prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Organisationens totala verksamhetskostnaduppgår till ca . Detta inkluderar intekostnader för scxiala avgifter på de arv(xien som betalas av djurägaren. Av detotala kostnadema finansieras ca över statsbudgeten och ca 40miljoner kronor som betalas av djurägama i form av djursjukvärdsavgifter.Resterande belopp, dvs. ca 110 mUjoner kronor, betalas av djurägama i form avarvoden direkt till distriktsveterinärerna. förslag ingär även förslag om principer för distriktsveterinäremaslönesättning cxh om uppbörden av arvcxlena fiån djurägama. För att sänkastatens kostnader föreslås att en lägre andel av lönen i fortsättningen betalasut i form av fast stadig lön och att en större andel betalas av djurägaren iform av prestationsrelaterade arvoden. en fast tjänstelön permånad på i genomsnitt . Till detta kommer be- Prop. 1993/94:150redskapsersättning, uppdragstillägg och andra tUlägg samt den s.k. jämförelse- Bilaga 9 lönen vid viss ledighet. Särskilda löneplanStillägg skall lämnas vidbehov i veterinära glesbygdsdisttikL Av beskattningstekniska skäl föresläs attuppbörden av arvoden hanteras centralt av . Jordbruksverketanför att de totala kostnadema för distriktsveterinärorganisationen efter denu förordade förändringama kan beräknas tUl per är. Dennasumma inkluderar då också sociala avgifter beräknade på distriktsveterinäremashela inkomst och som tidigare aUtså erlagts bara delvis. Löneplanstilläggetför disöiktsveterinärer som arbetar i glesbygd anges sammanlagt tiU 6 miljonerkronor och behovet av bidrag för avlägset boende djurägare för veterinärvärdanges tiU 5 miljoner kionor. föreslär att 70 miljoner kronorav kostnadema skall finansieras över statsbudgeten, medan samtliga övrigakostnader skall täckas av intäktema i verksamheten, varav merparten i form avarvodesavgifter frän djurägama. beräknar intäkter på ca 11miljoner kronor frän tillkommande arbetsuppgifter i samverkan med andramyndigheter cx;h organisationer. Jordbruksverketsförslag innebär att veterinärtaxeförordningen (1975:539) skall ses över samtatt den stadiga djursjukvärdsavgiften skall tas bon. Som skäl för borttagandeav djursjukvärdsavgiften anges att avgiften inte är baserad pä arten elleromfattningen av den veterinära insatsen utan endast debiteras perveterinärbesök. Därför har kostnadsläget för av distriktsveterinär utfördaenkla åtgärder ökat sä att djurägama i stället vänt sig till annandjursjukvård. beräknar att de föreslagna åtgärdema kommer attinnebära art djurägamas bruttokostnader för djursjukvården inomanimalieproduktionen kommer att öka . Remissinstanserna:Förslaget om slopande av djursjukvårdsavgiftema kommenteras genomgåendepositivt. Skälenför regeringens förslag: Statens budgeterade årliga kostnader fördistriktsveterinärorganisationen minskar i det av presenteradeförslaget frän ca till ca , dvs. De minskade kostnadema kan hänförasfrämst till de beskrivna rationaliseringama i organisationen, som innebärpersonalminskning genom ett minskat behov av extema vikarier, samt tiU enminskning av distriktsveterinäremas fasta tjänstelön. Kostnademaför de scxiala avgiftema på distriktsveterinäremas arvodesdel ligger pådjurägama som också bär ansvaret för att betalning faktiskt sker. Medregeringens förslag bör dessa kostnader tas ut i form av ökadearvcxles-kostnader. En ytterligare höjning av de arvoden som djurägaren betalartiU distriktsveterinären införs även för att kompensera veterinärema för densänkta tjänstelönen. I8 a § veterinärtaxeförordningen föreskrivs att vid varje förrättning som utförsav en distriktsveterinär betalas en särskild djursjukvärdsavgift, vars storlekbestäms av regeringen. Djursjukvårdsavgiftema har för /93uppgått till ca . kets uppfattning andjursjukvårdsavgiften bör avskaffas. Verkets förslag inne- Prop. 1993/94:150bär dock att djurägaren skall betala ett höjt arv(xie till disniktsveterinären.Bilaga 9 beräknar att djurägamas bruttokostnader för djursjukvårdeninom animalieproduktionen med den föreslagna ordningen