prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I kostnadema ingår, ienlighet med en överenskommelse mellan regeringen å ena sidan samtLandstingsförbundet och å andra sidan, kostnader förbland andra skolledare och lärare för vilka arbetsgivaransvaret fr.o.m. den 1januari 1991 övergått från staten till kommuner och landsting. Arbete pågår medatt förbereda en ny överenskommelse avsedd att gälla fr.o.m. , Iavvaktan på denna bör anslaget uppföras med samma belopp som uppförts förinnevarande budgetår. till Tjänstepensioner för skolledare och lärare /95 anvisar ett förslagsanslag på 2 . F. Bostadsväsendet 1993/94: lOO Somregeringen redan framhållit måste bostadspolitiken inordnas i deallmänna målsättningar som gäller för den ekonomiska politiken. Ävenbostadspolitiken skall medverka till att hålla inflationen på en låg nivå ochminska statens utgifter så att det skapas fömtsättningar för ett markant lägreränteläge. Endast på detta sätt är det möjligt att mera varaktigt uppnå måletför bostadspolitiken, dvs. att alla skall ha möjlighet till en bra bostad tillrimligt pris. En politik med denna inriktning kommer efter hand att gehushållen ökade möjligheter att själva bära de verkliga kostnadema förboendet. Med sådana förhållanden kan också målet att var och en skall hainflytande över sin egen bostadssituation uppnås. På statsmakteraa ligger ett övergripande ansvar attfrämja god hushållning, vilket på detta område innebär att bostadsbyggande ochfastighetsägande ges sådana villkor att producenter och ägare stimuleras atthålla sina kostnader låga. Det skapas genom de regler som finns på dessamarknader. Mot denna bakgrand inleddes ettomfattande förändrings- och förenklingsarbete på det bostadspolitiska området.Vad gäller de bostadspolitiska stödsystemen för finansiering avbostadsbyggandet har bl.a. följande ändringar genomförts. slopades en rad av detidigare kraven för statligt stöd vid ny- och ombyggnad. avskaffadesden statligt reglerade bostadslånegivningen och ersattes av ett system medstatliga kreditgarantier för lån på kreditmarknaden. infördes en ny ordning förstatliga räntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäder. Den nyaordningen innebär bl,a, stora förenklingar i sättet att beräknaräntesubventionerna. Den innebär också att fastighetsägarna under bidragstidenfår del av eventuella räntesänkningar. Räntesubventioneraa minskas successivtefter fastställda regler, både i det enskilda bidragsärendet och för varje nyårgång som byggs. Utformningen av systemet ligger i linje med den allmännaekonomiska politikens inriktning som syftar till att skapa bl.a. en varaktigtlåg inflation och låg räntenivå. görs en avstämning inför denfortsatta avvecklingen av räntesubventioneraa. Det bostadspolitiska förändrings- och förenklingsarbeteti övrigt inom område har varit inriktat på att avregleraden statliga styraingen av det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen.Utgångspunkten var därvid att staten kan ha förtroende för att kommunernasjälvmant vidtar de åtgärder som behövs för att kommuninnevånarna skall fågodtagbara bostäder i kommunen. Detta har resulterat i att bostadsförsörjningslagenoch lagen om bostadsanvisningsrätt har upphävts. Det irmebär attvarje kommun liksom svarar för bostadsförsörjningen men bestämmersjälv på vilket sätt bostadsförsörjningsplanering och information ombostadsmarknaden skall ske. Det innebär vidare att kravet att en kommun skallanord- na avgiftsfribostadsförmedling slopats, liksom möjligheten för regeringen /94:100 attförordna om bostadsförmedling. En kommun får själv Bilaga 8 beslutaom den skall bedriva bostadsförmedling och om avgifter skall tas utför förmedlingens tjänster. En omfattande omprövning pågår av statens utgifterför att komma tillrätta med de strakturella problemen när det gäller statensfinanser. Även statens utgifter för räntebidrag berörs. har fattatbeslut om att räntebidragen skall reduceras med med börjanfr.o.m. Reduceringen görs genom en höjning av de garanteraderäntenivåerna