prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — Tifl dette kommer att en märkning som enbart avserbufleregenskaper skufle kunna fä konsumentema att bortse från andra vflctigamfljöaspekter, såsom energiförbmkning och förorening genom avgaser Det måstedärför finnas starka skäl för att ytterUgare ett märke skaU införas. Sädanaskäl kan uite anses föreUgga i detta feU. I förste hand bör frågan lösas genomökad information tiU konsumentema, och här har näringsUvet ett särskflt ansvar.Ansvaret gäfler också att påverka prcjdukmtveckUngen mot tystare hushäUsmaskiner.Det kan dock tiUäggas att det finns möjUghet att frivfl-Ugtinformera om hushåUsapparaters buUemivå eifligt Konsumentverkete föreskrifter1993:7, som bygger pä ett EG-duektiv från är 1986. Ettbam som utsatte för afltför höga ljudnivåer kan få Uvslänga hörselskador Mängaleksaker pä marknaden avger Ijudunpulser som överskrider den allmäntvedertagna riskgränsen för impulsljud i arbeteUvet. Detfe förhållande feter sigknappast försvaras. Inom bl.a. det europeiska standardiseringsarbetet pågårockså, mot bl.a. denna bakgmnd, diskussioner om bl.a. normer förbufler från leksaker Om lösningar inte uppnås inom det europeiskastandardiseringsarbetet kan regeringen komma att överväga om det är möjUgt attfegstifto i firägan utan att detto kommer i konflikt med efler ettsvenskt EU-medlemskap. Byggprodukterskafl enUgt byggprodukflagen (1992:1535) för att få ingå ibyggnadsverk vara lämpUga för avsedd användning. ärlämpUg, om den har sådana egenskaper att det byggnadsverk i vflket 32 denskaU ingå, rätt projekterat och uppfört kan uppfyUa kraven i EG:s byggproduktdirektiv.Kraven hänför sig tifl egenskaper hos den färdiga Prop. 1993/94:215 byggnadensåsom t.ex. hygien, hälsa cjch mfljö samt buflerskydd. För att uppfyflaåteganden eifligt fär regeringen efler den myndighet somregeringen bestämmer meddefe föreskrifter om krav pä byggprodukter för att deskafl vara lämpUga för avsedd användning, om bestyrkande av överensstämmelsemed gällande krav beträffande byggprodukter m.m. samt om märkning avbyggprodukter för att de skafl få släppas ut pä marknaden och användas. Vidarefär närmare föreskrifter meddefes om typgodkännande och tUlverkningskonfroU.Regeringen beslutode att tifl överlämna enproposition (1993/94:178) om ändring i m.m.. Ipropositionen föreslås bl.a. att byggproduktfegen inarbetas i en ny feg omtekniska egenskapskrav pä byggnadsverk, m.m. Den nya fegen föresläs tiäcfe ikraft . 12 Buller i boendemiljön, bostäder m.m. 12.1 Utgångspunkter Rflcsdagenhar beslutet (bet. 1990/91 :JoU17 och 30, rskr. 1990/91:27 resp. 1990/91:338)att hos regeringen begära en samfed aktionsplan mot bufler och därvidbeträffande bosfeder anfört bl.a. följande. Ljudisolering av bosfeder äreftersatt. Kraven är inte anpassade tifl dagens buflerkäUor och UvsmönsterByggnormerna måste anpassas tifl högre extema störningsnivåer och fegre intemabuUemivåer En bostads akustiska kvaUteter bör redovisas pä samma sätt som andramer självklara egenskaper Bostedskonsumenter bör kunna välja bättre ljudisoleringpå samma sätt som man nu kan välja utmstningsstandard. Fränsett bufler orsakatav olika transportmedel, industrier m.m. utsatte de boende för bufler firånIjudkäUor som ventifetion, avlopp, hushåUsapparater samt firån grannar. EnUgtgällande bestämmelser i (2 kap. 3§) skaU bebyggelse lokaUseras tiU mark somär lämpad för ändamålet med hänsyn tfll möjUghetema att förebygga