prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Balansema hållersig därför på en alltför hög nivå. De balanserade målens ålder i hovrätteraager också anledning till oro. Från att tidigare ha visat tendenser till attsjunka har den genomsnittliga åldem på balanserade mål i hovrätteraa ökat underdet senaste budgetåret. Ökningen av balanseraa är inte främst hänförlig till deallra äldste målen vilket tyder på att hovrättema har svårigheter att klara avden ökande arbetsbördan. För tingsrätteraas del visar stetistiken att dessai stort sett har klarat av den ökade måltillströmningen uten att balansema harblivit oproportionellt stora. Dock bör det påpekas att såväl balansema somantelet inkommande tvistemål är ojämnt fördelade mellan tingsrättema. Den ökning av antelet inkommande mål i Högstadomstolen som skedde har fortsatt men men i mindreomfattning. En markant ökning av antelet avgjorda mål har skett på senare tidvilket medfört att balansema har minskat något. Arbetssituationen för hyres- och arrendenämndernaoch Bostadsdomstolen är stebil. Vidlänsrätterna har antelet skattemål minskat avsevärt. Dock skall i detsammanhanget noteras att de större och besvärliga skattemålen inte hör till denkategori där minskningen till störste delen skett. Det finns också skäl attante att antelet skattemål kommer att öka eftersomskattemyndighetema kan förväntes öka sin avverkning av ärenden. Körkortsmålenvisar också en liten minskning . Däremot har de senasttillkomna målkategoriema, nämligen socialförsäkringsmål. sombörjade handläggas i länsrätteraa , och psykiatrimål, Prop.1993/94:100 som tillfördes länsrätteraa , visat sig komma intill Bilaga 3 länsrätteraa i en väsentligt större utsträckning än som varberäknad då reformeraa genomfördes. Av de målbalanser som finns vidlänsrätterna är enligt uppgift cirka hälften av målen sådana som är färdiga föravgörande. Motsvarande siffra för förra årets budgetpropositionvara cirka en tredjedel. Den utvecklingen är oroande eftersom den tyder på attlänsrätteraa har svårt att hinna med att avgöra annat än de rena förtursmålen. Även arbetssituationen för kammarrätterna geranledning till oro. har antelet inkommande mål ökat. År 1992inkom t.ex. fler mål till kammarrätteraa än . Enprognos som grandas på antelet inkommande mål under förste visarpå en fortsatt ökning av antelet inkonma mål med jämfört medår 1992. Antelet mål i balans ökade hos kammarrätteraa mellanår 1991 och . Balansen var då cirka 24 000 mål. Den var lika stor vidutgången av förste . De nu omtelade förhållandena för länsrätteraa ochkammarrätterna avspeglar sig naturligtvis också delvis i Regeringsrättensarbetsbörda. Antelet inkommande mål ökar även där avsevärt. Regeringsrätten hardock genom att öka antelet avgjorda mål kuimat hålla balansökningen underkontroll. I Försäkringsöverdomstolen har sedan den 1 juli1993 möjligheten att få överklaganden prövade efter ändringsdispens avskaffats.Regeringen räknar med att domstolen skall hinna arbete ned de målbalanser somfinns innan den upphör i sådan utsträckning att Regeringsrätteninte behöver överte ett svårhanterligt antel mål. Avdet stetistiska material som redovisas i tebelleraa på s. 157 och framåt och avvad som sagts framgår att arbetsläget vid domstolama är ansträngt och påvissa håll mycket ansträngt. Vid tingsrättema har arbetsbelastningen på varjedomare ökat år . till antelet inkommande brottmål och tvistemål hararbetsbördan per domare utvecklats så att var antelet mål som varjedomare skulle handlägga 205 stycken, ökade antelet till 217 stycken, år1992 till 250 mål och prognosen slutligen pekar på ett antel av 275mål. För hovrättemas del bör man tänka på att dessa under näste år kommer attfå vidkännas en kraftigt ökad måltillströnming till följd av det ökade anteletmål vid tingsrättema. För de allmänna förvaltningsdoms-tolaraas del är ocksåsom framgått av det tidigare anförda arbetssituationen bekymmersam. 