för de årgångar av bostäder som subventioneras enligt regler somgällde fram till utgången av 1992, med tyngdpunkt på det äldre beståndet.Utgiftema för räntebidrag minskas med netto 1994, med Imiljard kronor netto 1995 och med netto 1996. kommer en rad åtgärder att sättas inför att stabilisera bostadskreditmarknaden. har godkänt regeringensförslag att slopa alla krav på viss lånefinansiering för rätt till räntebidragenligt äldre regler. På så sätt ges ägare av bostadshus som byggts eller byggtsom med statligt stöd möjlighet att omförhandla villkoren pågamla dyra lån eller byta ut dem mot andra med bättre villkor utan risk för attförlora räntebidrag. Vidare införs en särskild statlig avgiftsbelagdkreditgaranti för lån på den allmänna kreditmarknaden som tas upp för attomfördela en del av ränteutgifteraa för sådana hus i tiden. För att underlättafinansieringen av bostadsbyggandet öppnas dessutom nutemporärt en möjlighet att utöka den statliga kreditgarantin för ny- ochombyggnad av bostäder. Ändringen innebär att det till bostadsprojekt sompåbörjas eller 1995 generellt får lämnas kreditgaranti avgarantiunderlaget. Även pågående projekt som ännu inte fått någon slutligfinansiering omfattas av ändringen. Regeringen har också tillsatt enarbetsgrapp med uppgift att följa bostadsförsörjningen för hushåll som kan hasvårigheter att göra sig gällande på bostadsmarknaden. I arbetsgrappen ingårföreträdare för , , ,, kommuneraa och fastighetsägaraa. Statensstöd för bostadsfinansiering består dels av statliga räntesubventioner(bidrag) för ny- och ombyggnad av bostäder, dels av kreditgarantier för lån.Dessutom lämnas räntebidrag för vissa underhålls- och förbättringsåtgärder ihyres- och bostadsrättshus, det s.k. RBF-stödet, och ett särskiltombyggnadsbidrag för äldrebostäder. Utöver dessa stödformer kan ägare avbostadshus få en skattereduktion för arbetskostnader i sambandmed vissa reparations- och underhållsåtgärder. Det kvarstår också ett antal äldre stödformer, somär under avveckling, men för vilka utbetalningar kommer att krävas ytterligarenågon tid. I första hand gäller det investeringsbidrag och tilläggslån. Det nya bidragssystemet 1993 /94:100 Bilaga 8 Enligt det nya bidragssystem som infördesden får den som byggt eller byggt om bostäder för permanent brakunder efter färdigställandet ett årligt bidrag. Det ställs inga kravpå särskild lånefinansiering utan bidraget bestäms schablonmässigt på grandvalav en beräknad räntekostnad för investeringen. Till grand för beräkningenligger ett bidragsunderlag vars storlek bestäms genom två schablonbelopp, ettpå /kvm för ytor upp till 35 kvm per lägenhet och ett på /kvmför ytor däratöver upp till 120 kvm per lägenhet. För byggande av vissaservicebostäder gäller särskilda bestämmelser. Vid ombyggnad bestämsbidragsunderlaget med ledning av ombyggnadskostnaden. Det får dock intebestämmas till ett högre belopp än det som motsvarar avnybyggnadsschablonen, minskad med värdet av byggnaden före ombyggnaden. Det årliga bidraget länmas med ett belopp sommotsvarar en viss andel av ett för året beräknat räntebelopp. Räntebeloppetutgörs av bidragsunderlaget multiplicerat med den s.k. subventionsräntesatsen,som motsvarar marknadsräntan på bostadsobligationer. Bidragsandelen ärdifferentierad både vad gäller upplåtelseformer och år då projektet påbörjas.Andelen är högst för projekt som påbörjas . För sådana projekt lämnas bidragunder första året av bidragstiden av den beräknade räntekostnaden, omprojektet avser ett hyres- och bostadsrättshus och med 42 2/, om projektetavser ett egnahem. För projekt som påbörjas senare sänks bidragsandelen för detförsta året av bidragstiden med 5 respektive 6 2/. sänks också bidragsandelen inför varje nyttbidragsår. Den årliga sänkningen görs för hyres- ochbostadsrättshus och med 5 1/för egnahem. lämnas bidrag förombyggnad endast i fråga om ombyggnader av hyres- och bostadsrättshus. Statligträntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder enligt de regler som gällde