bl.a.buUerstömingar. Vad gäUer krav på nya byggnader så skafl dessa vara lämpUga försitt ändamål och ge möjUghet tiU bl.a. en god arbetenuljö och etttillfredsställande momhusklimat (3 kap. 5§). NyUgen har genomfört enöversyn av byggreglerna bl.a. med avseende på buUer Nya regler för byggandetträdde i kraft den (BFS 1993:57 och 58). Byggproduktfegenssyfte är att enUgt äfegande i genomföra EG:s byggprcjduktduektiv iSverige. I den nyUgen föresfegna nya fegen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,m.m. anges att byggnadsverk som uppförs eUer ändras skaU uppfyUa bl.a. krav ifräga om gott skydd med hänsyn tfll hygien, hälsa CKh mfljö samt bufler 33 3 Riksdageri 1993/94. EnUgt hälsoskyddsfegen(1982:1080) skaU en ägare eUer nyttjande-rättehavare tfll berörd egendom vidtede åtgärder som skäUgen kan krävas för att tundra uppkomst av "sanitärofegenhet". 12.2 Ljudklassning av bostäder Regeringensbedönming: Ett frivilUgt system för ljudklassning av bosfeder vid ny- ochombyggnad bör införas. Utredningensförslag: Ett obUgatoriskt Ijudklassningssystem i fem steg bör införas för alfenya bosfeder och för de som genomgår en mer omfettande renovering. Denmeflerste klassen skafl motsvara det i nybyggnadsreglerna angivna minimikravetpå ljudisolering. Ljudkfess-ningen av bosfeder skafl inkludera deras kvaUtetervad gäfler yttre bufler, särskflt trafikbufler och därmed frågor om fesadensljudisolering. Tifl kfessningen skafl knytas obUgatoriska, stickprovsvisa konttoUmät-ningar.Klassningssystem för ljudförhållandena i skolor, hotefl och vårdbyggnader börpåbörjas . Remissinstanserna:Flera renussinstanser stäfler sig positiva tifl att ett Ijudkfessningssystemför bosfeder införs, däribland Provnings- och Forskningsinstimt.Instimtet menar att kfessningen konuner att underfetta kommunikationen mellansäljare och bmkare. SP anser att man också borde ha ett kfessningssystem förbuUer frän hushåUsapparater anför att ett kfessnuigssystem för bosfederpå lång sflct kan få stor samhäUsekononusk effekt och tiflstyrker att ettsådant införs vid ny- och ombyggnad men avråder firån att i klassnmgeninkludera trafikbufler på det sätt som förelås i utredningen. Detto skufleinnebära att en komponent inkluderas som den ansvarige byggherren inte kanråcfe över TiU de remissinstanser som stäUer sig positiva tiU en ljudklassningav bosfeder som sädan, men menar att systemet bör vara frivilUgt, hör SverigesAllmännyttiga Bosfedsförefeg () och anför dessutom att bosfeds-konsumenter har behov ävenav annan konsumenmpplysning om hosteden än enbart om ljudisoleringen. Skälenför regeringens bedömning: Nya regler för byggandet trädde som nämnte i kraftden . De nya reglema gäUer vid uppförande av nya byggnader. Enutgångspunkt vid den nyUgen genomförda översynen av byggreglerna har varit attåstedkomma en EG-an-passning av dessa. En annan utgångspunkt har varit attåstedkomma en avreglering i syfte att uppnå fegre byggkosmader Nutidsmänniskanutsatte nästan ständigt för omfettande påverkan av ljud. EnUgt genomfördabcjendesmdier står ljudisolering mycket högt bland de kvaUtetefektorer som kansägas karaktärisera en god hosted. Mot denna bakgmnd skaU, vad avser buUer, denya krav i form av föreskrifter och allmänna råd ses och som mförte i de nyareglema. Förändringama innebär följande. En gräns för högste ljudnivå i dBCfirån installationer har införte för utrymmen i bosfeder avsedda för sömn Syftet därvid äratt problem med