prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — I Fjärran Östem exkl. väntashögkonjunkturen bestå i flertalet länden Den extremt kraftiga tillväxten i avta , men blir ändå så hög att den ligger i paritet med eller överandra länder i regionen. Deyttre konjunkturella föratsättningama kommer att vara goda för den svenskaekonomin . Både och flertalet europeiska ländermåste dock angripa strakturproblem som utgör hinder för en bättresysselsättningsutveckling. En samverkan på olika områden ökar förutsättningamaför framgång. 5 Den ekonomiska utvecklingen i 1994-1995 Densvenska ekonomin befinner sig nu i början av en återhämtningsfas. Exportenökade snabbt som den inhemska efterfråganstabiliserades. väntas en fortsatt kraftig exportuppgång medföra attden samlade produktionen av varor och tjänster stiger med . När ävenden inhemska efterfrågan börjar öka mer markant föratsesBNP-tillväxten bli . Konkurrenslägetför den svenska industrin är starkt. Detta beror på den kraftigaproduktivitetsutvecklingen , en förhållandevis återhållsamlöneutveckling, de sänkta arbetsgivaravgifteraa samt deprecieringen.Konkurrenssituationen har tagit sig uttryck i betydande marknadsandelsvinstenDetta har successivt spridit sig till inhemska underleverantörer och lett tillökande optimism även hos övriga aktörer i ekonomin. Ocksåunder prognosperioden kommer exporten att fungera som motor Prop. 1993/94:150för ekonomins återhämtning. Det är i denna sektor som sysselsättnings- Bilaga 1expansionen sker först. Detta bidrar till ökande inkomster och framtidstro hoshushållen. Den privata tjänstesektom exporterar både direkt och indirekt sominsatsleverantör till andra branschen Totalt sett går avtjänsteproduktionen direkt eller indirekt på export. Ökande investeringar i näringslivetleder till ytterligare aktivitet och sysselsättning i ekonomin. Konjunkturinstitutetsbarometrar för såväl industrin som tjänstesektorema tyder på en mycket positivutveckling. har hushållens framtidsoptimism ökat kraftigt enligt SCB:sundersökningar. Detta kan också utläsas i statistiken för detaljhandeln, därutvecklingen varit positiv under årets Denprivata konsumtionen återhämtade sig märkbart under andra halvåret 1993.Hushållens anpassning av sina skulder till en nivå som bättre passar nyaföratsättningar tycks ha varit snabbare i än i andra jämförbara länderoch förefaller snart vara slutförd. (Diagram 5.1). har prisema påvissa tillgångsmarknader, t.ex. aktiemarknaden, ökat kraftigt. Prisema på egnahem synes ha stabiliserats. Diagram 5.1 Hushållens skuldsättning i förhållande tilldisponibel inkomst 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , Satistiska Centralbyrån ochFinansdepartementet. Någonsnabb ökning av konsumtionen är dock inte att vänta av flera skäl. Delångsiktiga motiven för ett högt hushållsparande kvarstår Realräntan efterskatt är historiskt sett mycket hög. Det tar också tid innan arbetslöshetensjunker till avsevärt lägre nivåen Denprivata konsumtionen väntas öka i måttlig takt , och1,nästa ån Bmttoinvesteringamai näringslivet väntas vända kraftigt uppåt i ån Prop. 1993/94:150 Tillväxtenföratses bli för att sedan accelerera till närmare Bilaga 1 15 %under 1995. Inom industrin är investeringsexpansionen mycket stark med ensammanlagd ökning på och nästa ån Snabb produktionsökning, godlönsamhet samt en föratsedd fortsatt räntenedgång skapar föratsättningar förökade investeringar. Ökade industriinvesteringar