framtill utgången av 1992 lämnas till den del av en beräknad räntekostnad förprojektet som överstiger en s.k. garanterad ränta. Till grand förränteberäkningama ligger ett i varje ärende fastställt bidrags-underlag somskall motsvara en skälig produktionskostnad för det aktuella huset eller dessombyggnad. Den beräknade räntekostnaden för investeringen bestämsschablonmässigt genom att bidragsunderlaget multipliceras med den s.k.subventionsräntan. Den garanterade räntan beräknas genom att bidragsunderlagetmultipliceras med en av på förhand fastställd räntesats dengaranterade räntesatsen. Denna räntesats höjs med ett visst antal ocksåpå förhand bestämda procentenheter. Denna s.k. upptrappning av den garanteraderäntan medför att räntebidraget uttryckt som en andel av den beräknaderäntekostnaden minskar över tiden.I absoluta tal kan räntebidraget dock öka om räntoraa på bostads- 1993/94:100obligationer stiger. Omvänt minskar räntebidraget i absoluta tal om Bilaga 8obligationsräntoraa sjunker. Bidragstidens längd bestäms alltså i detta systemi huvudsak av hur subventionsräntan utvecklar sig i förhållande till dengaranterade räntan. Systemet irmehåller dock också en längsta bidragstid om 25år. Dessutom gäller att räntebidragsgivningen upphör när dengaranterade räntan första gången uppgår till eller överstiger den beräknaderäntekostnaden i bidragsärendet. Statligt räntebidrag enligt äldre regler länmas förprojekt som har påbörjats före utgången av 1992. Dessutom kan bidrag enligt deäldre regleraa lämnas för nybyggnadsprojekt som påbörjas den 1januari - och för ombyggnadsprojekt som påbörjas under tidenden - , Föratsättningen härför är i princip attansökan om bidrag har lämnats in före utgången av 1992. Som framgått av det föregående har riksdagennyligen beslutat att slopa alla krav på viss lånefinansiering för att få rätttill räntebidrag enligt äldre bestämmelser. Beslutet berör i första handräntebidrag enligt ny- och ombyggnadslåneförordningama för bostäder ochmotsvarande äldre bestämmelser. Det innebär att varje bidrag för tid fr.o.m.1994 beräknas helt schablonmässigt med utgångspunkt från de lånebelopp,amorteringsplaner, räntebindningstider och räntesatser som gäller i ärendetvid utgången av 1993. Sedande stafliga bostadslånen upphörde sker hela långivningen påkreditmarknaden. Staten lämnar emellertid mot avgift långivaren enkreditgaranti som omfattar av lånen inom det fastställdabidragsunderlaget. Lånedelen med kreditgaranti placeras i direkt anslutningtill underliggande lån (bottenlån). Summan av underliggande lån och lån medkreditgaranti kan högst uppgå till pantvärdet. Beviljat statligt räntebidragär en föratsättning för att få kreditgaranti. Kreditgarantin håller långivaren skadeslös omfastigheten måste säljas med förlust. Låntagaren blir i sådana fallåterbetalningsskyldig till (). BKN kan helt ellerdelvis efterskänka sin fordran om låntagaren saknar utmätningsbara tillgångaroch nämnden bedömer att låntagaren även kommer att vara ur stånd attbetala fordringen. kan kreditgarantin successivt höjasunder garantitiden upp till totalt av garantiunderlaget. I områden medsvag värdeutveckling på fastigheter finns möjlighet att redan iutgångsläget öka garantibeloppet till . Denna möjlighet att redan frånbörjan utöka garantibeloppet kommer fr.o.m. att tillfälligtvidgas till att avse alla ny- och ombyggnader som påbörjas under åren1993-1995. införs vidare en särskildstaflig kreditgaranti /94:100 sådana lån på kreditmarknaden som tas uppför att tillfälligt begränsa Bilaga 8 ränteutgifter på uteståendefastighetslån. Kreditgarantin får motsvara högst av underlaget för detstatliga stödet och en föratsättning är att lånet lämnas som ett led i enekonomisk rekonstraktion för att undvika obestånd hos ägare av bostadshus.Garantigivningen får omfatta hus som uppförts eller byggts om med stöd avbostadslån, om projektet färdigställts under något av , ellermed stöd av lån med statlig kreditgaranti enligt de garantiregler som gälldeunder 1992. Statensutgifter