prop · GG03231 · 1993-04-01 00:00:00 — Innan medel för perioderna anslås utvärderas verksamheten, t.ex. av i syfte att skaffa fram beslutsunderlag inför kommande satsningar. För grundutbildning bör kunna gälla att stiftelsehögskolan reser- veras ett högre maxbelopp vad det gäller ersättning för grundut- bildning och att ramavtalet anger att extra resurser skall använ- das till ekonomutbildning (och däri ingående ämnen t.ex. juridik och ADB). Vad gäller övrig grundutbildning hänvisas till punkten 2 ovan. En realistisk ökning är att under en sexårspe- riod realt höja maxbelopp med ca samt lokal- kostnader, vilket innebär en utökning med 80 årsstudieplatser med nuvarande kostnadsläge och maximalt antal helårsprestationer. Pensionsskulden behandlas enligt de principer om lades fast i kompletteringspropositionen 1992. Detta innebär att betalnings- skyldigheten för de upparbetade pensionsåtagandena i verksamheten skall överföras till högskolebolaget, att den särskilda löneskatt på pensionskostnader som utlöses i samband med överförandet skall belasta högskolebolagen samt att det från staten till bolaget överförda pensionsåtagandet skall tryggas. Av praktiska skäl skall endast pensionsåtaganden för anställd personal vid övergångstillfället överföras till högskolebolagen. Någon speciell avgift från statens sida för att garantera statens pensionsåtaganden skall inte utgå. Övriga pensionsfrågor som har samband med huvudmannabytet reg- leras i ramavtalet på ett sådant sätt att konkurrensneutralitet uppnås mellan bolagen och de statliga högskolorna. Staten verkar för att befintlig personal erbjuds anställning med likvärdiga anställningsförmåner i högskolebolaget. Beträffande de professorer med fullmaktstjänst och andra be- fattningshavare med ordinarie tjänst som väljer att behålla denna tjänst vid övergången till privaträttslig organisation kommer arbetsgivaren, staten, att anvisa tjänstgöring vid högskolebola- get. Kostnaderna för en sådan anställning belastar bolaget. För övriga anställda avses anställningsvillkoren regleras i avtal med personalorganisationerna. Övergång från statlig verksamhetsform till privaträttslig form innebär att många frågar av främst teknisk art måste lösas. Staten skall verka för att dessa frågor kan lösas i samförstånd mellan berörda parter. Principproposition läggs i . Övriga tekniska frågor som ankommer på att behandla tas upp förslagsvis . Övergång till stiftelse/bolagsform genomförs per . Vissa möjliga moment i ett stiftelseförordnande Exemplet avser en teknisk högskola. Bestämmelserna i 8 § om val- församlingen kan utformas annorlunda i fråga om . 1 § Stiftelsen högskola har till ändamål a) att som ensam ägare till aktiebo- lag, i fortsättningen benämnt XTH, verka för att detta bolag inom det tekniska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga områ- det bedriver utbildning och forskning på en internationellt hög nivå samt att bolagets resurser utnyttjas effektivt för att uppnå detta ändamål, b) att som en uppdragsgivare till XTH, inom ramen för tillgäng- liga medel, finansiera uppdrag som stiftelsen bedömer vara av värde för XTH. 2 § Som riktlinje för verksamheten vid XTH skall gälla följande principer. a) Frihet i forskning och utbildning är högskolans grundläggan- de princip. Dess verksamhet skall vara intellektuellt oberoende. 3 § För de ändamål som stiftelsen har enligt 1 § tillförs den som stiftelsekapital från svenska staten a) en värdepappersportfölj bestående av följande värdepapper: ............ b) samtliga aktier i , utgörande X stycken aktier var och en på Y kronor. 4 § Den del av stiftelsekapitalet som avses under 3 § b får inte avyttras. Den del av stiftelsekapitalet som avses under 3 § a får ompla- ceras i andra tillgångar som ger betryggande säkerhet och rimlig avkastning. Kapitalet får dock inte förbrukas i verksamheten. Avkastningen från de tillgångar som avses under 3 § a bör före- trädesvis användas för det ändamål som anges under 1 § b. 5 § Stiftelsens angelägenheter handhas av en styrelse om sju ledamöter. Rektorn vid XTH är självskriven ledamot. Av övriga ledamöter utses en av regeringen och fem av en särskild valförsamling. Valförsamlingen utser också ordförande och vice ordförande i styrelsen. Frånsett rektor vid XTH får de som är ledamöter i styrelserna för de av stiftelsen inte vara leda- möter i stiftelsens styrelse. Andra ledamöter än rektor vid XTH utses för bestämd tid, högst . Omval får ske. 6 § Styrelsen är beslutför när mer än hälften av ledamöterna är närvarande, bland dem ordföranden eller, vid förfall för denne, vice ordföranden. Beslut fattas med enkel majoritet, utom i fall som anges i 7 §. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. 7 § För beslut som gäller ansökan om permutation av stiftelse- förordnandet eller genomförande av ändring i enlighet med ett permutationsmedgivande krävs att samtliga styrelseledamöter är närvarande och att sex av dem är ense om beslutet. Detsamma gäller beslut om sådan ändring i bolagsordningen för XTH som avser föremålet för bolagets verksamhet. 8 § Valförsamlingen skall ha femton medlemmar. De utses för be- stämd tid, högst . Omval får ske. utser fem ledamöter, - utser sju ledamöter, - Lärarna vid XTH utser tre ledamöter. Avgår en medlem av valförsamlingen för vilken han är vald, utses ny medlem endast för återstoden av perioden. Valförsamlingen utser inom sig ordförande och vice ordförande. Intill dess ordförande och vice ordförande sålunda utsetts förs ordet av den medlem som har utsetts för den uppgiften. Den första valförsamlingen utses av regeringen efter förslag från dem som anges i första stycket. 9 § Av valförsamlingens medlemmar får högst två utses att också vara medlemmar av stiftelsens styrelse. 10 § Valförsamlingen är beslutför när mer än hälften av medlem- marna är närvarande bland dem ordföranden eller, vid förfall för denne, vice ordföranden. Beslut fattas med enkel majoritet. 11 § underrättar valförsamlingens ordförande och vice ordförande när val till styrelsen behöver ske. 12 § för förteckning över valförsamlingens medlemmar. I förteckningen skall anges vem respektive medlem har utsetts av. Förteckningen skall vara offentlig. 13 § Om stiftelsen skulle upplösas, skall dess behållna egendom tillfalla staten för att användas till högre utbildning och forskning. Vissa möjliga moment i en bolagsordning avseende det aktiebolag som under högskolestiftelsen skall svara för den omedelbara drif- ten av högskolan Bolagets firma är X-stads högskola aktiebolag. Styrelsen skall ha sitt säte i X-stad. Föremålet för bolagets verksamhet är att på en internatio- nellt hög nivå bedriva utbildning och forskning inom det tek- niska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga området. Som riktlinjer för bolagets utbildning och forskning skall gälla följande principer. a) Högskolans forskning och undervisning måste vara moraliskt och intellektuellt oberoende av alla politiska, ideologiska och ekonomiska maktgrupperingar. Frihet i forskning och utbildning är högskolans grundläggande princip. Aktiekapitalet skall utgöra lägst X kronor och högst 4 X kronor. Aktie skall lyda på Z kronor. Styrelsen skall bestå av lägst nio och högst elva ledamöter med lägst fem och högst sju suppleanter. Rektor vid högskolan är självskriven ledamot. Minst åtta och högst tio ledamöter samt minst fem och högst sju suppleanter väljs på ordinarie bolagsstämma för tiden in- till slutet av nästa ordinarie bolagsstämma. En ledamot och en suppleant för denne utses efter förslag från de lärare vid högskolan som har anställning där utan tidsbegräns- ning. En ledamot och en suppleant för denne utses efter förslag från de studerande vid högskolan. (Anm. Arbetstagarrepresentanter enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda räknas inte in i det antal ledamöter som anges i bolagsordningen.) På ordinarie bolagsstämma utses två revisorer med två suppleanter för tiden intill slutet av nästa ordinarie bo- lagsstämma. Kallelse till bolagsstämma skall ske genom brev med posten till aktieägarna tidigast och senast före stämman. På ordinarie bolagsstämma skall förekomma följande ärenden a) ............... b) ............... 