ökar med . Dettakan jämföras med att kostnadema skulle ha ökat med , om de S(x;ialaavgiftema hade lagts ovanpå de kostnader som djurägama har utan samtidigförändring av den nuvarande distriktsveterinärorganisationen med en bibehållendjursjukvårdsavgift. Regeringen bedömer att den kostnadsökning som drabbardjurägama mäste betraktas som skälig och inte bör inverka menligt påjordbrukets lönsamhet cxh på djuromsorgen. Regeringenberäknar för /95 att kostnadema för den löpande verksamheten ifräga om djurens hälso- och sjukvård uppgår till . Regeringensberäkningar bettäffande lönekostnadema för distriktsveterinärorganisationenbaserar sig pä preliminära uppgifter. Avdet belopp som anvisas över statsbudgeten för finansiering av distriktsveterinärorganisationenunder /95 utgör , medel som jordbrukettillförs i form av budgetmedel (prop. 1990/9l:l(X) bil. 11 s. 10-12). Regeringenhar för avsikt att inom kon ge ett uttedningsuppdrag ifiråga om vissa organisationsfrågor. Bl.a. bör uttedas hur den regionala cxhlokala organisationen skall utformas och hur uppbördssystemet skallkonstrueras. Närdet gäller den geografiska placeringen av veterinärstarionema vill regeringenunderstryka behovet av att samråder med säväl regionala somlokala myndigheter och med berörda organisationer. 1. godkännerdet som regeringen förordar om grundema för anslag till in rättande av veterinärstarioner, 2. godkänner det som regeringen förordarom riktlinjemaför finansiering av distriktsveterinärorganisationen, 3. godkänner att djursjukvårdsavgiften avskaffas vidutgången av , 4. till Distriktsveterinärorganisationen:Uppdragsverksamhet för budgetaret 1994/95 anvisar ett anslag pä . 1992/93Utgift 73 014 687 1993/94Anslag 75 055 000 1994/95Förslag 88 734 000 1 samL Nr 150. Underanslaget anvisas medel för bidrag till distriktsveterinärorganisatio- Prop.1993/94:150 nen och viss veterinärutbildning samt stöd vid inrättandet avveterinärsta- Bilaga 9 tioner. Medhänvisning tiU vad regeringen anfört under punkten beräknar regeringenbidraget tiU . Av detta belopp avser inrättandeav erforderligt antal veterinärstationer Anslaget har beräknats med utgängspunkt i en real minskning avutgiftema om . tillBidrag tilldistriktsveterinärorganisationen för budgetaret 1994/95 anvisar ettförslagsanslag pä 88 734 OCX) kr. Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård 1992/93Utgift 5 742 028 1993/94Anslag 6 000 000 1994/95Förslag 6000 000 Underanslaget anvisas medel för att minska avlägset boende djurägares kostnader förveterinärvärd. disponerar medlen i enlighet med vad som framgårav veterinärtaxeförordningen (1975:539). Medhänsyn tUl utfallet föreslär Jordbruksverketoförändrat anslag med . Regeringenanser att beloppet är väl anpassat till den belastning somvarit på anslaget . tillBidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård för /95anvisar ett förslagsanslag pä . Bilaga 10till kompletteringspropositionen 1994 Prop.1993/94:150 Bilaga 10 Välfärdenbestäms bl.a. av hur många som arbetar, hur mycket var och en arbetar samt hureffektivt arbetet bedrivs. Dagens problem i ekonomin har delvis sina rötter i1970-talet men skapades i hög utsträckning av att under senare delenav förra decenniet prissatte sig ur världsmarknaden. Kostnadsökningama leddetill begränsade framtidsinvesteringar. Sttkturproblemen växte både i offentiigcxh privat sektor Inflations- och spekulationsekonomm förödde möjlighetema robust och bestående utveckling på arbetsmarknaden. Det gick inte längre attkortsiktigt gömma problemen med devalveringar eller att satsa på en ännu störrecxh lånefinansierad offentiig sektor med därav följande krav påskattehöjningar. Denakuta finans- och kostnadskrisen har passerats. Orderingång, export ochindustriproduktion växer Produktiviteten stiger snabbt. Konkurrensläget för densvenska industrin är starkt. Omläggningen av den ekonomiska politiken börjar geresultat. Djupgående brister i den svenska ekonomin har röjts undan. En grundhar lagts för en ny pericxl av tillväxt, fler arbeten och företagande. Detfinns