för räntesubventioner tUl bostadsbyggandet Räntebidragför ny- och ombyggnad av bostäder enligt äldre regler svarar för huvuddelen avstatens utgifter för räntesubventioner till bostadsbyggandet. För närvarandeutgör av statens årliga utgifter för räntebidrag utgifter för räntebidragenligt äldre bestämmelser. Utvecklingen av statens utgifter för räntebidragm.m. budgetåren 1985/86-1993/94 Räntebidrag m.m. (miljarder kr) 1985/86 (utfall) 1986/87 (utfall) 1987/88 (utfall) 1988/89 (utfall) 1989/90 (utfall) 1990/91 (utfall) 1991/92 (utfall) 1992/93 (utfall) 1993/94 (prognos) De totala räntebidragen för ny- och ombyggnad avbostäder /93 fördelar sig på hyres- och bostadsrättshusoch på egnahem. Av räntebidragen till hyres- och bostadsrättshus avser nybyggnad och ombyggnad. Motsvarande fördelning mellan ny-och ombyggnadär för egnahemmen till nybyggnad och till ombyggnad. Huvuddelen av deräntebidrag som betalas ut går till hus byggda eller ombyggda under desenaste fem åren. 1993/94:100BUaga 8 Tabell2. Räntebidragens fördelning på årgångar m.m., hyres- och bostadsrättshus bostadshus kr/m Källa SCB, bostadsbyggnadsstatistik ochmoderniseringsstatistik för flerbostadshus 'Källa SCB, låneobjektstatistik ochBoverket, byggkostnader Källa , aviseringar (1980-1991) ''l.a 3;e kvartalet Statens utgifter för räntebidrag enligt de tidigareregleraa beror väsentligen på tre faktorer vilket framgår av tabell 2,nämligen antalet bostäder som byggs eller byggs om, till vilken kostnad detsker och subventionsräntans nivå. Utvecklingen av statens utgifter förbostadssubventioner är hänförlig till grandläggande brister i det gamlasubventionssystemet. Följaktligen har systemet för statliga bostadssubventionernu lagts om. Med de nya reglerna för statens stöd för ny- och ombyggnad avbostäder, som gäller för bostadsbyggande , undanröjs många av detgamla systemets brister. Fömtom en betydande förenkling innebär de nya reglemaen stark press nedåt på produktionskostnadema och större ansvar för fastighetsägaraa.Genom de nya regleraa skapas bättre föratsättningar för boendekostnader som deboende kan acceptera , även med minskade bidrag. Med hänsyn till det statsfinansiella läget har detemellertid varit nödvändigt att även vidta åtgärder beträffande det gamlasystemet för att begränsa de utgiftsökningar som armars hade blivit en följd avdetta system. De vidtagna åtgärderaa börjar nu ge resultat inte bara i form avlägre utgiftsökningar. Statens årliga utgifter för räntebidrag beräknas minskaunder kommande år. Dels slår de beslutade utgiftsbegränsningarna igenomsuccessivt. Dels får de sjunkande räntoma effekt i takt med attsubventionsräntoraa i bidragsärendena anpassas till den nya lägre räntenivånsom nu har etablerats. Även det förhållandet att antalet färdigställda nyabostäder går ner och att påbörjandet är lågt bidrar till attstatens utgifter för räntebidrag minskar. Deutgiftsbegränsande åtgärder som har genomförts eller beslutats /94:100de närmaste åren innebär relativt utgångsläget att utgiftsnivån sänks medBilaga 8 i storleksordningen . Därtill kommer utgiftssänkningar på grandav lägre marknadsräntor. Om dagens marknadsräntor består kommer utgiftsnivån irelativa termer att sänkas med . bör understrykas attutgiftsnivån i absoluta tal i hög grad är beroende av bostadsbyggandetsomfattning . En ekonomisk uppgång inom något eller somresulterar i en ökad efterfrågan på bostäder och därmed ett ökatbostadsbyggande medför att de årliga utgifteraa för räntesubventioner iabsoluta tal kommer, om inte att öka, så dock att minska i en långsammare taktän den som beräknas med utgångspunkt från bostadsbyggandets nuvarandeomfattning. Det bör i detta sammanhang noteras att samtidigtsom besparingar av de generella räntebidragen genomförts med 3,4miljarder kronor har kostnaderaa för bostadsbidragen ökat med ca 1,5 miljarderkronor och för de kommunala bostadstilläggen med ca . Dettainnebär att de sämst ställda hushållen har kompenserats för ökadeboendekostnader. Godkännandeav