1 förraårets budgetproposition gavs en redogörelse för den utveckling som då hadevarit ifråga om domstolaraas arbetsläge och de stora volymökningar som redan dåhade inträffat med avseende på bl.a. inkommande mål och därav följandearbetsbalanser I propositionen uttelades också att redan vad som då kunderedovisas ledde till att arbetsförhållandena vid domstolaraa måste följas medstörste uppmärksamhet.Sedan dess har utvecklingen bl.a. vad gäller antelet Prop. 1993/94:100inkommande mål fortsatt. Om inte stora balansökningar skall bli följden Bilaga3 av dette, måste antingen verksamheten rationaliseras eller resursema ökas.Rationaliseringsarbetet pågår med stor kraft. gäller inte minst inom deallmänna förvaltningsdomstolarna där regeringen räknar med att de reformer somskall genomföras i anslutning till betänkande kommer attunderlätte situationen och skapa ett visst utrymme för att föra resurser dit debäst behövs. För de allmänna domstolamas del finns inte utrymme för fullt likagenomgripande förändringar främst för att dessa domstolar redan nu har en istort sett väl fiingerande organisation och en relativt väl avvägd målstraktunDe reformer som genomförts och skall genomföras inom det området kan därförinte helt avhjälpa den svåra arbetssituation som råder dän I 1992 årsbudgetproposition (prop. 1991/92:100, bil. 3) uttelades att den under lång tidsuccessivt ökade ärendetillströmningen till i förste hand hovrättema och tingsrättemamåste - i avvakten på arbete - mötes med en tillfälligförstärkning av personalresursema i dessa domstolar Till följd avställningstegandet tillfördes domstolama för vart och ett avbudgetåren 1992/93 och 1993/94. har den utveckling skett för vilkenredogjorts tidigare och mot bakgrand av vilken begärt en kraftigförstärkning av domstolsväsendets resursen Det stetsfinansieUa läget och ävenandra skäl telar mot att förstärka resurseraa för domstolsväsendet i denutsträckning nu begär Dock bör resurseraa å andra sidan inte numinskas. Därför bör till domstolama som en tillfällig förstärkning även /95 anvisas ett engångsbelopp om 29 miljoner kronon Som kompensation för den ökade måltillströmning somkan väntes i anledning av den ändrade lagstiftningen om rattfylleri ochinförandet av ett skuldsaneringsinstitut bör domstolaraa tillföras 21 miljonerkronon Inom område har genomförtslagstiftning med avseende på frågor om stöd och service till vissafunktionshindrade, ändrade bestänunelser om bostedsbidrag och ombostedsanpassningsbi-drag. Reformema innebär bl.a. att de allmännaförvaltningsdomstolarna kommer att tillföras ett stort antel nya mål föröverprövning. Lagstiftningen har vad gäller bostedsanpassningsbidrag trätt ikraft och träder i resterande delar i kraft den 1 januari1994. medför kostnadsökningar för domstolsväsendet med sammanlagt 22,2miljoner kronor per ån har tidigare, bl.a. i samband med behandlingenav kompletteringspropositionen, tillfört anslaget D2. Domstolaraa det beloppsom i dette avseende belöper på /94, eller (prop. 1992/93:150 bil. 1992/93:JuU38, rskn 1992/93:438, prop.1992/93:174, bet. 1992/93: BoU21, rskn 1992/93:365). För /95 börresterande tillföras anslaget. Regeringen avser att förelägga riksdagenen proposition bl.a. med förslag att körkortsingripande skall beslutes avlänsstyrelse, i stället för av länsrätt. Den föreslagna reformen kommer attinnebära en minskad arbetsbörda för länsrätteraa. tillförasökade resurser för sina nya arbetsuppgiften Dessa ökade resurser Prop.1993/94:100 beräknasuppgå till fno.m. /95 och Bilaga 3 anledningav kommande lagförslag bör föras över Domstolaraa m.m. till anslaget Bl. m.m. under trettonde huvudtiteln, under föratsättning att besluter i enlighet med lagförslaget. På motsvarande sätt kommer regeringenatt föreslå att ytterligare förs över från Domstolaraa m.m. till anslaget Bl. /96 budgetproposition. Av de justeringar och omföringar av teknisk natursom görs kan särskilt nämnas att utgiftema för resor inom domstolsväsendetöverförs från förslagsanslaget F 5 Vissa domstofskostnader m.m. till anslagetD2. Mot bakgrand av det sagda bör