är nödvändiga för att denstarka exportefterfrågan skall kunna mötas utan att påtagligakapacitetsrestriktioner uppkommer i vissa branschen Det är därför av vikt attockså de långsiktiga föratsättningama för industriverksamhet uppfattas som godaoch stabila, så att investeringar verkligen kommer till stånd. Ocksåi andra delar av ekonomin ökar investeringama successivt när hemmamarknadenåterhämtar sig. De statliga investeringama inom infrastrakturområdet, som ökarmed sammantaget 1993-95, spelar en viktig roll för den totalainvesteringsutvecklingen. Trots den kraftiga expansionen i näringslivet väntasde totala bmttoinvesteringama minska med på grand av den fortsattanedgången i bostadsinvesteringama. beräknas de totalabrattoinvesteringama öka med . Den inhemska efterfrågan återhämtar sig successivt de närmaste åren.Fortfarande pågår dock anpassningar som verkar dämpande ytterligare en tid.Bostadsbyggandet fortsätter att minska. Anpassningen av den kommunalakonsumtionen till de långsiktiga ekonomiska fömtsättningama fortsättenSammantaget minskar den inhemska efterfrågan med någon tiondel öka med . Itakt med att den inhemska efterfrågan tilltar kommer också importen att öka.Importen var oväntat hög med tanke på efterfrågeläget samt attimportvaror genom deprecieringen blivit relativt sett dyrare. I viss mån bördessa relativpriseffekter verka hämmande på importutvecklingen under dennärmaste tiden. Närarbetsmarknadsläget försvagades dämpadeslöneökningstakten kraftigt. Detta mönster bröts dock 1993, då de totaltuppmätta timlönekostnadema enligt viss statistik ökade snabbare än året företrots en betydande försämring av arbetsmarknadsläget. Detta inger oro införutvecklingen på . Andra statistikkällor anger dock en lägrelöneökning 1993 än 1992, varför någon bestämd slutsats om löneutvecklingen ännuinte kan dras. Till en del består löneökningen av s.k. strakturell löneglidningsom uppstår när sysselsättningen fallen Den genomsnitUiga timlönen kan då stigautan att någon enskild person får högre lön. Detta beror dels på att de somkvarstår i sysselsättning har högre genomsnittslön, dels på att utbetaldaavgångsvederlag m.m. drar upp lönesumman utan att något arbete utförs. Enligten preliminär undersökning av och Finansdepartementetförklarar denna effekt av den fyraprocentiga ökningen1993. Denna effekt bortfaller , varför löneökningaraa väntas minska till . Efterfrågan på arbetskraft ökar successivt, vilket beräknas innebära en vissökad löneglidning så att den genomsnittliga timlönen i ekonomin ökar med 3 1/1995. 1993/94:150 Bilaga 1 Timlön (kostnad) KPI (dec.-dec.) -3,9 Sparkvot (nivä) -0,7 -3,7 -25,9 Handelsbalans (mdkr) Bytesbalans (mdkr) -38,7 -2,1 Bytesbalans ( % av BNP) -2,7 -0,1 öppen arbetslöshet ( % av arbets- Den offentliga sektoms finansiella sparande (% av BNP) -7,4 -13,4 -10,5 -9,2 -1,9 -2,1 -0,4 -1,0 -1,6 -1,9 -3,8 -0,6 -0,7 -1,6 -0,9 -2,0 -1,6 -2,5 -1,5 -1,5 -11,0 -16,2 -3,5 -15,6 -16,3 -6,4 -28,3 -41,0 -7,0 -0,3 -5,3 -1,0 -1,6 -2,2 -4,9 -0,2 Förändring i procent av föregående års BNP. Inflationstrycketi den svenska ekonomin är mycket svagt. Under loppet av 1994beräknas konsumentpriserna öka med . Den appreciering av kronansom skett , och som i viss mån föratsätts fortsätta, minskar ocksårisken för ökade importprisen Mätt som årsgenomsnitt beräknas KPI-ökningenuppgå till och nästa ån Nedgången i arbetslösheten begränsas dock av enförhållandevis stark produktivitetsutveckling, samt