allmännyttiga bostadsföretag och godkännandets återkallelse vid fondemission Detförändrings- och förenklingsarbete som genomförts inom det bostadspolitiskaområdet har bl.a. inneburit att den särställning i låne- ochsubventionshänseende som de allmännyttiga bostadsföretagen tidigare åtnjutitnu i princip är avskaffad. När det gäller redan beviljat stöd enligt äldreregler har dock den gamla ordningen bibehållits. Det innebär bl.a, att de gamlaregleraa om återkallelse av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag ochdess konsekvenser för låne- och subventionsvillkoren enligt äldre reglerfortfarande gäller. Återkallas godkännandet skall lånenivå och subventioneranpassas till den som skulle ha gällt om husen hade ägts av ett privat företag. En situation som kan medföra att godkännandet somallmännyttigt företag återkallas är att ett företag inte uppfyller kravet påatt verksamheten bedrivs utan enskilt vinstsyfte. För att verksamheten i ettallmännyttigt bostadsaktiebolag inte skall anses ske i vinstsyfte får bolagetenligt myndigheteraas hittillsvarande praxis i princip inte göraaktieutdelning och inte heller fondemission enligt aktiebolagslagen. Det sistnämnda har föranlett (bet.199i/92:BoU16) att anföra att det inte finns skäl att begränsa de allmännyttigabostadsföretagens möjligheter att genomföra fondemissioner på det sätt somhittillsvarande praxis kommit att innebära. Enligt utskottet borde det övervägasom och i så fall hur reglema behöver ändras eller förtydligas för attfondemissioner, när föratsättningar härför föreligger, skall kunna genomförasockså i de allmännyttiga bostadsföretagen. Vad utskottet anfört har riksdagengett regeringen tillkänna (rskr. 1991/92:203). Regeringendelar uppfattning att ett allmännyttigt 1993/94:100bostadsföretag i aktiebolagsform skall kunna utnyttja aktiebolagslagens Bilaga8 regler om fondemission utan att en sådan åtgärd i sig skall äventyra företagetsi administrativ ordning fastställda status som allmännyttigt bostadsföretag.Kravet på att verksamheten bedrivs utan enskilt vinstsyfte bör således intetolkas så att en åtgärd varigenom aktiekapitalet höjs till följd av attanläggningstiUgångama i företaget stigit i värde eller till följd av att ettöverskott i verksamheten från förs i ny räkning, skall anses utgöraotillåten vinstutdelning. Förbudet mot vinstutdelning bör bara avse ett beslutav företaget att av överskott som aktieutdelning till ägama dela ut ettsammanlagt belopp som överstiger normal årsränta på av ägama direkt tillskjutetkapital, dvs, på det s,k. gmndkapital som ett allmännyttigt bostadsföretag ärskyldigt att ha. Detta skall utgöra en procent av fastighetskapitalet ochskall ha tillförts företagen i form av kapitaltillskott utanåterbetalningsskyldighet. Det ankommer på regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, att vidta de åtgärder som behövs för att förtydligaregleraas innebörd i nu berört avseende. Inomramen för förändrings- och förenklingsarbetet på det bostadspolitiska områdethar också ett antal förändringar genomförts beträffande administrationen avstatens stöd för bostadsfinansiering. Länsbostadsnämnderaa har svarat för denregionala administrationen av den statliga bostadsfinansieringen. Verksamhetenhar omfattat såväl låne- som bidragsverksamhet. De förändringar av statens stödför bostadsfinansiering som beslutades i första hand innebar attnämndemas befattning med lån och låneförvaltning i princip upphörde i och medutgången av . togs successivt över av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, , Övertagandet var helt genomfört den 1juli 1993, De förenklingar som den nya ordningen för statliga räntesubventionerför ny- och ombyggnad av bostäder inneburit har lett till att behovet avpersonal för bidragsadministrationen minskat betydligt, Länsbostadsnämnderaa läggs ner vid årsskiftet1993/94 och uppgiften att sköta den regionala administrationen av statens stödför bostadsfinansiering tas över av länsstyrelseraa fr,o,m. den 1 januari1994. Från samma