ramanslaget D2.Domstolaraa m.m. under budgetåret Uppgå till 2 533 888 000 kronon till Domstolarna m.m. /95 anvisarett ramanslag på 2 9Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 1 Kriminalvärdeasuppgifter och organisation Kriminalvårdenshuvuduppgifter är att verkställa påföljderaa fängelse och skyddstillsyn samtansvara för övervakningen av villkorligt frigivna liksom för verksamheten vidhäktena. Den nuvarande kriminalvårdslagstiftningen vilar i allt väsentligt påde principer som slogs fast genom kriminalvårdsreform. Basen i kriminalvårdsverksamheten utgörs avansteltema, häktena och frivårdsmyndighetema. Ansteltema, som kan vara bådeöppna eller slutna, indelas i riks- och lokalanstelten fanns det18 riksanstelter, 56 lokalanstelter, 31 häkten samt 53 frivårdsmyndigheten är centralförvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen ärchefsmyndighet för sju geografiskt indelade regioner som var och en omfatteranstelter, häkten och fri-vårdsmyndigheter samt för den fno.m. den 1 januari 1994inrättede Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsenchefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämndema. De sju regionmyndigheteraa skall bl.a. ledakriminalvården i regionerna enligt riktlinjer, stödjaverksamheten vid de lokala myndigheteraa och utöva tillsyn över derasverksamhet. Kriminalvårdsstyrelsenhar för /95 lämnat en enkel anslagsframställning. I dennaföreslår styrelsen bl.a. att de verksamhetsmål som regeringen fastslagit /94 skall ligga fast även under /95. Regeringenanser att riktlinjema budgetproposition i allt väsentligt bör gällaäven för /95, dock med beaktende av de överväganden somredovisas i det följande. - Fängelseutredrungen - som tillsattes för att göra en översynav de principer och det regelverk som lades fast genom 1974 årskriminalvårdsreform redovisade sitt huvudbetänkandeVerkställighet av fängelsestraff (SOU 1993:76). har bl.a.föreslagit att lagen om kriminalvård i anstelt skall ersattes med en ny lag omverkställighet av fängelsestraflf. Kommittén anser vidare att den s.k.normaliseringsprincipen, som innebär att kriminalvårdens integna har samma rätttill samhällets stöd- och vårdinsatser som andra medborgare, skall behållas.Kommittén framhåller behovet av ökad differentiering av integna med hänsyn tillbl.a. säkerhetsaspekter, narkotikamissbrak och behandlingsbehov. tidnärhetsprincipen, som innebär att den dömde skall avtjäna straffet i Prop.1993/94:100 närheten av sin hemort, fortfarande äga viss betydelse med avseendepå Bilaga 3 valet av anstelt. I betänkandet föreslås också åtgärder i syfte attmotverka förekomsten av narkotika på anstelteraa. Betänkandet har remissbehandlatsunder och förslagen bereds nu vidare inom Justitiedepartementet.Regeringen har för avsikt att återkomma till medförslag i denna del. väntes redovisa sittslutbetänkande, som kommer att te upp behandlingen av integna som är psykisktstörda och av män som är dömda för övergrepp mot kvinnor och bam. Kriminalvårdenhar ställts inför krav på rationaliseringar /95är det fjärde året i det av stetsmakteraa beslutede femårigarationaliseringsuppdraget till . Rationaliseringsarbetetinnebär bl.a. reella besparingar och förändrat arbetssätt för framför alltanstelts- och häktesorganisationen. 2.2Beläggningssituationen vid anstalter och häkten Beläggningssituationenär mycket ansträngd inom både anstelts- och häktesorganisationen. Häktena harperiodvis varit fullbelagda och ofte även överbelagda, somansteltsorganisationen varit fiillbelagd. Underår 1992 skedde en kraftig höjning av beläggningsnivån. berodde i huvudsakpå en ökning av antelet dömda med längre strafftiden Beläggningsstetistikenunder pekar mot en minst lika stor beläggningsökning under dette ånUtvecklingen framgår av följande tebell, som visar antelet inskrivna i ansteltden åren 1991 -1993, fördelade efter strafftidens längd. 