fegfrekvent buUer från instaUationer minskar. I sammanhangetkan nämnas att på motsvarande sätt har krav införts för uistalfetioner iundervisningslokaler samt vissa vårdlokaler I nya allmänna råd om Ijudmvå(dygnsekvivalent) i nybyggda bostäder pä gmnd av vägtrafik anges att dennainte bör överstiga samt att maximal ljudnivå i bostäder nattetidförorsakad av vägtrafik inte bör överstiga mer än fem gånger per natt iutrymmen för sömn och vife. I utredningen anges att undersökningar mdflceraratt en hög andel boende störs i nybyggda hus ttote att ljudisoleringenuppfyfler minimikraven i nybyggrtodsreglerito. I de feU det är fiäga omlägenheter där sovmmmen gränsar mot områden med feg ljudnivå bör dock en högreutomhusnivå än annars kunna accepteras vid den mest utsatta fesaden. Där 55 dBAvid fesad överskrids är det önskvärt att i bosfeden ha tiflgång tifl sovmm medbetydUgt fegre buUermvå utanför fesaden. En mformation tiU bUvandebrukare om bostodens ljudisoleringsnivå måste tiUsanunans med andra komponentersom är vflctiga firån t.ex. hälsosynpunkt anses vara en betydelsefiiflkonsumenmpplysning firån festighetsägama, vilket också framförts vidremissbehandlingen. Det kan dock noteras att i en sädan information kan rimUgenfestighetsägaren egentUgen endast svara för ljudisolering av byggnaden samt avmstaUationema. Förändringar över tiden av bl.a. trafikbuUer och mänskUgtbeteende är svårhanterUga i sammanhanget. Det är vidare förenat med varierandekosmader att ljudisolera byggnader enUgt olika klasser Frågan är också hur deIjudisoleringsnivåer skafl bestämmas som skafl elimuiera efler mUdra så olikabuUerkäUor som här är i fråga såsom instaUationer i byggnaden, apparater som debcjende använder, de boendes beteende samt buUer utifrån. Även vissamättekniska svårigheter föreUgger Frågor om hyressättning och kosmadsfeckningär centrala i sammanhanget. Mot den angivna bakgmnden måste slutsatsen bU atten deklaration från festighetsägaren om bostodshusets prestanda, variIjudisoleringsmvå ingår, utgör ett vflctigt underfeg för bostodsval. Utformningenav en sådan deklaration måste dcjck, eifligt regeringens uppfettiung varafrivUUg. bör tiUsammans med aktörema på bostodsmarknaden utarbeto ettsystem för ljudklassning. 12.3 Buller från ventilationssystem m.m. Regeringensbedömning: Den nyUgen inledcfe obUgatoriska fimktionskonfroUen avventifetionssystemen bör även i fortsättningen begränsas tiU att omfetto systemensfunktion. Det kan emeUertid finnas fördelar med att fefe fimktionskonttoUenomfetta även mätning av ljudnivåer En sådan samordning bör cfe liksom förnärvarande ske på festighetsägarens initfetiv. Utredningens förslag: Denpågående obUgatoriska ftmktionskonfrol-len av ventifetionssystem bör utökastiiU att omfetfe även mätning av ljudnivåer firån ventifetionsaifläggningar såväl inom- som utomhus. 1993/94:215Kraven på bufler från instaflationer bör skärpas. Remissinstanserna:Några renussinstanser tiUstyrker en utvidgning av den obUgatoriskaftmktionskontroUen av ventifetionssystem bl.a. Närings- ochteknikutvecklingsverket () cjch . anser attBoverkets allmänna råd dessutom bör kompletteras med en bedömning avaifläggningens energieffektivitet. Tifl de remissinstanser som avvisar den avutredningen föresfegna vidgningen av konttoflen av ventifetionssystem hörSvenska och . anför bl.a. att bortsettfrån de praktiska problemen med att finna lämpUga ljudvärden att kontroUerasystemen mot, kan uppmärksamheten