nu tecken även på arbetsmarknaden som tyder på att en vändning harinletts. Arbetslösheten minskar Varslen om personalinskränkningar sjunkerkontinuerligt. Inom industrin uppgick varslen tillca 1/4 av omfetmingen . Efterfrågan på arbetskrafthar börjat öka. Ävenom utvecklingen går åt rätt håll är obalansema på arbetsmarknaden stora.Hanteringen av problemen rymmer svåra avväganden och kräver ansvarsfulla beslutsom rör hela ekonomin. Målet är långsUctig styrka för fler och beståendearbeten. Näringslivetsoch samhällets anpassning till de nya ekonomiska realiteter, som den snabbastrukturomvandlingen skapar, avgör vårt framtida välstånd. Anpassiung är inteen engångsprocess utan måste pågå kontinuerligt. Det land och det folk som harviljan och förmågan att ta till sig och i;tveckla ny kunskap och tillikaanpassa den ekonomiska strukturen, institutioner och lönebildnmg till nyaförutsättningar kan stärka sin absoluta och relativa välfärdsnivå. Ökningenav sysselsättningen måste, på grund av obalansema i den offentliga sektom ochför att bli bestående, ske inom näringslivet - i en privat sektor i hårdkonkurrens med andra länder under snabb dynamisk utveckling. Kapital ocharbetskraft måste därför i allt högre utsträckning verkamed produkter cxh tjänster med stort kunskapsmnehåll och ökan- Prop.1993/94:150 de förädlingsvärde. Denkraftiga överhettningen i den svenska ekonomin mot slutet av åttiotaletkulminerade . har antalet sysselsatta sjunkit med 485000 personer. Inom näringslivet har antalet sysselsatta minskat med drygt 4000(X) personer. Den öppna arbetslösheten har ökat mednärmare 270 000 personer, eller med drygt hälften av sysselsättmngsminskningen.Många andra har lämnat arbetsmarknaden främst genom utbildning eller genomdeltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Trotsmer omfettande arbetsmarknadspolitiska insatser än uppgickden öppna arbetslösheten till i genomsnitt . ficki genomsnitt av arbetskraften del av någon konjunkturberoendearbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den ordinarie utbildningen har också byggts utkraftigt . Dessasiflror Ulustterar sanmiantaget på ett dramatiskt sätt att utveck lingen inte var långsiktigt hållbar. Den vilade på spe kulation och inflation och ledde bl.a. till den djupa finans- och bygg- krisen. Det blev efter hand klart att vägen tillbaka - innan sysselsätt ningen skulle stabiliseras och vända uppåt igen - skulle bli lång och besvärlig. Utvecklingen speglar också att den svenska konjunktumed gången, som förstärktes av den kraftiga intemationella avmatmingen, , har varit djupare och långvarigare än på flera årtionden. Denprivata köpkraften var osedvanligt hög eftersoihhushållens sparande var negativt, dvs. de konsumerade mer än de tjänade.Hushållen betalar nu tillbaka främst genom att amortera skuldema av inkomstema. Denför svenska förhållanden mycket höga arbetslösheten har lett till storamänskliga och samhällsekonomiska påfresmingar. Regeringen har aktivt angripitproblemen på tte fronter. Fördet första - vilket är helt avgörande för utvecklingen av samhällsekonomin ochsysselsätmingen - har en serie ekonomiskpolitiska åtgärder inletts for attkorrigera kostoadsläget, sanera statens finanser och skapa fömtsättningar fören hållbar ekonomisk utveckling och nya varaktiga arbeten. Fördet andra har regeringen gjort mycket betydande satsnmgar på utbildning,forskning och förbättrad infrasöiiktur. En rad åtgärder har vidtagits för attunderlätta och stimulera företagande och nyetableringar. Alla dessa åtgärder ärlångsiktigt verkande investeringar för att främja hela samhällsekonominsförmåga till omvandling, utveckling och förnyelse. Fördet tredje har de akuta arbetslöshetsproblemen mötts med en målmedveten och aktivarbetsmarknadspolitik av uppnådd omfettning. Den reguljärautbildningen har också byggts ut av arbets- marknadsskäl.Resursema till traditionella arbetsmarknadspolitiska åt- Prop. 1993/94:150gärder har ökats markant. Nya åtgärder, som har gjort det möjligt för Bilaga10 () att ge