4 mån < 1 år Detär ännu för tidigt att säga om beläggningsnivån kommer attbli bestående. Antelet inskrivna eller mer ökar dockstedigt. Av tebeUen framgår att denna gmpp har ökat med 400 integna under detvå . Ökningstekten är högst inom gmppen dömda till ellermen Även den genomsnittliga strafftiden för denna gmpp tenderar att bli längre.Stetistik från visar dessutom att de som dömts tillfängelse för särskilt allvarlig brottslighet, i ökadutsträckning får villkorlig frigivning först efter att två tredjedelar avstrafftiden avtjänats. har uppskattet att dentotelt utdömda fängelsetiden ökar med nästen . Eflfekten av de ändrade regleraa om villkorligfrigivning, som trädde i kraft , bedöms inte ha påverkatbeläggningsläget i någon nämnvärd utsträckning. kompletteringsproposition har behovet avytterligare an-stelLspliitser till följd av beläggningsutvecklingen ochreformen om villkorlig frigivning beräknats till omkring 940. I propositionenföreslogs en utbyggnad /94 - 1995/96 med omkring 870ansteltsplatser, varav omkring 700 slutna, till en driftkostnad av 390 miljonerkronor För åtgärder under /94 anvisade i enlighet med förslagi propositionen 96,4 miljoner kronon 1 anslagsframställningen för /95 harKriminalvårdsstyrelsen hemställt att totelt omkring 1 040 platser, varavomkring 920 slutna, skall tillföras /94 - 1995/96. Härtillkommer enligt styrelsens bedömning 360 till 480 platser för det ökade behovetav ansteltsplatser med anledning av ändrade regler för grovt rattfylleri. har i en skrivelse tillregeringen , med hänvisning till beläggningsutvecklingen underåret, anmält att det kommer att krävas ett betydande antel provisoriska platserunder budgetåren 1993/94 och 1994/95. Styrelsen beräknar behovet till omkring500 platser till en årlig driftskostnad av omkring 140 miljoner kronon Den pågående och planerade utbyggnaden avansteltsorganisationen . 1993/94:100 sker huvudsakligen genom till- ochombyggnaden annat skall Bilaga 3 sammanlagt ett 15-tel paviljonger medvardera 24 - 32 platser uppföras vid befintiiga anstelten Vid kriminalvårdsansteltenÖsteråker planeras en tillbyggnad med 84 platsen Flertelet öppna platser kantes i anspråk redan under /94. För de slutna platseraa ärbyggtiderna längre. Sedande nya regleraa om häktning trädde i kraft har medelantelet häktedeökat från omkring 635 under /87 till ca 1 040 under budgetåret1992/93. Totelt ökade medel beläggningen från ca 870 tillnärmare 1 300. Mellan budgetåren 1991/92 och 1992/93 steg beläggningsnivån vidhäktena från . har medfört en besvärande överbeläggning vidvissa häkten. En fortsatt mycket kraftig beläggningsökning har skett underhösten 1993. var beläggningen vid häktena totelt 1 583, varav 1240 var häktede. Anmärkas bör att antelet häktesplatser vid sanuna tillfälleuppgick till 1 542. I sammanhanget kan nämnas att antelet förvarstegna enligtutlänningslagen, som under /93 var i medeltel 48, under hösten1993 har uppgått till närmare 100. har ett nytt häkte med 113platser tegits i brak i . uppförs nya häkten i (65platser), (120 platser) och (40 platser). harbeslut fattets om utbyggnad av häktet i med 26 platser och om ettnytt häkte i Halmsted med 40 platsen I kompletteringspropositionen aviseradesytterligare behov av häktesplatsen som nya häkten tes i brak kommerett antel ansteltsplatser som används för häktede att återförastill ansteltsorganisationen. Dessutom kommer vissa tillfälliga häktesplatseratt stängas. Det planerade nettotillskottet av häktesplatser under perioden1993/94 -1995/96 uppgår till omkring 300. Regeringendelar bedömning i fråga om behovet av ansteltsplatserunder . Utvecklingen av antelet långtidsdömda telar dessutomför att planering av ytterligare en eller ett par slutna riksanstelter börpåbörjas. Med hänsyn till att ett stort antel av de slutna platser som ingår iutbyggnadsplanen kan tes i brak först under /96, börprovisoriska åtgärder vidtes under /95 såväl som underinnevarande budgetår i den omfattning som styrelsen har föreslagit. Regeringenavser att senare under innevarande budgetår återkomma till i fråga ommedel för provisoriska åtgärder under /94. I sammanhanget bör också erinras om den tidigarenämnda försöksverksamheten med intensivövervakning med elektroniska hjälpmedelsom altemativ till fängelse. skulle denna form av intensivövervakning kunna medverka till att beläggningstrycket på anstelteraa minskar Prop. 1993/94:100Kriminalvårdsstyrelsen har av regeringen fått i uppdrag att förbereda Bilaga3 försöksverksamheten i syfte att denna skall kunna påbörjas . 