komma att avfegsnas frän det viktiga syftetmed konttoUen, nänfligen en hälsosam och sund inomhusmfljö. anger atten enkel metod behöver utarbetas för att bedöma när störande ljud är atthänföra tifl ventifetionssystemet. Skälenför regeringens bedömning: Rikscfegen beslufede (prop. 1990/91:145, bet.1990/91 :BoUl9, rskr. 1990/91:353) att en ordning förftinktionskonttoU av ventifetionssystem i byggnader skufle införas. Rikscfegensbostodsutekott hade i betänkande uttafet att en sådan ordningborde övervägas. Bestämmelser för verksamheten återfinns i förordning(1991:1273) om funktionskon-ttofl av ventifetionssystem. Bestämmelsema innebäratt byggnadens ägare skafl ansvara för att sådana ftmktionskonfrofler utförs ibefintUga byggnader samt vid nybyggnader innan ventifetionssystemet tas i bmksamt därefter regelbundet vid återkommande tiflfäflen. har utfärdat allmännaråd (BFS 1992:3) för verksamheten. Införandet av en funktionskontroU avventifetionssystemen skafl ses som en del i försöken att komina tifl rätto medproblemen i s.k. sjuka hus. En väl fungerande ventifetion är en fömtsättningför ett bra inomhusklimat. Arbetetmed att fimktionskonfroflera ventifetionssystemen påbörjades i debyggnader som bedömdes som mest angefegna, nänfligen i skolor, (feghem cjchvissa vårdlokaler Funktionskonfroflema har visat att många system är behäftademed fel och dä av varierande svårighetegrad. Konttoflen av ventifetionssystemeni bosfeder har mlette och som exempel kan nämnas att flerbostodshus medmekaniska tifl- och frånluftssystem skafl ha konfroflerate före den 31 december1994. I olika sammanhang har uttryckte önskemål om att tifl den obUgatoriskafunktionskonfroflen av ventUationssystem knyte andra i och för sig angelägnaverksamheter, såsom mätning av radonhalt, ventifetionsan-feggningensenergieffektivitet samt i förevarande utredning de ljudnivåer både mom- ochutomhus som aifläggningama ger upphcjv tifl. EnUgtplan- och bygglagen har festighetsägaren en skyldighet att se tifl att byggnadens funktion inte påtogUgt försämras i förhållande tifl vad som urspmngUgen krävdes. DärtiU har självfeUet festighetsägama oav sett fegstiftning ett eget mtresse av att underhåUa sina byggnader på ett kosmadseffektivt sätt genom att t.ex. samordna olika underhåUsaktivite- ter Det bör noteras i sammanhanget att en väl underhåUen ventifetions- anläggning också påverkar buUret frän fläktar m.m. i positiv riktiiing. Kommunförbundethar avstyrkt utredrtingens försfeg i denna del med hänvismng bl.a. tifl attuppmärksamheten måste inriktas pä det viktiga syftet med funktionskonfroflen avventifetionssystemen, nänfligen att vidmakthäfla ett gott inomhusklimat.Regeringen delar denna uppfettmng. 13 Buller i vissa fritidsmiljöer Regeringensbedömning: bör ges i uppdrag att i samarbete med utrecfe humvida höga ljudnivåer vid konserter, på diskotek och iliknande sammanhang leder tifl hörselskador efler andra hälsoproblem. att det finns risk för skador hos publiken bör myndigheten redovisahumvida det är möjUgt att festetäUa övre gränser för ljudexponering, försfegpä sådana gränser samt hur efterlevnaden skaU kunna konttoUeras. Det är av störsfevikt att man på alfe nivåer i samhäflet arbetar för att förhindra atthörselskador efler hörselnedsättiiing uppkommer pä gmnd av bufler En individsom vistas i lokaler efler områden särskflt avsedda för oUka typer avfritidsaktiviteter bör inte behöva riskera att utsättos för skadUga ljudnivåer