. de mindre och medelstorahögskolornas ökade deltagande. Vissa konstnärliga högskolor och vårdhögskolordeltar också. En ökad aktivitet inom de delar av programmet som avserlärarutbyte och gemensamt utformande av kursplaner minskar den koncentration tillprogrammets studentufbytes-del som präglade deltagande.Innevarande budgetår har nätverksökningar avseende omkring 2 150 EG-studentersom vill studera i godkänts av EG. Tempus ingår i EG:s särskilda biståndsprogram för Central-och (PHARE-programmet). Syftet med Tempus (Trans-EuropeanMobility Scheme for University Studies) är aff stödja utvecklingen ochförnyelsen av den högre utbildningen i Cenfral- och . Budgetåret1992/93 var det första verksamhetsåret för Tempus i . Intresset harvarit mycket stort. deltagande uppgick under det förstaverksamhetsåret till 23 projekt av totalt över 500, och under hösten 1993godkändes ytterligare 5 projekt med svenskt deltagande. EG har fattat beslut om en andrafas av programmet, Tempus II. 1detta kommer ytterligare östeuropeiska länder att ingå varför anspråk på medelökar. Den skall löpa . Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgått frånföljande be- Prop. 1993/94:100 lopp: Bil. Anslagspost 1993/94 1994/95 Comett 14 950 000 18 479 000 23 150 000 28 614 000 Tempus 9 445 000 11 674 000 Summa kronor 47 545 000 58 767 000 48. fill Europeisk utbildningssamverkanför /95 anvisar eff reservationsanslag på . Vissa särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. 1993/94 Anslag 239871 000 1994/95 Förslag 468572 000 Detta anslag avser verksamhet inomhögskoleområdet för vilken medel inte har ställts till förfogande under annatanslag. Anslaget avser även bidrag till Stiftelsen samt förSvenska student-hemmet i . Anslagspost 1993/94 1994/95 institutet 4 237 000 4346 000 2.Svenskastudent-hemmet i 747 000 766 000 3.Distansutbildning 66 000 000 64 433 000 Anslagspost 1993/94 1994/95 Bil. förforskningsändamål* 176 550 000 disposition 168 887 000 222 477 000 Summakronor 239 871 000 468 572 000 *Medel under denna anslagspost beräknades för /94 under anslagetE: 13 Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål Anslagsframställning har avgivits av och Svenska studenthemmet i . () hemställer i sin anslagsframställning om oförändratanslag på för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Svenskastudenfhemmet i hemställer i sin anslagsframställning om tilldriftskostnader för /95 samt om för renovering ochnyinköp av möbler. Regeringenavser att återkomma fill SI:s uppdrag i fråga om NAMIC (National AcademicMobility Information Center) med anledning av utredningen ochintemationella utbildningskontakfer. Vad ska göras centralt, vem ska göra detoch hur? (Ds 1993:76). I avvaktan härpå bör ett oförändrat anslag på 4 346 000kr föras upp för /95. Riksdagenbeslutade med anledning av förslag i prop. 1992/93:150 bil. 7 om medel fördistansutbildning. De avsatta medlen skulle motsvara utbildning för 1 500helårsstudenter. Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål Prop. Medel har beräknats för internationalisering, stöd tillforskarutbildning av universitets- och högskolelärare utan doktorsexamen,särskilda åtgärder för stöd till forskarutbildning, åtgärder för jämställdhetinom universitet och högskolor, fora för kvinnUga forskare, forskningsinformationm.m. Medel har beräknats för behörighefsgivande förutbildning,pedagogisk UtveckUng av lärare vid universitet och högskolor samt för kostnadersom kan bli aktuella med anledning av de nya avtal som bör slutas med enskildautbildningsanordnare m.m. Vidare har engångsvis beräknats förinredning och utrustning för Stiftelsen . (C 43. Enskildaoch kommunala högskoleutbildningar m.m.) 49. till Vissa särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. för /95 anvisar eftreservationsanslag på . Konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 1993/94 Anslag 12975 000 1994/95 Förslag 13344 000 Under detta anslag beräknas medelför