ett stort antal arbetslösa memngs-fullsysselsättning eller praktik, har inttoducerats. Därmed har arbetsmarknadspolitikenkunnat motverka arbetslösheten långt utöver vad som hade varit möjligt med detidigare åtgärdema. Destörsta förändringama inom arbetsmarknadspolitiken är införandet avarbetslivsutveckling (ALU) och ungdomspraktik, två kosmadseffektiva åtgärdersom har fått mycket stor omfettaing. Vidare har en genomgripande reformeringav arbetslöshetsförsäkringen inletts - ett förslag till en allmänarbetslöshetsförsäkring fr.o.m. (prop. 1993/94:209) har heltnyligen överlämnats till . Lönegarantireglema har sttamats upp i tvåomgångar. De arbetsrättsliga normema har anpassats för att bättte motsvarafömtsättaingama och behoven hos små företag. Ett genereUt anställningsstöd(GAS) har införts för att tidigarelägga nyanställningar på den reguljäraarbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikenhar således tilldelats större resurser . Det kan emellertidkonstateras att även om antalet berörda personer har varit högre än någontidigare konjunkttimedgång har (), underinnevarande budgetår, inte kunnat Utayttja beviljade resurser. Insatsema drogsav olika skäl ner alltför kraftigt och det harfunnits trögheter som försenat uppgången till den av regeringen beräknadeomfettningen. Antalet personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärderhar inte nått den nivå som beräknades för budgetåret i genomsnitt. Samtidigtmåste det observeras att ju längre konjunktumedgången varat, desto svårare hararbetsförmedlingens arbete blivit. Påfrestaingama på personal ochadministration har ökat. Utvecklingenåskådliggör att det finns kvantitativa gränser - administrativa ochmarknadsmässiga - för att via arbetsmarknadspolitiska medel, och med högakvalitetskrav, begränsa den öppna arbetslösheten. Parallellt med utbyggnaden avden aktiva arbetsmarknadspolitUcen har regeringen därför ökat antalet platserinom den reguljära utbildningen och högskolan. TiU exempel harhögskoleutbildningen ökat eller med ca 45 000 personer. Detta skalljämföras med en obetydlig förändring sammantaget. Mycketbetydande satsningar har som tidigare nämnts gjorts på åtgärder för attunderlätta företagandet, på reparations-, om- och tillbyggnadsarbeten s.k. ,infrasttiikttir, ofientiigt byggande samt regionalpolitik. Insatsema görs överhela landet. Denstora omfettaingen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema har lett tillferhågor för dels mndgång mellan upprepade perioder med åtgärder och arbetslöshet,dels undanttängningsefFekter på den reguljära Prop. 1993/94:150 arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikenhar givits större resurser och utayttjats mer ännågonsin tidigare. Det har varit nödvändigt för att motverka det storabortfallet av arbetstillfällen. Utslagning måste förhindras och det gälldeframför allt i fråga om ungdomama att snabbt nå stor omfettning på åtgärdema.Det har inte kunnat åstadkommas med de ttaditioneUa åtgärdema eller dealtemativa förslagen. Extraordinära insatser har krävts för att motverkalångtidsarbetslöshet cxh ungdonts-arbetslöshet. Detär ofrånkomligt, med den omfettning som insatsema har, att den reguljäraarbetsmarknaden påverkas i viss omfattaing. Undanttängning-en har, enligt ettflertal oberoende utvärderingar och bedömningar, emellertid varit begränsad.Arbetsförmedlingen har snabbt lärt sig att hantera de nya verktygen och harvarit uppmärksam på problemet. Missförstånd och missbmk har i stor utsttäckningkunnat undvikas. Ambitionen skall alltid vara att åtgärdema dels inte skallersätta eller tränga undan reguljära arbeten, dels inte låsa fest arbetskraft iåtgärder när det finns altemativ på den reguljära arbetsmarknaden. Närdet gäller mndgången - att personer går från arbetslöshet till åtgärd och sedanåterigen till arbetslöshet eller ny åtgärd - har den i vissa fall varitofrånkomlig på gmnd av den mycket låga efterfrågan på arbetskraft på denreguljära arbetsmarknaden. Risken är stor att många arbetssökande utan åtgärderfestaar i