Utredningens förslag:Ufredningen har, bl.a. med hänvisning tifl att bullret i namr- ochrekreationsområden har behandfete i annat sammanhang, begränsat uppdraget tiflatt avse vissa andra fritidsmfljöer U t -redningen föreslär att en övre gränsom på publikpfets, mätt som en ekvivalentnivå , sätteför pop/rockkonserter, diskotek och annan offentUgt framförd musik. Uttedningenföreslår vidare att bör få i uppdrag att utfärda närmareanvis-lungar härom och föreslå hur konttoUen av efterlevnaden härav ochsanktioner för överträdelser skaU utformas. Vad gäUer skjutijanor börbuUerdämpningen i skjutriktningen prioriteras. När det gäfler skottbuflerföreslår utredningen vidare att Namrvårdsverkete AUmänna råd "BuUer firånskjutijanor" (SNV RR 1981:2) för acceptobel skottijudsnivå tillämpas. Uttedningenföreslår mga åtgärder vad gäfler motorsport. Remissinstanserna: Av deremissuistanser som yttrat sig över utredningens försfeg vad gäUerpop/rockkonserter, diskotek och annan offentUgt firamförd musik tfllstyrker istort sett alfe detta. Vissa anser dock att det inte går att tillämpa ettgenereflt gränsvärde för afla mfljöer Betiäffande skjutijanortiflstyrks uttdnmgens försfeg av flertalet remissinstanser Det finns dock desom efterfirägar en fegstiftning för att reducera skaderisk firån ljudstarkaleksaker och fyrverkeripjäser Man anser vidare att "bufler- eflertysmadspfenering" ingår i kommunemas Iöversflcteplaneringen kan kommunen te tfll vara Prop. 1993/94:215 mtressetav tyste rekreationsområden. Flerarenussinstanser anser att det är olyckUgt att utredningen inte närmarebehandfet motorsportområdet. Skälenför regeringens bedömning: I regeringens skrivelse (1993/94:175) om åtgärdermot bufler i QäUområden och skärgårdar m.m. anförs, som tidigare nämnts, attbullret bör minska i värdefiifla namr- och rekreationsområden. En rad åtgärderaviseras för att minska buUerstömingama. Bl.a. ftamhåfls att det är positivt omkommunema på eget initfetiv i sin översflctUga planering behandlar buUerfirägori namr- och rekreationsområden. aviseras fä i uppdrag att utarbeferåd och gcJcfe exempel för en sådan planering. VadgäUer de av utredningen behandfede fritidsmfljöema bör firamhåUas att man päalfe nivåer i samhäUet måste arbete för att förhindra att hörselskador eUerhörselnedsättning uppkommer på gmnd av buUer i oUka mfljöer gäfler ocksålokaler eUer områden särskUt avsedda för oUka typer av fritidsaktiviteter Detär således av störste betydelse att nu befintUga anvisningar, normer ochallmänna råd som finns att tiflgå både ifrån Stetens namrvärdsverk ochSocialstyrelsen samt andra centrafe myndigheter följs uppmärksamt av dehuvudmän som har ansvaret för boendemUjö och bebyggelse i närheten av käUor tiUstörande ljud, särskUt vid planering av ny bebyggelse. AvnamrUga skäl är mte minst föräldrar oroade för att deras bam och ungdomarutsätter sig för skadUga ljudnivåer vid besök på konserter och diskotek. Ävenbcjende i närUggande bebyggelse kan uppleva dessa konserter som störande. Detkonsteteras emeUertid i utrednmgen att det finns mycket få kända fåU där enexponermg för musik har lett tiU omedelbar hörselnedsättning. Den exponeringsom ungdomar utsätter sig för, vad gäUer både konserter och besök på diskotek,vid besök i normal omfettning, bedömer utredningen vara så begränsad att mannästan aUtid tycks vara på den säkra sidan när det gäUer risken förhörselskador bör emeUertid ges i uppdrag att i samarbete medStetens