konstnärligt utvecklingsarbete vid nedan angivna universitet och högskolor. De riktUnjer för verksamheten och resurserna som riksdagenbeslöt om med anledning av prop. 1992/93:170 (bef. 1992/93:UbU15, rskr,1992/93:388) för treårsperioden /94 - 1995/96 bör ligga fast. Reservationsanslag 1994/' Planeringsram 1995/96 Anslaget har beräknats med utgångspunkt i debedömningar och överväganden som redovisats i ovan nämnda proposition. Regeringen har vid beräkningen av anslaget utgåttfrån följande belopp. universitet (GI/IHR) Medel för konstnärligt utvecklingsarbete beräknasäven under anslagen fill , , Umeåuniversitet samt . 50, till Konstnärägt utvecklingsarbete vid vissauniversitet och högskolor för /95 anvisar eft reservafionsanslagpå . c 47.Forskningsstödjande åtgärder vid mindre och Prop. 1993/94 Anslag 103733 000 1994/95 Förslag 151538 000 Under detta anslag beräknas medelför forskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna. Dessa medel är betydelsefulla föratt stärka forskningsmiljöerna vid de mindre och medelstora högskolorna. Regeringen föreslog i propositionenForskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bef. 1992/93:UbU15,rskr. 1992/93:388) en allmän förstärkning av anslaget till forskningsstödjandeåtgärder vid de mindre och medelstora högskolorna. Regeringen föreslog i sammaproposition dessutom aft skulle avsättas till stöd förnätverk för forskning mellan å ena sidan en eller flera mindre och medelstorahögskolor och å andra sidan eft eller flera universitet och högskolor medfasta forskningsresurser. Ansökningar om medelstilldelning har kommit in frånmindre och medelstora högskolor. En beredning inom UtbUdningsdepartementet medföreträdare för forskningsråden samt () har lämnat förslag till fördelning av dessa medel. Regeringen avser aftbesluta om fördelning för detfa ändamål /94-1995/96 senasti början av 1994. Medel för detfa har beräknats under anslagsposten 16. Regeringen framlade våren 1993förslag rörande förändringar i utbildningsutbudet vid några av de mindre ochmedelstora högskolorna som syftar till att stärka dessas möjligheter att spelaen viktig roll för främst näringslivefs utveckling. Vidare föreslogs att ensådan förändring skulle kombineras med eft långsiktigt forskningssamarbete medt ex en grupp företag eller annan organisation med egen vetenskapUg kompetens.För forskningssamverkan med näringslivet avsattes /95. följde regeringens förslag (prop. 1992/93:169,bef. 1992/93 :UbU 14, rskr. 1992/93:363 och prop.l992/93:170, bet.1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388). Även dessa medel har beräknats under posfen16. Till regeringens disposition. Under anslaget C 45 har medelberäknats för aff förstärka tillgången på vetenskapligt meriterade lärare.Denna resurs skall fördelas på universitet och högskolor på grundval avredovisad användning av de medel som anvisats /93 samt sakUga ochkvalitativa bedömningar. 1993/94:100 BU. Reservationsanslag 1994/95 16- TiU regeringens disposition Planeringsram 1995/96 Från och med /95 tillförs anslaget För forskning och forskarutbildning vid i har beräknats under anslagsposten 16. Till regeringens disposition. Medlenför forskningsstödjande åtgärder utgör en viktig resurs i det arbete som pågårmed att stärka forskningsmiljöerna vid de mindre och medelstora högskolorna. Vid vissa mindre och medelstora högskolor har nyainriktningar vuxit fram som en följd av samarbete mellan högskolorna och effeller flera företag eller organisationer med kvalificerad forskning. Denna typav samarbete medför gynnsamma förändringar som är angelägna för både hökolornasoch näringslivets fortsatta utveckling. Deprofiler som har vuxit fram som en följd av ett samarbete mellan vissahögskolor och ett eller flera företag eller organisationer med vetenskapligkompefens skapar en samlad och kraftfull forskningsmiljö. Regeringen anser aft den förstärkning om 40 000 000kr som fattat beslut om bör fördelas på långsiktigforskningssamverkan mellan å ena sidan högskolor med profiler riktade motprivata sektorn och näringslivet och å andra sidan företag och organisationermed kvalificerad vetenskaplig verksamhet. Fördelningen skall baseras på verksamhetenskvalitet och angelägenhet ur forskningssynpunkt, näringslivets relativafinansieringsbidrag, samt vissa regionala hänsyn. 