tidpunkt tillförs länsstyrelsema resurser motsvarande 210årsarbetskrafter. Vidare får varje länsstyrelse en funktion som länsexpert förbostadsfinansieringsfrågor, I samband med att länsbostadsnämnderna upphöröverförs vissa uppgifter beträffande ett antal äldre låne- och bidragsformertill , Det gäller bl,a, prövningen av frågor om ränte- och amorteringsfriatilläggslån för ombyggnad och förbättringslån. övertar också länsbostadsnämndemasfunktion som första besvärsinstans vid prövningen av ärenden om bostadsbidragenligt äldre lagstiftning. övertar också ärenden om s,k. 33§-ersättning till kommuner 1993/94:100 enligt bostadslånekungörelse(1962:537) och motsvarande äldre Bilaga 8 bestämmelser. Överföringen av densistnämnda uppgiften till beslutades av regeringen . Omläggningen av statens stöd tillbostadsfinansieringen har också medfört förändringar för kommuneraa.Kommuneraas uppgifter att förmedla ansökningar om lån och bidrag förbostadsfinansieringsändamål har upphört. I sammanhanget kan vidare nämnas attbostadsbidragens administration förs över från kommunernatill de allmänna försäkringskassoma. En avveckling pågår därför av dekommunala s.k. förmedlingsorganen. 1992/93 Utgift 149 795 381 1993/94 Anslag 142 916 000 1994/95 Förslå 138 879 000 Boverketär enligt sin instraktion (1988:590) central förvaltningsmyndighet för frågorom byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggandesamt boende. Verket svarar även för den centrala administrationen av statligtbostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. fattade beslut (prop.1992/93:172, bet. 1992/93:BoU20, rskr. 1992/93:301) om mål,verksamhetsinriktning och ekonomiska resurser för avseendetreårsperioden /94-1995/96, Som övergripande mål för gäller enligtbeslutet att verka för enhetlighet och effektivitet i tillämpningen av regleroch stödsystem inom verksamhetsområdena Byggd miljö och hushållning mednaturresurser. Byggande samt Boende. att den fysiska planeringen främjar en godhushållning med naturresurser och en god bebyggelsemiljö, och ett effektivt, säkert och hälsosamt byggande. verksamhet skall inriktas påmyndighetsutövning, inklusive sådan tillsyn och uppsikt som direkt följer avlag eller förordning. I denna myndighetsutövning ingår också att analyseraolika ekonomiska och andra konsekvenser av befintliga samt föreslagnanationella och interaationella regler och stödsystem. Statliga stödformer som under innevarande budgetårligger inom verksamhetsområden finansieras med anslag under Social-,Finans-, Arbetsmarknads-, Kultur-, Närings- och Civildepartementens huvudtitlar.Anslagen till täckande av förvaltningskostnader vid ochLänsbostadsnämnderaa hör i sin helhet till område. Av följande sammanställning framgår de aktuellaanslagen och anslagsbeloppen för innevarande budgetår. Anslagen förbostadsbidrag och kul- turstödvid ombyggnad m.m. disponeras även av 1993/94:100 respektive , Bilaga 8 Bostadsbidrag 8 560 000 000 Bostadsanpassningsbidrag m.m. 133 700 000 8 693 700 000 , sjundehuvudtiteln G I, Boverket:Förvaltningskostnader 142 916 000 Länsbostadsnämnderaa 82 618 000 Räntebidrag m.m. 31315 000 000 Investeringsbidrag för bostadsbyggande 3 100 000 000 G 6, Tilläggslån för vissa reparations- och ombyggnadsåtgärderi hyres- och bostadsrättshus 175 000 000 Vissa lån till bostadsbyggande 1 000 000 34 816 535 000 , tiondehuvudtiteln Bidrag till allmänna samlingslokaler 50 000 000 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 25 000 000 Bidrag till konstnäriig utsmyckning 20 000 000 B30, Kulturstöd vid ombyggnad m,m. 165 000 000 , tolftehuvudtiteln E7, Insatser för ny energiteknik 12 000 000 Bidrag för åtgärder mot radon i bostäder 20 000 000 32 000 000 , trettonde huvudtiteln . Bidrag till allmänna samlingslokaler 85 000 000 Ränteinkomster från äldre anslagsfinansierade lånför bostadsändamål och återbetalningar av sådana lån som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomsttitlar, beräknas av till ca7,för /95 (innevarande budgetår ca 8miljarder kronor).