namrvärdsverk utreda humvicfe höga ljudnivåer vid konserter, pådiskotek och i liknande sammanhang leder tifl hörselskador efler andrahälsoproblem. Visar utrednmgen att det finns risk för skador hos publiken börmyndigheten redovisa humvida det är möjUgt att festetäUa övre gränser för ljudexponering,förslag på sådana gränser samt hur efterlevnaden skaU kunna konttoUeras. Detkan erinras om att Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat föreskrifter om högsfeIjudmvå för uppehåUs- och passageställen för personal i bl.a. resfeuranger(Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse om resteuranger och andra storhushåU, AFS1982:20). mån bcjende upplever ljud frän konserter i närheten som störande kan dettebedömas som sanitär olägenhet. EnUgt6 § hälsoskyddsfegen (1982:1080) är det ägaren eUer nyttjan- derättehavaren tiU berörd egendom som skaU vidto skäUga åtgärder för att förebygga eUer undanröja sanitär ofegenhet. Den kommunafe nämnd 38 som handhar mUjd- ochhälsoskyddsfrågor avgör självständigt om och när sanitär ofegenhet föreUggeroch vilka åtgärder som skafl vidtas. Skytteaktiviteter kaninnebära risk för omedelbar cKh besfeende efler fortskridande hörselnedsättnmg.E)et verkar dessbättre som om hörselskyddsanvändningen i miUtära sammanhang, ihemvärnet och på skjutbanor förbättrate . Informationen ombuflerskador får dock inte försummas. Detfe är ett område därmfljökvaUtetsnormer och riktlinjer för buUer Uksom skyddsavstånd bör kunnatillämpas. De centrafetiUsynsmyndighetema har tiU uppgift att stödja kommunema genom att i form avaflmänna råd cjch annan vägledande information ange normer ochgräns/riktvärden. svarar eifligt 17§ a hälsoskyddsförordmngen(1983:616) för den centrafe tiUsynen vad gäUer sanitär ofegenhet i bosfederm.fl. lokaler som kan förorsakas av bufler, och andra liknande störningar. Socialstyrelsenhar, i samarbete med Stotens namrvärdsverk och , påbörjat ett arbetemed att to firam ett aUmänt råd om buUer i inomhusmUjö. Ett försfeg väntaskunna remissbehandlas . 14 Buller i det militära försvaret Regeringensbedömning: Försvarsmakten bör tiUsammans med Fortifikationsförvaltiiingen(), och Stotens namrvärdsverk utveckfe enny bedömningsteknik för immissionsmått för miUtär flygverksamhet. Försvarsmaktenbör tiUsammans med Fortifikationsförvaltiungen () ochSfetens namrvärdsverk utarbeto nya riktlinjer för skottbuUer från artiUeri ochandra mnga vapen. FörsvarsmaktensmUjöarbete bör fortsätto i enhghet med den inriktning som har angetts firämst i1993 och budgetpropositionen Utredningens bedömning:Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Försvarsmaktens organisationsmyndighet (FMO) delar i huvudsak de uppfettningarutredningen för fram. FMO anser dock att nyariktlinjer för skottbuUer från artifleri m.m. bör utarbetos av Försvarsmakten -och inte av som utredningen föreslär - tiUsammansmed Stotens namrvärdsverk. FMO är vidare tveksam tifl utredmngens försfeg attförändra basen för flygbuflemivå från årsmedelsdygn tifl mest mtensivatremåna-dersperiod, eftersom ett sådant beräkningssätt skufle kunna ge mermissvisande resultot än . Skälen för regeringensbedömning: Den miUtära verksamheten åstodkommer i vissa fefl betydande buflerför omgivningen. ochskjutning är de mest påtogUga buUerkäUoma även om bufler frän Prop.1993/94:215 sprängningar, fertyg cjch fordon i vissa fefl också kan verkastörande. Ifråga om flygbufler skafl inledningsvis erinras om det uppdrag