prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En motsvarande typ av skuldlättaad avseendeåterbetelning av lån från AfrUcanska är under diskussionbland bankens medlemsländer. Under föratsättning att en ur svensk synvinkeltillfredsställande mekatasm med sådant ändamål kommer till stånd, kanmöjligheten att lämna svenska bidrag övervägas. IMF spelar en huvudroll när det gäller deekonomiska reformprogrammen. Eftersom fondens ordmarie resurser endast kanutiånas på icke-koncessionella villkor för temporärt betelningsbalansstöd, harsärskilda lånearrangemang på mjuka villkor skapats för att stödja de fettigasteländema. ESAF (Enhanced Stractaral Adjustment Facility) finansieras i huvudsakgenom gåvobidrag, bl.a. från , och lån på förmånliga vUlkor frånmedlemsländeraa. Utvärdermgar av ESAF har visat att stödet varit ett viktigtmstrament i att främja de nödvändiga reformeraa i mottegarländeraa. utformningen av efterföljaren till ESAF, arbetet för ett brett deltegandeav givarländer och för en rimlig bördefördelning. Ett svenskt bidrag om totelt400 dvs. har utfästs tUl ESAF II förbudgetåren 1993/94 - 1997/1998. Ett antel skuldtyngda länder har storabetelningseftersläpningar tUl , IMF eller regionalautvecklingsbanken är ett allvarligt problem, eftersom länderaa utestängsfrån ny långivning. Särskilda insatser måste till för att hjälpa de länder somlägger om sin ekonomiska politik och försöker klara ut problemen med betelningsefter-släpningama.Genom att bilda en s.k. stödgrapp av frivilliga bidragsgivare kan exttaordmäraresurser mobUiseras i sådana sitaationer. har under innevarandebudgetår bidragit till stödgrapps-operationer for Vietaam och Kambcxlja, vilkaresulterat i en normalisering av dessa länders relationer till deintemationella finansiella institationema och ett ökat biståndsflöde till dessaländer. bör även fortsättningsvis bidra till stödgrappsoperationer,baserat på en bedömning från fell till fall avseende mottegarlandetsuppfyllande av de generella kriterier som gäller för betelningsbalansstöd. Skuldematill offentiiga bilaterala fordringsägare, främst exportkrediter 179 vilkaomförhandlas i , är en tang börda för många av de fettigastemest skuldtyngda ländema. har aktivt drivit frågan om Prop. 1993/94:100ytterligare skuldlättaader i cx:h vissa framsteg avseende BUaga 4skuldlättaad för dessa länder har uppnåtts . Den överenskommelse somöäffades om de s.k. utvidgade Toronto-vUlkoren, vUket innebären skuldminskning om av omförhandlad skuldtjänst, är emellertid betydligtmindre långtgående än vad drivit. bör därför även ifortsättningen kunna bidra med betelningsbalansstöd bl.a. för att tecka defettigaste ländemas räntebetelningar till som skall betelas i enlighetmed omförhandlings-avtelen. är det viktigt att i relevantefora fortsatt verkar för ökade bilaterala skuldlättaader. Många fettiga länder har en visserligen begränsadmen ändå betangande kommersiell skuld, dvs. skuld till private fordringsägare,främst banker. Betelningseftersläpningama har försvårat tillgången på nya lånoch fördyrat nödvändiga handelskrediten Genom skuldåterköp och skuldbyten kanman utayttja dessa fordringars låga värdermg på andrahandsmarknaden.Världsbanken samordnar och bidrar själv tUlsammans med bilateralabiståndsgivare tUl finansiering för återköp av kommersiella skulden Ett antelskuldåterköp planeras för innevarande och kommande budgetår (K;h harutfäst bidrag till en del av dessa. Trots de åtgärder och mekanismer som beskrivitsovan är skuld- ■ sitaationen för många av de fettigaste länderaa såbesvärlig att den utgör ett allvarligt hmder mot ekonomisk återhämtaing (x;h enlångsUaigt hållbar utveckling. Den del av skulden som inte kan avskrivas elleromförhandlas är så pass stor att skuldtjänstbetelnmgama öänger ut produktivunport cx;h investeringar för utvecklingsändamål. För dessa länder, som måstebehandlas enskilt från fell tUl fell, måste nya kreativa lösningar påskuldproblemet finnas. driver därför frågan om ytterligare lättaad iskuldbördan för de fettigaste ländema i olika intemationella sammanhang i t.ex.Parisklubben, (IMF:s och policyorgan), IDAoch SPA. arbete bör fortsatte. Häratöver konuner tillsammans