av en kraftigtökande medelarbetstid. Under den väntas den öppnaarbetslösheten börja minska. ökar behovet av arbetskraft ytterligarevilket leder till att den öppna arbetslösheten minskar från till mätt som årsmedeltal. Antalet personer i konjunkturberoende åtgärder, somuppgår till drygt av arbetskraften, väntas börja minska under den senare delen av Prop.1993/94:150 1995. bytesbalansenvisar successivt allt större överskott. beräknas detta uppgå till ca3,av BNP. En sådan storlek på bytesbalansöverskottet är vid eninteraationell jämförelse ovanlig. Det finns dock flera skäl till att Sverigebör ha ett överskott i nuvarande läge. med mycket lågabostadsinvesteringar är det rimligt att sparandet kanaliseras till utlandet. Isamma riktning verkar den demografiska situationen då andelenpensionärer med ett relativt sett lågt sparande minskar. Därtill kommer att detrelativa resursutnyttjandet förmodligen är lägre i än i omvärlden. Sammantagetinnebär utvecklingen i ekonomin att BNP-tillväxten väntas bli iår och . 6.1 Altemativ för den svenska ekonomin Föratsättningaraaför en hög och uthållig tillväxt är mycket gynnsamma. De strakturella reformersom genomförts skattereformen, förändringar inom sjuk- ocharbetsskadeförsäkringaraa, förändringar inom arbetsmarknadslagstiftningen,lägre företagsbeskattning, framför allt för småföretag, förändrade villkor förkommunema m.m. har förbättrat ekonomins funktionssätt och bäddat för en snabbåterhämtning. Dessa åtgärders betydelse framstår tydligt nu när ekonominbörjar återhämta sig. En väl fungerande ekonomi är en nödvändig föratsättningför att kunna kombinera ett högt kapacitetsutnyttjande och hög sysselsättningmed stabila prisen Nedanpresenteras tre altemativa scenarier med olika tillväxttakter för periodenefter , dvs. Syftet med scenarierna är att illustrera bl.a. arbetsmarknadens och de offentliga finansemas utveckling under några olikatillväxtaltemativ i ett medelfristigt perspektiv. Detbör betonas att scenariema inte är prognosen De senaste årens omfattandestrakturella förändringar samt nuvarande stora obalanser på arbetsmarknaden ochi de offentliga finanseraa gör det extra osäkert att, på grandval av historiskaerfarenheter, bedöma hur ekonomin utvecklas och reagerar. Allatre scenarieraa föratsätter medlemskap i och att saneringsprogrammet enligt1993 års reviderade finansplan genomförs. Liberaliseringen av världshandeln,det nya , den europeiska integrationen och en successivt starkareinternationell konjunktur medför att tillväxten inom OECD-området beräknas tilli genomsnitt kring åren 1996 - 1999. exportmarknad inom sammaländerområde väntas växa med . I Fjärran Östera beräknasimportefterfrågan, och därmed de svenska exportmöjlighetema, bli ännu starkare.Samma intemationella utveckling, och därmed samma marknadstillväxt, harantagits i alla tre altemativen. Skillnademamellan altemativen beror dels på den förda ekonomiska Prop. 1993/94:150politiken, dels på arbetsmarknadens funktionssätt. Skillnadema i politikenBilaga 1 tar sig uttryck i att villkoren för företagande är gynnsammare ochdärmed tilltron till den svenska utvecklingen allt större ihögtillväxtaltemativen. Detta ger successivt högre investeringar. En godutveckling i näringslivet ökar också tilltron till den utvecklingen hoshushållen och därmed deras konsumtionsvilja. Genom fortsatta förändringar inomarbetsmarknadspolitikens och arbetslivets områden kan allt mera avarbetskraften