långtidsarbetslöshet med uppenbar risk för utslagning. De förslag somnyligen har lämnats i propositionen om den fortsatta reformeringen avarbetslöshetsförsäkringen är ägnade att motverka mndgångsproblemen. Åtgärdersom förhindrar utslagning är långsiktigt effektiva. Ungdomspraktiken ochALU-insatsema har därvidlag varit verkiungsfulla. Utvecklingen måste nu följasnoga så att insatsema inte motverkar den ökande efterfrågan från den reguljäraarbetsmarknaden. Detär mot den bakgmnden som den s.k. ALU-delegationens insatser för att utökaomfettamgen och få rätt inriktaing på ALU kommer att behövas. I skrivelse den15 har delegationen redogjort för de initiativ som tagits och denverksamhet som redan påbörjats. ALU har i de flesta fall rönt stor uppskatmingbland delfegama och verksamheten har lett till många goda projekt utan att denreguljära arbetsmarknaden har störts. Inte minst gäller detta inom miljöområdetdär olUca bör få fortsatt hög prioritet. Frånen totalt raserad gmnd har lagts ett fest underlag för tillväxt ochfesta arbeten. Återhämtaingen i ekonomin har inletts. Inflationen är låg.Export och produktion stiger Industtiinvesteringama väntas öka markant. Finans- och bankkriserna påverkar fortferande negativtmen är i allt väsentiigt lösta. Läget på arbetsmarknaden håller Prop.1993/94:150 successivt på att stabiliseras. Varslen om uppsägningar och antaletBilaga 10 konkurser minskar kraftigt. Antalet företagare ökar Övertidsuttagetär omfattande. Inflödet av lediga platser växer Sysselsättamgsminskningen kanförväntas övergå i en ökning under loppet av och i genomsnitt kan enökad sysselsättning emotses . Arbetslösheten harpasserat sm toppnivå. Vändningenpå arbetsmarknaden sker från en situation med en unikt stor minskning isysselsättningen och en historiskt sett hög arbetslöshet. Situationen stäUerstora krav på utformnmgen av arbetsmarknadspolitiken under de kommande åren.Långsiktskalkylema tyder på att det krävs av hög tillväxt för attåtervinna de förlorade arbetstillfällena. Tillskottet av nya arbeten måste skeinom näringslivet för att återhämtaingen skall bli bestående. Erferenhetenvisar att kapacitetstaket i många industtiföretag kan komma att nås snabbt närefterfrågan stiger. De senaste årens nedskärningar och omorganisationer avproduktionen gör att detta kan ske hastigare . Enligtkonjunkturbarometem har redan vart tionde verkstadsföretag brist påyrkesarbetare och i vart femte företag råder brist på tekniska tjänstemän.Kapacitetstaket har i vår nåtts bland en ttedjedel av företagen inom industtinmot vart femte . Denna utveckling ställer stora krav påföretagen. Näringslivetmåste nu utayttja möjlighetema att ersätta det höga övertidsuttaget med nyanställningaroch dessutom ta chansen att investera och tidigarelägga nyanställningar så attökningen av efterfrågan kan mötas med intrimmad personal ochproduktionsapparat. AMS,genomför nu en bred informationskampanj riktad till arbetsgivama i detta syfte.I kampanjen ingår att sprida kännedom om möjlighetema och utvecklingen påarbetsmarknaden. Kampanjen redovisar bl.a. möjlighetema till GAS ochrekryteringsstöd för nyanställning samt informerar om den förändradearbetsrättslagstiftaingen. En fördel med ungdomspraktiken är attarbetsförmedlingen har fått bredare kontakter med företagen. Det underlättararbetet med aktiva företagskontakter när konjunkttiren vänder ALU har givitupphov till en mångfald av idéer och initiativ. Riktlmjerför arbetsmarknadspoUtUcen under /95 Deövergripande mål och riktiinjer för arbetsmarknadspolitUcen som regeringenredovisade budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 11) bör liggafest. Dessa innebär att ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken äratt arbetsmarknadens funktionsförmåga skall förbätttas så att obalanser mellanutbud och efterfrågan på arbetskraft begränsas. Riktiinjema bör vara: -förebygg långtidsarbetslöshet ochutslagning, Prop. -utayttja den reguljära arbetsmarknadencxh stunulera rekryteringen Bilaga 10 till näringslivet, -effektivisera