med Schweizatt arrangera ett intemationeUt seminarium i , för att medandra fordringsägare och biståndsgivare diskutera de fettigaste ländemasskuldsitaation. Syftet med seminariet är att analysera skuldsitaationen medavseende på olUca typer av skulder och bedöma effekten av olUcaskuldlättaadsåtgärder som genomförts . Skuldproblemets omfattning ochtänkbara åtgärders effektivitet med avseende på länders olUca utgångslägenkommer att diskuteras. De olUca skuldtypema, offentiiga bilaterala,multilaterala och kommersiella skulder, kommer att behandlas. En fri ochmformell diskussion kan bidra till att höja den intemationella prioriteten vadgäller skuldlättaadsåtgärder för de fettiga länder som hindras i sin utvecklmgav en alltför betangande skuldbörda. På sUa bör dette leda till att ytterligareskuldlättnad medges till dessa länden Ett omfattende arbete har lagts nedpå att uöeda effektema av de ekonomiska reformeraa i u-länderaa samt det därtill 180 ökade resursflödetinklusive skuldlättaadsåtgärden har särskUt sökt staderaresulteten i de afrikanska ländema. Dessa stadier Prop. 1993/94:100 visar attde länder som under en längre pericxi genomfört reformer BUaga 4 uppvisar enbätae utveckling avseende tUlväxt i BNP och export än andra. Att komma tillrätte med tidigare snedfördelningar i ekonomin, till exempel genom devalveringtill en växelkurs som motsvarar marknadsvärdet, har visat sig var särskiltbetydelsefullt för att stimulera produktion och export. menarvidare att det är kombmationen av reformer och ett ökat resursflöde som letttill de positiva resulteten. konsteteras svårigheter ochfördröjningar med de söoiktarella reformema, t.ex. effektiviseringen avstetsförvaltningen och de stetiiga företegen, viUcet försvårar återhämttimgen.Resulteten avseende sitaationen inom de sociala sektorema har mte varittillfredsställande. Det finns ingenting som visar att den sociala servicenförsämrats till följd av reformprogrammen, uten de sociala problemen är främsten avspegling av den ekonomiska krisen, vilken i sin tar nödvändiggjort reformerna.I de reformprogram som planerats har man emeUertid höjtambitionen avseende de sociala frågoma. Förbätaingen av social service t.ex.inom utbildning, hälsovård och vattenförsörjning, prioriteras och behandlas nusom en integrerad del av reformprogrammen. Målsätttiingen är att de ekonomiskareformprogrammen på ett tidigare stedium och mer direkt skall medverka tilldirekte förbättringar i människors levnadsvillkon Stöd från anslaget bör även fortsätttiingsvis utgåtill de fettigaste och mest skuldtyngda ländema, som genomför ekonomiskareformprogram. Bidrag skall kunna utgå till länder som för enutvecklingsfrämjande politUc i riktning mot marknadsekonomi och demokrati.Stödet skall fördelas på grandval av de resultet som uppnås avseendeöverenskomna reformprogram samt av hur det interaationella samarbetet utformas.En betydande grad av flexibUitet behövs. innebär att medelsutnyttjandetkan komma att variera till ån Ett fortsatt omfattende behov av insatserfinns för . Den mgående reservationen för innevarande budgetårär helt intecknad. Det totela betelmngsbalansstödet som beslutets attfinansieras från anslagen C 3. Andra biståndsprogram cx;h C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA har 1991/92 och1992/93 uppgått tUl ca respektive 1 220 miljoner kronon Regeringen föreslår att 1 (XX) miljoner kronoranslås tUl stöd för ekonomiska reformer cx:h skuldlättaad för budgetåret1994/95. Regermgen ämnar beslute om fördelningen på olika mottegarländer delvisbaserat på förslag från SIDA . De länder som mot bakgrand avuppnådda ekonomiska resultet, skuldtyngdhet och finansieringsbehov förnärvarande skulle kunna komma ifråga för stöd från anslaget är , ,, , , , , , och . Ävenandra länder kan komma i fråga under föratsättning att de uppfyller dekriterier som ovan uppstellts för stöd från anslaget. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. 