mobiliseras; arbetskraftsutbudet blir större ochtillväxtpotentialen högre. Lönebildningen är återhållsammare och därmedförstärks konkurrenskraften. Exporten blir högre och importen hålls tillbaka. Altemativetmed 2 procents tillväxt illustrerar en utveckling där inga ytterligarestrakturreformer genomförs utöver saneringsprogrammet. genomfördastrakturreformer antas inte ha någon stor effekt. Bl.a. av detta skäl samt medhänsyn till att löneökningaraa 1993 kan anses vara högre än vad man skullekunna förvänta sig vid rådande arbetsmarknadsläge antas arbetsmarknaden fungerasämre än tidigare, och sämre än vad som egentligen kan anses troligt.Rörligheten mellan yrken, branscher och företag är låg, delvis som följd av attarbetsmarknads- och utbildningspolitiken antas inte ge förväntade resultat.Flaskhalsar uppstår följaktligen snabbt med löneökningar och ett kompensationstänkandesom sprider löneökningama till hela ekonomin. Företagsklimatet uppfattas intesom tillräckligt gott, investeringama blir lägre och hushållens tilltro tillframtiden sämre. Prisstabiliseringspolitiken blir då inte heller trovärdig. Ialtemativet med 3 procents tillväxt illustreras ett förlopp där ingaytterligare strakturreformer genomförs, utöver de som ligger isaneringsprogrammet, som arbetsmarknaden fungerar bättre än tidigaretill följd av bl.a. skattereformens förändringar i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringama samt andra regelförändringar. Straktur-reformemabeaktas dock på ett förhållandevis försiktigt sätt. Den begränsadelöneflexibiliteten medför tendenser till inflationsdrivande löneökningar innanarbetslösheten sjunkit så att det politiska delmålet om halverad arbetslöshetuppnåtts. Föratt uppnå altemativet med 4 procents tillväxt krävs attsaneringsprogrammet genomförs jämte fortsatta strakturella reformer inomarbetsmarknads- och utbildningspolitiken samt inom socialförsäk-ringaraa. Dettaförbättrar föratsättningaraa för en icke-inflationistisk lönebildning och etthögt arbetsutbud. Sambandet mellan avgifter och förmåner inomsocialförsäkringssystemen förstärks. Företagsklimatet uppfattas som gott,investeringsbenägenheten hög och hushållens tilltro tillframtiden är också hög.Arbetsmarknaden antas utmärkas av en hög grad av flexibilitet som följd avgenomförda och tillkommande reformen Prisstabiliseringspolitiken uppfattas somtrovärdig vilket förebygger inflationsdrivande löneökningar och möjliggör lägreränton Itvåprocents-alteraativet avbryts den ekonomiska expansionen av attflaskhalsar på arbetsmarknaden ger löneökningar som sprider sig till helaekonomin redan vid hög arbetslöshet. Inflationsförväntningama ökar och räntomastigen Osäkerheten hos såväl hushåll som näringsliv tilltar.Tillsammans hämmar detta både konsumtions- och investeringsaktiviteten.Kapitalstockama stiger betydligt långsammare än i altemativen ovan ochtendenser till prisökningar uppstår snabbt. Bytesbalansen uppvisar betydandeöverskott, främst på grand av den privata sektoras osäkerhet om framtiden ochdärför höga sparande. Sysselsättningsökningen stannar vid 70-80 000 personeroch arbetslösheten permanentas på en mycket hög nivå. I scenariet igenomsnittlig tillväxt ökar sysselsättningen med ca 270 (X)0 personer mellan1995 och 1999. Summan av öppen arbetslöshet och personer i konjunkturberoendeåtgärder sjunker från till av arbetskraften år 1999.Lönsamheten och realräntoraa utvecklas på ett tämligen gynnsamt sätt