51. för forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor för /95 anvisar ett reservafionsanslag på151538 . Vissa ersättningar för klinisk utbildning ochforskning 1993/94 Anslag 1 446 778 000 1994/95 Förslag 1 487 495 000 Från anslaget utgår ersättning fill vissalandsting/kommuner enligt av-fal om samarbete om läkarutbildning och forskningm.m, samt om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Regeringenhar vid beräkning av anslaget utgått från följande belopp. Prop.1993/94:100 Bil. Odontologisk utbildning och forskning 168 172 000 278 020 000 278 881 000 133 194 000 100 766000 396 361 000 8216 000 4 764000 3 995 000 3 986 000 6 589 000 6 609 000 3 157 000 2 388 000 9 394000 1 446778 000 40 717 000 34 289 000 52. till Vissa ersättningar förklinisk utbildning och forskning m.m. för /95 anvisar ettramanslag på 1 . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 4 928 270 25 328 000 25 861 000 Kanslersämbetef har till uppgift aff på nationell nivågranska kvaliteten i verksamheten vid universitet och högskolor samt främjautvecklingen av kvalitet och kvalitetssystem i högskoleverksamheten. Kanslersämbetetsarbetsuppgifter och organisation framgår av förordningen (1993:886) medinstruktion för . Kanslersämbetef har i sin förenklade anslagsframställningredovisat förslag till verksamhetsmål, som korffaftaf kan beskrivas enligfföljande. Kanslersämbetef bedriver sin verksamhet inom följande fyraprogram: strategiska projekt, nationella utvärderingar, kvalitetsutveckling ochuppföljning samt examensrätt. Kanslersämbetef redovisar i sin anslagsframställningmål för vart och eff av programmen. har till uppgift aff utveckla och etableraen nationell referensram i fråga om kvalitet samt aff tillföra universitet ochhögskolor information, kunskap och kompefens som bidrar fill aff etablera ettsysfem för verksamhets- och kvalitetsutveckling på internationellt konkurrenskraftignivå. Syftet med verksamhetsprogrammet Nationella utvärderingarär aft komplettera universitetens och högskolornas egna utvärderingar genom attgöra rikstäckande utvärderingar för att ge nationeU överbUck och möjliggörajämförelser. Programmets mål är aff kunna redovisa resultat och effekter avgenomförda utvärderingar. Verksamhetsprogrammet Kvalitetsutveckling och uppföljninghar fill syfte att granska och främja utvecklingen av universitetens och högskolornaskvalitetssystem. Verksamhetsprogrammet Examensrätt m.m. innefattar prövningav frågor om examensrätt och är fill skillnad från de övriga programmen mernormativ och kontrollerande. Kanslersämbetef har avgivitårsredovisning avseende /93. granskningav årsredovisningen har inte givit anledning till anmärkningar irevisionsberättelsen. Prop.1993/94:100 BU. De övergripande målen för verksamheten budgetåren 1994/95och 1995/96 som Kanslersämbetef redovisar i sin anslagsframställning är enligtregeringens mening väl avvägda och bör ligga fast . Reservationsanslag 1994/95 ForslagUll riksdagsbeslut Prop. r- ," ■, .. Bil. 53. till /95 anvisar ett reservationsanslag på . 