1. godkänner de rUalmjer för bidragsgivnmgen somförordats i det föregående, 2.bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åteganden som förordats, 3.till Stöd tiU ekononuska reformer ochskuUlUittnad anvisar ett reservationsanslag på 1 (X). Utvecklingssamarbete genom Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 1992/93 Utgift 313 282 449 Reservation 152 989 355 1993/94 Anslag 304 500 000 1994/95 Förslag 335 000 000 Frånanslaget finansieras tekmskt samarbete (inkl. intemationella kurser) genomberedningen för intemationellt tekmskt-ekonomiskt samarbete (BITS). BITS föreslår att myndigheten anvisas 335 nuljonerkronor för tekniskt samarbete (inkl. mteraationella kurser). Förslagetmotsvarar en ökning med jämfört med mnevarande budgetår. Den föreslagna höjningen av medelsramen motiverasmed att BITS räknar med en kraftig ökning av utbetelningama under budgetåren1993/94 cx:h 1994/95 jämfört med de utbetelnmgar om somgjordes under /93. För /95 föratser BITS ett fortsattreguljärt samarbete med , , , , , ,, , , , , och . Vicfereräknar man med att samarbete i några av de länder som hittUls varit föremål förensteka insatser skall övergå i mer reguljära former. I denna krets av länderingår t.ex. , , , , ochSenegal. BITS räknar också med att tekniskt samarbete kan komma att mledas medIndien, Sri Länka och . I den interaationella kursverksamheten inttoducerasfyra nya kurser inom områdena miljövård, demokrati- cx;h rättssäkerhet,offentiig förvaltning samt riskplanermg. Vidare planeras 3-4 regionalaupp-följningsseminarier som syfter tUl att höja kvaliteten på deinteraationella kursema samt förbätaa underlaget för en bedömnmg av kursemaslångsUaiga effekten BITS beräknar ett medelsbehov om förden intemationella kursverksamheten. Resultatbedömning ' "* BITStekniska samarbete utgör en vUaig kanal för överförmg av svenskt kunnande tUlu-ländema. BITS resultettedovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådaninrUctaing att de festställda målen kan nås även om det i många fall kan varasvårt att i kvantitetiva termer mate utvecklmgseffekteraa av enskilda insatsenBITS sttävan att lägga allt större vUa vid att projekt formuleras med angivandeav klara och mätbara mål kommer att bidra tUl att underlätte resultbedömningenav framtida insatsen Regermgendelar BITS bedömning att efterfrågan under budgetåren 1993/94 och 1994/95 kommeratt öka jämfört med /93. bedöms ske bl.a. som en följd avden breddning av BITS länder-krets som aviserades i föregående årsbudgetproposition. Regeringen föreslår att anvisas for teknisktsamarbete för /95. Det tekniska samarbetet med skallockså fortsätmingsvis begränsas till ensteka insatser. I enlighet medrUcsdagens bemyndigande får BITS utfäste två gånger budgetårets anslag förtekniskt samarbete (prop. 1987/88:100 bU. 5, bet. 1987/88:UU20, rskr.1987/88:226). 1992/93 Utgift 316 000 000 Reservation 561461411 1993/94 Anslag 400 000 000 1994/95 Förslag 430 000 000 Från anslaget finansieras även u-krediter genom Beredningen för mtemationellttekmskt-ekonomiskt samarbete (BITS). Under /93 har BITS beslutet om 12krediter motsvarande en totel utiåning om 3 102 miljoner kronon Gåvoandelen idessa krediter uppgår tUl 1 046 miljoner kronon Avtel har under åretundertecknats för fem krediter om sammanlagt 1 1(X) miljoner krononAnslagsbelastaingen under /93 uppgick därmed tUl 316 nuljonerkronor. Den utgående reservationen ökade från till 562mUjoner kronon BITS föreslår att anvisas förgåvoelementet i u-krediten Förslaget motsvarar en öknmg med 100 miljoner kronorjämfört med innevarande budgetår. Ökningen motiveras bl.a. med att kreditgivningentill länder som skall erhålla krediter med en högre subventionsgrad ()förväntes öka. BITS räknar cx;kså med någon obunden kredit i samfinansieringmed eller regional utvecklingsbank. Vidareanalyserar BITS möjlighetema att ge u-krediter till länder som igo bedriver en aktiv reformpolitUc men till vilka kreditgivningen är förknippadmed ett större risktegande. I denna kategori länder ingår Prop. 1993/94:100FUippmema, och . BITS erinrar om tidigare framfört BUaga 4förslag att pröva ett visst u-kreditsamarbete med . Genomu-krediter överförs finansiella resurser för att finansiera projekt somprioriteras av låntegarlandet, som av BITS bedöms få betydandeutvecklmgseffekter för landet och där svenska varor och tjänster ärkonkurrenskraftiga. BITS resulteöedovisning visar att