10. Kalenderåret skall vara bolagets räkenskapsår. Bolagsstämman väljer ordförande i styrelsen. Styrelsen utser rektor för högskolan. Rektor är tillika verkställande direktör i bolaget. Rektor utses efter det att förslag har inhämtats från en val- församling. Flertalet ledamöter i valförsamlingen skall vara lä- rare vid högskolan. De studerande har rätt att ha företrädare i valförsamlingen. Bestämmelser i andra stycket om hörande av en valförsamling gäller inte när rektor utses första gången efter det att bolaget har bildats, om den som utses var rektor vid den statliga högsko- lan för högskolans omvandling till enskilt rätts- subjekt. Bolaget skall tillämpa handlingsoffentlighet efter samma grunder som gäller vid lärosäten med offentlig huvudman när det är fråga om 1. de i anställningsärendet åberopade meriterna för den som anställs som lärare vid högskolan, 2. uppgifter om vilka som är eller har varit studerande vid högskolan och 3. betyg och avlagda examina för de studerande vid högskolan. Vissa möjliga moment i ett ramavtal som avses slutas mellan sta- ten, stiftelsen och högskolebolaget För att reglera vissa grundläggande förhållanden rörande den hög- skola som Stiftelsen högskola driver i form av X-stads högskola AB har staten, stiftelsen och aktiebolaget träffat föl- jande Huvudsyftet med ramavtalet är att garantera högskolan konkurrens- neutralitet i förhållande till statliga universitet och högsko- lor. Staten åtar sig att ge X-stads högskola AB förutsättningar att verka som i allt väsentligt är lika gynnsamma som de som gäller för de statliga universiteten och högskolorna. Staten ger ut ersättning för prestationer och beräknar andra an- slag på samma sätt och med samma grund vad gäller X-stads högsko- la AB som statliga universitet och högskolor. Staten förbinder sig att tillse att författningshinder inte skall finnas för att, i samma omfattning som stat- liga universitet och högskolor från statliga myndigheter erhålla anslag, bidrag och uppdrag rörande forskning och utbildning. Statens åtaganden enligt punkterna 1, 2, och 3 utgår från att verksamheten vid X-stads högskola AB håller minst samma kvalitet som den vid statliga universitet och högskolor. Det ankommer på högskolan att visa sådan kvalitet genom att delta i nationella och internationella utvärderingar. Staten garanterar omfattningen av grundläggande högskoleutbild- ning, forskarutbildning och forskning på eget programansvar t.o.m. /99 enligt följande. Under förutsättning att högskolan uppfyller kvalitetskraven och i övrigt fullgör sina åtaganden är staten beredd att ingå treårs- avtal om dimensionering och anslag som innebär att utvecklingen vid X-stads högskola inte blir sämre än genomsnittligt vid de statliga universiteten och högskolorna. För högskolans fakultetsanslag innebär detta att anslagsnivån för /94 relateras till den genomsnittliga utveck- lingen för anslagsposterna för motsvarande fakulteter på så sätt att högskolans anslag räknas om med ett index som inte är lägre än index för de statliga anslagsposterna till motsvarande fakul- teter som finns inrättade vid statliga universitet och högskolor /94. Basår för indexserien skall vara /94. För den grundläggande utbildningen utförs motsvarande beräk- ningar vad gäller takbeloppet och det antal helårsstudenter och helårsprestationer som kan ge ersättning vid /94 befintliga statliga universitet och högskolor. Uppbyggnad av ny verksamhet (i fallet ) Parterna är eniga om att en internationell handelshögskola,, , skall byggas upp. XIBS verk- samhet skall omfatta både grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning. XIBS grundläggande utbildning skall ingå i högskolans utbild- ningsuppdrag. Utöver vad som följer av indexberäkningen i p. 5 ovan garanteras högskolan /95 /2000 () en årlig utökning av antalet helårsstudenter med 100 och antalet helårsprestationer med 90 inom det samhällsvetenskapliga utbildningsområdet för detta ändamål. Takbeloppet höjs i motsva- rande grad. Högskolan förbinder sig att under läsåren 1994/95-1998/1999 med egna medel bygga upp en forskningsorganisation, i akademiska frå- gor i nära samarbete med valfritt universitets samhällsvetenskap- liga fakultet. Under förutsättning att kvalitetskraven uppfylls förbinder sig staten att för den därpå följande treårsperioden ge ett anslag för forskning och forskarutbildning. Anslaget beräknas så att det realt motsvarar de egna medel som högskolan i medeltal under de föregående tre åren använt för att bekosta denna verksamhet, dock högst i 1993/prisläge. Staten förbinder sig att på samma villkor som i föregående stycke finansiera en vidare utbyggnad 1999/2000-2001/02 och 2002/03. Staten garanterar nivån på de för tidigare treårsperioder anvisade anslagen enligt reglerna i p. Om förutsättningar för att ge högskolan rätt att utfärda dok- torsexamen inte föreligger har staten rätt att med uppsägningstid dra in anslaget för forskning och forskarutbildning. Staten har rätt att utse en revisor i X-stads högskola AB och samtliga dess eventuella dotterbolag. Kostnaderna härför skall bestridas av respektive bolag. Därutöver skall den som regeringen, eller myndighet på rege- ringens uppdrag, utser ha rätt att granska underlagen för presta- tionsrelaterade ersättningar från staten. 