ochmöjliggör en investeringsökning på per ån Investeringskvoten, dvs.investeringaraa som andel av BNP, uppgår slutåret till ca 18 %.Investeringstillväxten är central för produktions- och sysselsättningsökningen.En större kapitalstock, högre sysselsättningsnivå och stigande produktivitetmöjliggör en långsiktigt växande produktionsnivå. Det stigandekapacitetsutnyttjandet medför risker för ökad inflation, främst i slutet avperioden. Utrikeshandeln genererar betydande överskott och bidrar till enförstärkning av den svenska kronan. Tillsammans med en måttlig inhemskkostnadsutveckling resulterar detta i att den underliggande inflationen (mättsom nettoprisindex) understiger , även om konsumentprisindexsom följd av främst subventionsminskningar ökar något mera. Högtillväxtaltemativetiimebär en ökning av BNP med i genomsnitt per ån En kraftigt ökadoptimism i hushållssektom medför en fallande sparkvot och högkonsumtionstillväxt. Eftersom arbetsmarknaden är mycket flexibel, både vadgäller lönebildning och yrkesmässig rörlighet, kan den ekonomiska aktivitetenstiga utan att löner och priser accelererar Därmed faller räntoma och investeringaraaökar mycket snabbt. Investeringskvoten stiger till . Den växandekapitalstocken är en föratsättning för en fortsatt balanserad expansion.Bytesbalansen visar överskott trots den kraftiga investeringsuppgången. Liksomi altemativet med 3 procents årlig tillväxt bidrar detta till en förstärkningav växelkursen. Sammantaget stiger ekonomins resursutnyttjande kraftigt.Sysselsättningen beräknas öka med ca 450 000 personen Den öppna arbetslöshetenoch antalet personer i åtgärder raer än halveras. 1993/94:150 Bilaga 1 Företagens investeringar(1995-1999) +985f Antal nya jobb, 1000-1995-1999) TkbeU6.1 BNP-tiliväxt 1996-1999 enligt tre olika alternativ 1993/94:150 Bilaga 1 6.2 Den långsiktiga konsekvenskalkylen 1994/95 - 1998/99och de totala offentliga finansema Denlångsiktiga konsekvenskalkylen (LK:n) utgör ett av regeringens underlag införlångsiktiga utgifts- och inkomstbeslut. Beräkningama i LK:n visar i första handutvecklingen av statens inkomster och utgifter /951998/99.Syftet med LK:n är att beräkna utgifter och inkomster till följd av redanfattade beslut och gjorda åtaganden under vissa antaganden om den ekonomiskautvecklingen. LK.n är således inte någon prognos för den framtida utvecklingen. LK-beräkningaraaoch beräkningaraa för hela den offentliga sektom baseras på de tidigareredovisade altemativa kalkyleraa för den ekonomiska utvecklingen, dvs. de trealteraativen med 2, 3 respektive 4 procents årlig genomsniftlig BNP-tillväxtfno.m. Budgetavgiftentill EU och andra kostnader och intäkter till följd av ett medlemsskap har intetagits med i LK-beräkningaraa. Ett utanförskap skulle också ha effekter på deoffenfliga finanseraa. Inte heller detta har beaktats i LK-kalkylema. Denhöjning av pensionsåldem som föratsätts ske enligt beslut har inteheller beaktats. Biståndetantas ligga kvar med oförändrad nominell nivå på 1994/nivå. För stödettill har inga ytterligare medel beräknats efter det att nuvarandebeslut löper ut. Samarbetemed skall äga ram även efter utgången av nästa budgetårRegeringen har aviserat att den skall återkomma med förslag till nyttsamarbetsprogram. Sänkningenav biståndsramen är temporär U-landsbiståndet skall - i Prop. 1993/94:150enlighet med vad riksdag och regering tidigare uttalat - åter uppgå till Bilaga 1 av BNI så snart ekonomi så