1992/93 Utgift 73 992 660 1993/94 Anslag 67806 000 1994/95 Förslag 70480 000 Arbetsuppgifter och organisationför Verket för högskoleservice (VHS) framgår av förordningen (1992:397) medinstruktion för Verket för högskoleservice. De övergripande målen för VHS äraff i enlighet med de uppdrag som lämnas av regeringen samt av universitet ochhögskolor inom och områden, -utförauppgifter, som med fördel kan göras samordnat för universitet och högskolor, -biträdauniversitet och högskolor med specialistkunskap, -följa upp verksamhetenvid universitet och högskolor i samarbete med dessa och i anslutning fill dettaha beställarkompetens för statistik. Verket skall främjainternationalisering av den högre utbildningen, bedriva ekonomiskt gynnsamupphandling samt informera i samhället om verksamheten vid universitet ochhögskolor. Verket för högskoleservice har lämnat årsredovisning /93 enligf förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisningoch anslagsframställning. har granskatårsredovisningen för VHS avseende /93. bedömning är årsredovisningen rättvisande. VHS är en serviceorganisation inomhögskolesystemet. Verksamheten skall huvudsakligen finansieras genom uppdragfrån universitet och högskolor. I takt med aft den uppdragsfinansieradeverksamheten byggs ut skall stödet via anslagsfinansiering successivt minska.VHS har det första verksamhetsåret analyserat kravet på uppdragsfinansieringoch vilka åtgärder som behöver vidtas för att leva upp till det samlade uppdraget. Utvecklingen av systemet förantagning av studenter till universitet och högskolor H 91 har slutförts ochsystemet har tagits i drift. VHS uppföljningsuppdrag harkonkretiserats i samarbete med universitet, högskolor och andra intressenter.Uppbyggnaden av en databas har påbörjats och beräknas kunna fas i drift /95. /93 hade VHS en omslutning på ca 780,9 Prop. 1993/94:100miljoner kronor, varav transfereringar fill EG:s utbildningsprogram . 9 samttransfereringar och utbetalningar fill leverantörer för utrustning tilluniversitet och högskolor m.fl. utgorde sammanlagt . Dentotala kostnaden för verksamhetsgrenarna var, inklusive avskrivningar, 102,6miljoner kronor. Intäkterna var , varav huvuddelen förhögskoleprovet. VHS hade 121 anställda . Kostnaderna för verksamheten fördelade sig påprogramområden med på antagning och högskoleprov, påupphandling, på vardera information och internationalisering, påuppföljning och på juridik. VHS var under /93 kansli förHögskolans avskiljande-nämnd. Verksamheten har fr.o.m. /94 överförtsfill . Verketsför högskoleservice fördjupade anslagsframställning VHShar för vart och ett av sina verksamhetsområden redovisat resultat-ochomvärldsanalyser vad avser dels uppdrag från regering och riksdag, dels uppdragfrån universitet och högskolor. Uppdragfrån regering och riksdag: Ensamlad årlig verksamhefsberäffelse för universitet och högskolor och vissarapporter har avgivits. I omvärldsanalysen framhålls aff uppföljningsbehovetökar fill följd av decentraliseringen inom högskoleområdet och införandet avprestationsrelaterad resurstilldelning. Studentutbytethar ökat kraftigt . VHS har genom utbildning och rådgivningstött denna process, bl.a. för EG-programmen Comett, och Tempus. Förekvivaleringsarbefef redovisar VHS minskade handläggningstider och ökat anfalavgjorda ärenden per årsarbetskraft. I omvärldsanalysen framhålls att deninternationella rörligheten sannolikt kommer att öka och aff detta leder fillstörre behov av värdering av ufländsk utbildning. Förändringarinom högskoleområdet har ställt exfra stora krav på informationsinsatser under1992/93. VHS har börjat bygga upp en informa- I samverkanmed har VHS ar- Prop. 1993/94:100 betat med attöka intresset för naturvetenskaplig och teknisk utbildning Bil. 9 ochinformerat om 1993 års universitets- och högskolereform. I omvärldsanalysen framhålls aff den ökademångfalden och universitetens och högskolornas profilering medför störresvårigheter för samtliga aktörer inom området att skaffa sig överblick.Förutsättningarna för VHS att arbeta med studentinformation förändras därmedhelt. Kostnadenper sökande har minskat kraftigt bl.a. genom ökad användningav datorsföd. En bred specialistkompetens för aft bedöma utländska gymnasialautbildningar har byggts upp. Förberedelser har gjorts för att anpassaverksamheten till uppdragsfinansiering. Universitetens och högskolornasdelaktighet i antagningen har ökat. Antagningsprocessen har på begäran avuniversitet och högskolor förkortats med en månad som