8.1 X-stads högskola AB övertar den statliga myndigheten lan i X-stads verksamhet fr.o.m. . 8.2 X-stads högskola AB förbinder sig att erbjuda all personal anställd vid myndigheten anställning i bolaget med i princip likvärdiga anställningsvillkor. 8.3 X-stads högskola AB övertar utan särskilt vederlag alla hög- skolans lösa inventarier. X-stads högskola AB övertar också samt- liga högskolans avtal, överenskommelser och andra förbindelser med följande undantag: 8.4 I avvecklingsmyndigheten efter den statliga högskolan kvar- står betalningsansvaret för varor och tjänster som enligt god bokföringssed är hänförliga till /94. Detsamma gäller de medel på högskolans räntekonto i som är hänförliga till anslagen för grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning samt eventuella reservationer på dessa anslag. För det fall att därigenom tillgängliga resurser inte är tillräckliga för att täcka de utestående skulderna samt kostnaderna för avvecklingen av myndigheten, förbinder sig bola- get att fullt amortera den uppkomna krediten på räntekontot. Då samtliga parter undertecknat avtalet gäller detta t.o.m. . Avtalstiden förlängs därefter med om avtalet inte sagts upp av någon av parterna. Detta avtal har upprättats i tre exemplar varav parterna tagit var sitt. Avtalet har för statens del ingåtts med förbehåll för regeringens godkännande. Regeringens proposition.......................... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll .............1 Propositionens lagförslag........................ 2 Utdrag ur protokoll vid regeringsammanträde ..................................... 3 1 Inledning...................................... 3 2 Reformstrategin................................ 6 3 Frihet för kvalitet............................ 8 4 Fristående stiftelser.......................... 9 5 Svenska och utländska erfarenheter............. 9 6 Motiv för stiftelsehögskolor...................11 6.1 Mångfald i institutionella former..........11 6.2 Stimulans för kvalitet och effektivitet....12 6.3 Säkerställd frigörelse.....................12 7 De tre högskolorna.............................14 8 Överläggningarna med högskolorna...............15 9 Högskolornas bedömningar.......................17 10Högskolor i stiftelseform......................19 10.1 Organisationsstruktur.....................20 10.2 Verksamhetens inriktning..................21 10.3 Styrelsernas sammansättning...............22 10.4 Offentlighet..............................23 11Statens förhållande till stiftelsehögskolorna..23 11.1 Konkurrensneutralitet.....................24 11.2 Beräkning av ersättningar.................24 11.3 Verksamhetens kvalitet och omfattning.....24 11.4 Revision..................................25 11.5 Avtalens giltighet........................25 12Stiftelsernas finansiering.....................25 12.1 Bolagens finansiering....................26 13Övriga frågor..................................27 13.1 Pensionsfrågor............................27 13.2 Personalfrågor............................28 13.3 Utbetalning av medel från de förutvarande löntagarfonderna..........................28 14Upprättat lagförslag...........................29 15Hemställan.....................................29 16Beslut.........................................30 Bilaga 1 Förslag till förutsättningar för en övergång till stiftelseägd verksamhet för (tekniska) högskolan i .............31 Bilaga 2 Vissa möjliga moment i ett stiftelse- förordnande.............................36 Vissa möjliga moment i en bolagsordning avseende de aktiebolag som under hög- skolestiftelsen skall svara för den omedelbara driften av högskolan.........38 Bilaga 3 Vissa möjliga moment i ett ramavtal som avses slutas mellan staten, stiftelsen och högskolebolaget.....................40