tillåten Detprogram för sanering av de offentliga finansema som regeringen presenterade ikompletteringspropositionen och som fattade principbeslutom (prop. 1992/93:150, rskn 447), har i sin helhet betraktats som ett redanfattat beslut och ligger således med i beräkningama. Några ytterligareåtgärder utöver saneringsprogrammet har ej beaktats. Tiibell 6.2 Budgetsaldo och statens lånebehov underLK-perioden BNP-tillväxt , och Miljarder kronor, löpandepriser Budgetsaldo, mdkr % av BNP -197,5 -13,4 -150,7 -9,7 -143,8 -8,7 -137,7 -7,9 -132,5 -7,3 -131,1 -6,9 Länebehov, mdkr % av BNP Budgetsaldo, mdkr % av BNP -197,5 -13,4 -150,7 -9,7 -138,7 -8,4 -117,8 -6,8 -97,3 -5,3 -84,3 -4,4 Lånebehov, mdkr % av BNP Budgetsaldo, mdkr % av BNP -197,5 -13,4 -150,7 -9,7 -130,5 -7,9 -102,1 -5,9 -80,2 -4,4 -62,9 -3,2 Lånebehov, mdkr % av BNP Ialtemativet med två procents årlig tillväxt minskar budgetunderskottet endast ibegränsad utsträckning från tillca eller av BNP. Statens lånebehov utanförstatsbudgeten beror främst på arbetslöshetens utveckling och åtföljandelånebehov för att täcka det underskott som vid höga utgifter i arbetslöshetsförsäkringenuppstår i Arbetsmarknadsfonden. Eftersom arbetslösheten endast minskar ibegränsad utsträckning vid två procents tillväxt ligger underskottet iArbetsmarknadsfonden kvar på en hög nivå och det totala lånebehovet beräknastill ca motsvarande av BNP. Statsskuldenberäknas stiga från nuvarande till närmare 2 100miljarder kronon Ialtemativet med tre procents tillväxt utvecklas budgetsaldot gynnsammare.Underskottet sjunker till ca vid periodens slut budgetåret1998/99. Den högre tillväxten leder till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet och lånebehovet sjunker till knappt 100miljarder Prop. 1993/, av BNP. Statsskulden fortsätteratt stiga men i lång- Bilaga 1 sammare takt och torde vid periodens slutuppgå till drygt 1900 miljarder kronon / LK-kalkylerna har inte beaktatsåtgärder för att fortsätta förbättringen av statsfinansema bortomsaneringsprogrammet. Ialtemativet med den högsta tillväxten, , sjunker budgetsaldotytterligare, till 63 miljarder kronon Den gynnsamma ekonomiska utvecklingenmedför att det ytteriigare lånebehovet begränsas till ochdet totala lånebehovet följaktligen sjunker till , ca 3,5 %av BNP. Inte heller i detta altemativ har beaktats åtgärder för att förbättrastatsfinanseraa bortom saneringsprogrammet. Detprimära offentliga sparandet, dvs. exklusive ränteinkomster och-och utgifter,förbättras i alla altemativen bl.a. som en följd av saneringsprogrammet. Detär dock endast i altemativet med fyra procents tillväxt som ett överskott nåsmot slutet av perioden (tabell 6.3). Tabell6.3 Det primära offentliga sparandet Offentligtsparande exkl. ränte- och kapitalinkomster/utgifter % av BNP Altemativ -10,5 -8,5 -6,7 -4,4 -1,8 Altemativ -10,5 -8,5 -6,0 -3,5 -1,4 -0,1 Altemativ -10,4 -8,5 -5,4 -2,3 Detprivata sparandet är omfattande i alteraativet med låg tillväxt beroende på låginvesteringsnivå. Den låga aktiviteten medför att bytesbalansen visaröverskott. Vid hög tillväxt med hög investerings- och konsumtionsnivå blir detprivata sparandet och bytesbalansöverskottet lägre (tabell 6.4). Tabell6,4 Finansiellt sparande och bytesbalans Alternativ Offentligt sparande Privat sparande Bytesbalans -8,4 12,6 -7,4 -6,2 -5,9 9,7 3,8 Alternativ Offentligt sparande Privat sparande Bytesbalans -7,9 -5,5 9,5 4,0 -4,3 8,1 3,8 -3,3 6,8 3,5 Offentligt sparande