u-kreditgivningenbedrivs med en sådan inrUctauig att de festställda målen kan nås. På grand avinsatsemas långsUctiga karaktär kan det dock vara svårt att mate den slutiigautvecklingseffekten. Utvärderingar under berednings-, genomförande-ochdriftsfasen för u-kreditprojekt visar emellertid att föratsättmngaraa är gcxlaför att projekten skall leda tUl avsedda utvecklingseffekten Regermgendelar BITS bedömnmg att efterfrågan på u-kreditfinansiering kommer att öka. Fören sådan utveckling telar antelet och storleken på de projekt som är underberedning vid BITS och som kan väntes leda till utbetelningar under innevarandeoch kommande budgetån Ett planerat kraftöverföringsprojekt i Filippineraa kant.ex. komma att beläste anslaget med ca under öe budgetår.De nya intemationella reglema för bundna u-krediter medför bl.a. också attkreditgivningen till länder med begränsad tillgång till marknadskrediter ökarvilket resulterar i en större anslagsbelastnmg då sådana krediter kommer attges med ett högre gåvoelement än normala u-krediten Regeringen anser att BITS bör kunna lämnau-krediter till . Beslut om sådan kreditgivning skall i varje enskiltfell understellas regeringens prövning. Regeringen föreslår att anvisasför gåvoelement i u-krediter för /95 samt att BITS bemyndigasatt göra utfästelser för u-krediter med ett belopp om högst öe gånger de vidvarje tillfälle tillgängliga medel. Regermgenhar tidigare under avsnittet Uttednmgar, utvärdermg och fördjupat analysarbete föreslagit att ett anslagsfinansierat biståndskredit system inrättes under en forsökspericxl av två ån Systemet skall admimstteras av BITS. Regeringen avser att i regleringsbrev för /95 meddela deteljerade rUalinjer för biståndskredit systemets utformmng. Regeringen föreslår att anvisas jg4 för biståndskrediter under /95 samt att BITS bemyndigas att göra utfästelser ombiståndskrediter med ett belopp om högst tte Prop. 1993/94:100 gånger de tillgängliga medel. 1. godkänner de rUalmjer för bidragsgivningen somförordats i det föregående, 2.bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åteganden som förordats, 3.tiU Utvecklingssamarbete genomBeredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BFFS) anvisar ettreservationsanslag på . Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) 1992/93 Utgift 17 748 686 1993/94 Anslag 20 620 000 1994/95 Förslag 20 700 000 Detövergripande målet för Beredningen för interaationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) är att, i enlighet med de biståndspolitiska målen, främjaekonomisk cwh social utveckling i enskilda , samt främjareformprocessen i för en demokratisk samhällsutvecklingoch en marknadsorienterad ekonomi. BITS skall utvidga och stärka förbindelsermed ländema genom samarbete med svenska institationer och företeg. BITS har lämnat en årsredovisning avseendeverksamheten under /93. granskning av dennahar inte föranlett någon anmärkning. BITS har i sin anslagsframställning föreslagit etti förhållande till innevarande budgetår oförändrat förvaltningsanslag /95 (i anvisade medel för /94 ingår en meratgiftom för kompetensutveckling och för exttaordinära flyttkostaader.) 1993/94:100 Bilaga 4 Detövergripande mål som gäller för tteårsperioden /93 - 1994/95 bör liggafest. Regeringen har den 17 jum 1993 beslutet att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för pericxlen 1992/93 -1994/95 skall gäUa även /96. Ramanslag1994/95 . 1994/95-1995/96 . BITSdisponerar medel för sm verksamhet i u-Iänder under anslaget C 5.Utvecklingssamarbete genom Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete. För insatser i Cenöal- och disponerar myndigheten medelunder anslaget G 1. BITSredovisar resultet genom mått på prcxluktiviteten mom myndighetens olUcaenheten Prcxluktiviteten mäts i antel beslut i relation till användapersonalresurser. Samtiiga enheter uppvisar med denna mätmetod en positivproduktivitetsutvecklmg jämfört med budgetåret innan. BITShar i enlighet med regermgens särskilda uppdrag ökat sitt deltegande iprioriteringsarbetet i biståndet samt inlett ett kompetensutvecklingsarbeteinom myndigheten. En förstärkt mål- och resultetstyrnmg har mneburit attansvarsförhållandet inom den intemationella kursverksamheten i störreutsöäckning kunnat förskjutes till kurs-arrangörema. BITSverksamhet har ökat kraftigt under en följd av ån Den försterkning avförvaltningsanslaget som BITS beviljats under budgetåren 1992/93 och 1993/94har skapat föratsättnmgar för BITS att utveckla sin verksamhet i enlighet med desärskilda uppdrag man fått av regermgen. 