somregeringen lämnat tifl vissa länsstyrelser att samordna insatsema motmfljöstömingar vid intrcxluktionen av flygplan JAS 39. Regeringen uttafede därbl.a. att det är viktigt att den fortsätto fysiska planeringen i de berördaområdena fär en sådan inriktning att ytterUgare bosfedsbebyggelse undviks iområden som kan komma att utsättas för störande buUer. Vidarevifl regeringen erinra om att Överbefälhavaren har i uppdrag atttifl redcjvisa ett försfeg tifl en förändrad gmndorganisationför flygvapnet. Inriktningen i uppdraget var urspmngUgen att det skufle bUfärre, men större, flygflottfljer Rflcsdagen (prop. 1992/93:50, bet.1992/93:FöUl, rskr. 1992/93:134) har därefter fettot beslut om nedfeggning aven flygflottflj - Västgöto flygflottflj, F 6. Ifräga om skottiiufler firamhöfl regeringen budgetproposition (prop.1992/93:l(X) bfl. 5) att det är angefeget att buUerstömingar firån övningsfältm.m. Regeringen har även budgetproposition (prop.1993/94:100 bfl. 5) behandfet frågor om försvaret och mfljön. Ipropositionen (prop. 1993/94:111) Med sflcte pä en häflbar utveckling harregeringen tegit ställning i övergripande frågor som rör försvaret och mfljön.Det kan, enUgt regeringens mening, inte undvikas att verksamheten inomtotalförsvarets miUtära del redan i fred kan komma i konflflct med samhäUetemfljömäl. I vissa fefl kan det därför vara nödvändigt att regeringen meddelarsärskflcfe föreskrifter för att försvarsmakten skaU kunna fuUgöra sinhuvuduppgift. Sammabestämmelser i buUerhänseende gäfler i princip för Försvarsmakten som förannan verksamhet. För Försvarsmakten har vidare feststäflte en mfljöpoUcy,vilken omfettar även åtgärder mot bufler MöjUghetema att minska bufler fränmiUtär verksainhet kan emeUertid i flera fefl vara begränsade om inte debuflerbegränsande åtgärdema i afltför hög grad skafl inverka menUgt päverksamheten som såclan. Detfinns ett övergripande samhäUsintresse av att Försvarsmakten effektivt bl.a.kan utbflda och ö-va krigsföiband i fred. Bufler är därför ett område där,eifligt regeringens mening, toleransen måste vara högre i förhållande tiU detmiUtära försvaret än i förhåUande tiU annan verksamhet i samhäUet. I detfortsatte detaljarbetet med att begränsa buUer från miUtär verksainhet är detnödvändigt att dette beaktas. Somregeringen har anfört under avsnitt 8.3 FlygbuUer bör beräkningssättet förflygbuUemivå övervägas ytterUgare av de berörda myndighetema. Regeringendelar utredningens uppfettning att Försvarsmakten tifl sammans med och Stetens namrvärdsverk bör utveckfe en ny bedömningsteknik för immissionsmått för miUtär flygverksamhet. Regeringen anser dock att även Fortifikationsförvaltiiingen (Fortifika tionsverket) bör medverka i arbetet. Vidare bör nya riktlinjer för skott- 40 buUer från artiUeri och andra mnga vapen utarbetas tiflsammans av Försvarsmakten, () och Prop. 1993/94:215Stotens namrvärdsverk med utgångspunkt i Instimtionens för mfljömedi-cin vidGöteborgs universitet rapport 1/94 Störningar av bufler fiän skjutfält för mngavapen - samband mellan exponering och stöming. Meddetfe som gmnd viU regeringen betona vflcten av att arbetet fortsätter med attbegränsa störande eUer eljest skadUgt buUer firån miUtär verksamhet. Arbetetbör bedrivas med den inriktning som redcj-visate i 1993 och 1994 årsbudgetpropositioner och i prop. 1993/94:111. Försvarsmakten bör också fortsättaatt genomföra den feststäUcfe mfljö-poUcyn. I fräga om buUer innebär arbetetbl.a.