antaletansökningar fortsatt att vara högt. Framställningen och administrationen avhögskoleprovet har effektiviserats. Analyser visar på nära samband mellanprovresultat och gymnasiebetyg. Högskoleprovet ger ändock viss omfördelningvid antagning. I omvärldsanalysen förutser VHS följandeutvecklingslinjer för anfag-ningsverksamheten: variation i behörighets- och urvalsregler ökar universitet och högskolor tar en mer aktiv del ianfagningsarbetet clearing mellan olika antagningssystem ökar konkurrensen om högskoleplatser från ungdomsstuderandeminskar antalet sökande med ufländsk förutbildning ökar.VHS räknar med att högskoleprovet även kommer aff ha en cenfralroll. Genomupphandlingsverksamhefen har universitet och högskolor erhåUit bl.a. bättreprodukter, tryggare avtalsvillkor och avsevärda rabatter. I omvärldsanalysenframhålls aff: upphandlingsansvaret överförs till universitet,högskolor och forskningsråd ny upphandUngslag kommer aff påverka verksamheten. Juristernavid VHS har en konsultroll. Verksamhetsområdet har vidgats från arbets- ochförvaltningsrätt till att även omfatta rådgivning inom avtals- ochimmaterialrätt. I omvärldsanalysen framhålls aft avregleringen ochdecentraliseringen inom högskoleområdet leder fill att universitetens ochhögskolornas behov av egna regler och rutiner ökar. Genom att särbestämmelserför högskoleområdet minskats har den övergripande juridiken fått en merframträdande roll. Båda dessa faktorer kan positvt påverka efterfrågan avjuridisk service från VHS. framhålls att rätten att föra process,särskilt i arbetsrätfsfrå-gor, och aff i övrigt företräda staten infe haröverlämnats till universitet och högskolor. Därmed är det inte möjligt för VHSatt bedriva juridisk rådgivning på lika villkor som andra myndigheter. VHShar vidtagit flera åtgärder för att anpassa organisationen till de nyauppgifterna. Verket har påbörjat kompetensutveckling och ledningsutveckling. Det ekonomiadministrativa stödet hareffektiviserats. De nya lokalerna har inneburit en omfattande besparing ilokalkostnader, VHS har vidare gjort en stor ADB- satsning. Verksamhetensinriktning for /95 VHSuppföljningsarbete skall vara den främsta källan till en allsidig, översiktligoch samlad information om högskolesektorn. Uppföljningsarbetet skall utförasså att resulfatet snabbt blir lätt tillgängligt och åtkomligt för användarnaoch så aff det kan utgöra eff av flera beslutsunderlag i frågor om högreutbildning och forskning. Dengenomsnittliga handläggningstiden för ekvivaleringsärenden skall minska till 4månader. (EG rekommenderar högst för erkännande avyrkesinriktade högskoleutbildningar.) Antalet utländska studenter som kommer till Sverigeinom ramen för Erasmusprogrammet skall öka till av antalet utsändastudenter. informationsstrategi skall utarbetas. Antagning Prop, 1993/94:100 Den tekniska samordningen av antagningen skall ökaservicegraden fill studenterna genom utbyggd clearing och genom modern tekniksom t,ex, talsvar och öka servicegraden till universitet och högskolor genomatt öka deras delaktighet i anfagningsarbetet. Kostnaderna per ansökan skallminska ytterligare. VHS skall tillgodose och stödja universitets, högskolorsoch forskningsråds behov av professionell upphandling samt uppnå fulluppdragsfinansiering under /96. VHS har i den fördjupade anslagsframställningen förperioden /95 -1995/96 hemställt aft regeringen anvisar VHS ett ramanslag på 35,8miljoner kronor för vart och ett av budgetåren, under VHS anslag härutöver beräknarresurser för drift av SUNET i enlighet med förslag från syreisen för SUNET, beräknar medel för den tekniskasamordningen av antagning under universitetens och högskolornas anslag, bemyndigar VHS aff fa ut avgifter,bestämma avgifternas storlek och disponera avgiftsinkomsterna, godkänner VHS förslag till vilkaverksamhetsområden som skall upp-dragsfinansieras respektiveanslagsfinansieras, bemyndigar VHS att bygga upp enutredningstjänst inom högskolesek-tom,