2.3Verksamheten vid anstalter och häkten Kriminalvårdenhar fått särskilda medel för att höja säkerheten vid framförallt de slutna riksanstelteraa. Säkerhetsarbetet har varit framgångsrikt på såsätt att de direkte rymningarna från anstelter och häkten har minskat. Trotsdette är det viktigt att kriminalvården kontinuerligt strävar efter attytterligare minska antelet rymningar Häktena och de slutna anstelteraa skallupprätthälla en hög grad av säkerhet, men även vid placeringar på öppnaanstelter är det av vikt att särskilt betona säkerhetsfrågorna. Regeringen harmed anledning härav gett i uppdrag att närmare analyserarymningaraa från i förste hand de öppna ansteltema och då särskilt belysaavvägningsproblemen mellan säkerhetskrav och övriga omständigheter som kan habetydelse vid valet av ansteltsplacering. Uppdraget skall redovisas senast den1 febmari 1994. Även inför olika former av vistelser utenför anstelt är detviktigt att överväga säkerhetsaspekten. Andelen narkotikamissbrakare inom kriminalvårdenhar varit i stort sett oförändrad . av deintegna bedöms ha missbmkat narkotika tiden närmast före integningen på anstelt.Regeringen anser att arbetet med att bekämpa narkotikamissbmket på anstelteroch häkten bör prioriteras. Kriminalvården skall sträva efter att hållaanstelter och häkten fria från narkotika. Fömtsättningaraa att bekämpadrogmiss-brak hänger dock samman bl.a. med möjUgheteraa till differentiering avnarkotikamissbrukare. Arbetet med att motivera narkotikamissbrukare attunderkaste sig behandling av adekvat vårdgivare bör intensifieras. I denna delingår också åtgärder för att bekämpa spridningen av sjukdomen HIV/AIDS. har i sitt betänkandeVerkställighet av fängelsestraflf också särskilt behandlatnarkotikaproblematiken. Huvudtenkama i förslagen är att verksamheten skallplaneras och utformas så att integna uten narkotikaproblem och sådana som villbli av med sitt missbrak inte skall behöva komma i kontekt med narkotika underansteltsvistelsen, att missbmkare avskärs från tillförsel av droger och attintegna förhindras att bedriva narkotikahandel inom ansteltema och ute i samhället.Förslagen bereds och regeringen avser att senare under åretåterkomma till med förslag i denna del. Inom kriminalvården bedrivs programverksamhet förolika kategorier av integna. Ett program sig till rattfyllerister och finnsvid ett femtontel anstelter och vid ca 25 frivårdsdistrikt. Ett särskiltprogram för vålds- och sexualbrottslingar - benämnt Slagugglan - har påbörjatsvid några anstelter och vid några frivårdsdistrikt. Narkotikamissbrakaredifferentieras till olika typer av behandlingsprogram utifrån bl.a. grad avmissbrak och motivation. Regeringen anser att det brottsförebyggande arbetethar en betydelsefull roll inom kriminalvården. telsen bör därför åtgärdersom syfter till att förebygga återfall i brott Prop, 1993/94:100prioriteras. 1 dessa avseenden har programverksamheten en given Bilaga 3 uppgift. Det är därför viktigt att programverksamhetenintensifieras och utökas. I fråga om det brottsförebyggande arbetet börnämnas att det inom ramen för det av regering och riksdag beslutederationaliseringsarbetet pågår ett utvecklingsarbete som syfter till attförändra vårdarens roll och arbetsformer Ett system med kontektmannaskapinförs, d.v.s. ett system som baseras på att en vårdare är personligkontektperson med en eller flera integna. Meningen är att kontektpersonen skallsvara för en väsentlig del av påverkansarbetet och ha kontinuerlig kontakt medde integna för att på så sätt kunna påverka och medverka till att den integneinte återfaller i brott efter