medelsanvändningen, och -öka jämställdheten på arbetsmarknaden. I1994 års budgetproposition angavs mer detaljerat vad riktiinjema innebär Vadsom särskilt måste uppmärksammas är de långtidsarbetslösa och invandrama. Denspontana efterfrågan från den reguljära arbetsmarknaden kommer de närmasteåren inte att vara tillräcklig för att påverka långtidsarbetslösheten och desvagare gmppemas sysselsättningsmöjligheter i nödvändig utsttäckning. I enuppåtgående konjunktur kommer de med utbildning och god yrkeserferenhet attsnabbt återgå tiU arbetsmarknaden. De som har bristfällig utbildning eller somsaknar efterfrågad erferenhet riskerar längre arbetslöshet. Denna gmpp skall varaden mest prioriterade vid beviljande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Igmppen finns såväl ungdomar, invandrare som något äldre arbetskraft. Invandramaär de som har den svagaste anknytaingen till arbetsmarknaden och lättast blirlångtidsarbetslösa. Invandrama måste därför ägnas särskild uppmärksamhet. Denav beslutade invandrarpraktUcen kan bli ett verkningsfiilltinsttoiment för att ge invandrama den praktik, erferenhet och språkliga ttäningsom behövs för att kutma etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Omfattningenpå åtgärdema tmder /95 Regeringenföreslår, utifrån den bedömning som har lämnats i den reviderade finansplanen,att anvisas under anslaget Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /95. Isin prognos över utvecklingen på arbetsmarknaden och1995 pekar AMS på de positiva inslagen i den ekonomiska utvecklingen.Utgångsläget är mycket bekymmersamt men såväl ökad sysselsättaing som sjunkandearbetslöshet kan förväntas under loppet av . För att underdet konunande budgetåret kunna begränsa den öppna arbetslösheten till en nivåkring behöver enligt AMS de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema omfetta minstca 250 000 personer i genomsnitt . reviderade finansplanen gör regeringen bedömningen att den öppnaarbetslösheten kommer att minska under nästa budgetår. Detta fömtsätter att dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema hålls på en fortsatt hög nivå samt att de 77000 platsema inom det reguljära utbildningsväsendet, vilka motiveras avarbetsmarknadsskäl utayttjas. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema har i den reviderade nationalbudgetenbedömts omfetta 270 000 personer i genomsnitt under budgetåret1994/95. Det är något lägre än vad som beräknades i Det skall emellertid observeras att de före- Prop.1993/94:150 slagna medlen under anslaget (xh i arbetsmarknadsfonden, medgeren Bilaga 10 omfettaing av 293 000 personer Detta fömtsätter dels attanordnare och arbetsgivare är beredda att ställa erforderligt antal platsertill förfogande, dels att de arbetssökande är beredda att ta erbjudnasttidieplatser, praktikarbeten etc. Medelföreslås således för åtgärder för ytterligare 30 000 personer i genomsnitt permånad utöver den i den reviderade nationalbudgeten beräknade nivån. Dessaplatser motsvar av arbetskraften. Sammantaget ger dearbetsmarknads- och utbildningspolitiska åtgärderna samt investeringar inomlänsvägnätet möjlighet för ca 380 000 arbetslösa personer i genomsnitt permånad att delta i en åtgärd. Detär nu av största vikt att alla berörda; de arbetssökande, arbetsförmedlingensamt företagare och anordnare av åtgärder, gör sitt yttersta för att utayttjakonjunkttimppgången och med stöd av de tillgängliga åtgärdema medverkar tillatt så många som möjligt kan lämna arbetslösheten och gå till reguljäraarbeten på den öppna arbetsmarknaden. Regeringensuppfettning är således att ambitionema i fråga om resursema tillkonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte nu bör frångås.Däremot finns det fog för att delvis ompröva inriktaingen av åtgärdema ochberedskapen för att sätta in åtgärdema. AMS har, som har framhållits,inte nått upp till den förväntade omfettningen av åtgärder under innevarandebudgetår. Detta visar på en viss tröghet och mättnad i fråga om de ttaditioneUaarbetsmarknadspolitiska åtgärdema.