Privat sparande Bytesbalans -6,4 10,1 -4,6 -2,4 4,7 2,3 -0,8 c Mål,förutsättningar och krav Prop. Bilaga1 Genom en samlad strategi för god och uthållig tillväxt skapas möjligheter attuppnå regeringens två centrala mål i den ekonomiska politiken: nya riktiga jobboch tillförlitliga trygghetssystem. Engod grand har lagts genom regeringens åtgärder för att sanera och omdana densvenska ekonomin. Efter de svåra omställningar som varit nödvändiga har enåterhämtning inletts. Den svenska ekonomin står nu rastad på ett helt annatsätt än tidigare att ta vara på de möjligheter som uppgången gen Dentidigare diskussionen har visat att en genomsnittlig tillväxt på per årär fullt möjlig . Detta kommer också att medföra enbetydande sysselsättningsökning. Arbetslösheten kommer att minska. Menregeringen har högre mål än så. Målet att minst halvera antalet öppetarbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder till decenniets slutkan enligt de gjorda beräkningaraa inte uppnås med en tillväxt på per ånTillväxten måste vara högre, , och detta utan att inflationenökar. Det är dock regeringens avsikt att genom en fortsatt budgetsanering ochåtgärder som förbättrar arbetsmarknadens sätt att fungera skapa föratsättningarför att stoppa skuldökningen och halvera arbetslösheten redan vid en tillväxtpå per ån Föratt nå en tillväxt på torde det vara nödvändigt med betydandeytterligare ansträngningar. Föratt åstadkomma en utveckling som uppfyller de politiska målen krävs godinteraationell tillväxt. Tendenser till protektionism måste motverkas. För attfullt ut kunna utnyttja de interaationella föratsättningaraa krävs att Sverigeblir medlem i den Europeiska unionen (EU). Medlemskap är också avgörande förinvesteringsutvecklingen och lägre räntor (kapitel 6). Saneringenav statsfinansema måste fullföljas så att ökningen av den offentligaskuldsättningen upphör (kapitel 7). Produktionenav offentligt finansierade tjänster såsom vård och omsorg måste organiseras såatt den ger bästa möjliga utbyte för skattepengama. Fortsatt effektivisering ärnödvändig för att medborgaraa skall få ut så mycket och så god service sommöjligt. Detta gäller oberoende av om produktionen sker i offentlig ellerprivat regi. Enlåg inflation och en lönebildning som är förenlig med inflationsmålet är nödvändigt(kapitel 8). Genom ökad knytning mellan avgifter och förmåner kan skattekilamaoch skattebelastningen på arbete minska och den eftersträvadesysselsättningsökningen nås (kapitel 9). Detkrävs också att arbetsmarknaden fungerar väl så att arbetsgivare ocharbetssökande kan mötas och att anpassning till en föränderlig omvärld kan skeutan att prisstabiliteten äventyras (kapitel 10). Lönema måste följaproduktiviteten om jobben skall kunna bevaras och nya jobb tillkomma. Dettakräver att staten utformar välfärdssystemen så att det lönar sig att arbeta. Ikontrast till vad som sagts ovan är den ekonomiska politiken till en Prop.1993/94:150 början mera passiv i tvåprocentsaltemativet. Allt eftersom det blirtydligt Bilaga 1 att statsskulden fortsätter att galoppera och arbetslöshetenpermanentas på en hög nivå försämras emellertid föratsättningama att brytadenna utveckling. Efter något eller blir det uppenbart att extremainsatser i form av besparingar och/eller skattehöjningar krävs för att sanerade offentliga finansema. Det kommer att framstå som allt mer osäkert omhuravida sådana ingrepp är förenliga med en högre framtida tillväxt.