frigivningen. I linje med dette skall vård- ochtillsynspersonalen i större utsträckning vistes där de integna finns, d.v.s.följa de integna i olika aktiviteter . Regeringen har i olikasammanhang ställt sig bakom denna utveckling och anser det fortsatt angelägetatt förändringsarbetet fortskrider i den planerade riktningen. I sammanhanget kan erinras om regeringens strävanatt öka stödet till brottsoffren. I en inom upprättedpromemoria Brottsofferfond föresläs således att en brottsoflferfond skaJJinrättes fno.m. för att stärka brottsoffrens ställning.Justitiedepartementet har i en annan promemoria Lägre ersättningar tillfängelse-dömda, m.m. (dnr 93-2244) föreslagit att ersättningen till de integnainom kriminalvården för arbete och arman sysselsättning skall sänkas med 20 %eller med sammanlagt 12,4 miljoner kronon Promemorioraa har remissbehandlats.Regeringen anser att ersättningen till de integna inom kriminalvården börsänkas i enlighet med förslaget samt att de medel som frigörs bör användas föratt finansiera uppbyggnaden av en brottsoflferfond och andra åtgärder tillstöd för brottsoffren. Regeringen återkommer till denna fråga under anslaget E2. Frivårdsmyndigheteraahar ansvaret för övervakningen av villkorligt frigivna och till skyddstillsyndömda personer, frigivningsarbetet vid lokalansteltema samt ansvaret för detkurativa arbetet vid häktena. har frivården hela ansvaretför personutredningsverksamheten. Under /93 var medelanteletövervakade klienter per dag 13 273. Av dessa var 7 802 dömda tillskyddstillsyn, 4 194 villkoriigt frigivna och 1 277 integna i anstelt medövervakare förordnad. Motsvarande värden /92 var 13 321, 7 933,4 087 och 1 301. Nästen av dem med påföljden skyddstillsyn är dömda förtillgreppsbrott som huvudbrott. I anslagsframställningen begärKriminalvårdsstyrelsen ytterligare medel till frivården. Regeringen kan inte pågrandval av anslagsframställningen bedöma frivårdens resultet. Det kan dockkonstateras att frivården under /93 erhöll en kraftigmedelsförstärkning som hade till huvudsyfte att skapaföratsättningar för att hantera ett ökat antel skydds- Prop. 1993/94:100tillsynsdömda. Det genomsnittliga antelet klienter under skyddstillsyn per Bilaga minskade emellertid med omkring 130 mellan budgetåren 1991/92 och1992/93. Efter det att försöksverksamheten med samhällstjänstnu pågått i hela landet uppgår antelet klienter med denna påföljdtill omkring 250. Antelet klienter per dag som är dömda till skyddstillsyn iform av kontraktsvård har sedan påföljdskombinationen infördes den 1 januari1988 fram varit i genomsnitt omkring 350. Därefter har detskett en ökning till omkring 550. Det råder enligt fortfarandestora skillnader mellan frivårdsdistrikten beträffande tillämpningen avkontraktsvården. Anledningen till dessa skillnader sägs vara att många kommunerinte är villiga att betela sin del av den behandling som kan ingå ikontraktsvården. Som påpekades i förra årets budgetproposition ärdet inte tillfredsställande om valet mellan skyddstillsyn i form av kontraktsvårdoch ett fängelsestraflf är beroende av ekonomiska avgöranden som ligger utenförrättsväsendet. Det ingår i den tidigare nämnda direktivatt undersöka vilka åtgärder som behöver vidtes för att säkerställa attkontraktsvård oberoende av praktiska problem skall stå öppen för alla somuppfyller de lagliga föratsättningar som gäller för påföljden. I avvakten påutredningens förslag i denna del är det dock viktigt att frivården i sinpersonutredande verksamhet arbeter med den målsättningen att alla som ärlämpliga för kontraktsvård också skall kunna föreslås sådan hos domstolen.Enligt pågår det också ett utvecklingsarbete som syftertill att frivården skall te tillvara de ökade möjligheter att uppmärksammalämpliga kontraktsvårdsärenden som det nya personutredningsförfarandet medger En huvuduppgift för frivården är att förhindraåterfall i brott. Särskilt när det gäller klienter som befinner sig i början avsin brottskarriär måste denna uppgift få stort utrymme.