1993/94:100 dens.k. Helsmgforsöverenskommelsen inneburit att ca en fjärdedel av Bilaga 4u-kreditenhetens personalresurser fått avsattes för frågor rörande avteletsgenomförande. Regermgen föreslår att BITS kommande budgetår fårett oförändrat anslag och medges en meratgift om för kompetensutvecklandeåtgärden tiU Beredningen för intemationeUttekniskt-ekonomiskt samarbete (BTTS) anvisar ett ramanslag på . U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) 1992/93 Utgift 392 108 242 Reservation 191 765 991 1993/94 Anslag 405 000 000 1994/95 Förslag 425 000 000 Frånanslaget finansieras stöd till forskningssamarbete med ,forskningssamarbete mellan , interaationella forskningsprogram ochsärskilda forskningsprograni/-projekt med mrUctmng på cx:hu-landsrelaterade problem. av anslaget disponeras för stöd tUlu-landsforskning i . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) är aasvarigmyndighet för berednmg cx;h beslut i ärenden om stöd tUl u-landsforskning. I sm enkla anslagsframställning for budgetåret1994/95 framför SAREC att man för att kunna tiUgcxiose stetsmaktemasprioriteringar vad gäller stödet till u-landsforskningen bör utgå ifrån attanslaget ligger på en nivå som är realt sett oförändrad (dvs. eller över innevarande års anslag). Innevarande budgetår har SAREC tiU följd av derealt sett minskade anslagen öappat ned sina bidrag till interaationellaorganisationer (i förste hand WHO/HRP och CGL\R). SAREC vill kunna bibehålladen tidigare nivån på dessa bidrag (-1- ). Det finns enligt SAREC gcxla föratsättaingar förett vidgat samarbete mellan institationer i SydafrUca och i andra länder iregionen. SAREC vill mot denna bakgrand söka länka samman det nationella ochregionala forskningssamarbetet i södra , t.ex. genom förbätaademöjligheter för utvalda universitet i :s samarbetsländer att påbörjasamarbete med sydafrUcanska universitet inom områden av i förste hand regionalbetydelse (-1- ). Forskningssamarbetetspelar en vUaig roll för uppbyggnaden av kunskaper och mänskligt kapitel iu-ländema. Regermgen delar SAREC:s överväganden beträffande uirikttiingen förstödet till u-landsforskning. SAREC har mför mnevarande budgetår nödgats göravissa omprioriteringar i verksamheten. Stöd till forskning och bedömningar avforsknmgsresultet måe ske i ett långsUaigt tidsperspektiv. Det är därförolämpligt om inrUctningen av stödet till u-landsforskningen primärt styrs avmer eller mindre tillfälliga budgeöesöUctioner. Mot denna bakgrand föreslåsanslaget bibehållas på en realt sett oförändrad nivå. är det angeläget att successivt omprövaoch fesa ut stödet till vissa forskningsinsatsen har SAREC :sverksamhet sett till antelet insatser ökat kraftigt. Antelet avtel och konöakthar ökat . Såväl admimsöativa someffektivitetsmässiga skäl telar för en ökad koncenöation i stödet tillu-landsforskning. Det bör ankomma på SAREC att närmare analysera dessa problemoch vidte nödvändiga åtgärden har SAREC och SIDA gemensamtsett över den närmare arbetsfördelningen myndighetema emellan. Syftet har varitatt tydliggöra ansvarsfördelningen och förhållandet till mottegama. Regermgensbedömning är att det är för tidigt att föreslå omfördelningarmellan myndighetemas anslag. Det bör kunna ankomma på regeringen att, i sambandmed beslut om regleringsbrev for /95, ge SAREC möjlighet attdisponera vissa medel under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA.Frågan bör även behandlas mot bakgrand av den översyn av uppgiftsfördelmngenmellan myndighetema inom biståndsområdet som f n. pågån I enlighet med rUcsdagens beslut med anledning avproposition 1992/93:170 om forskning föreslås en överföring av tjänster somprofessor vid forskningsråden till de universitet och högskolor där tjänstemaär placerade. För SAREC:s del handlar det om fyra professurenKostaadema för dessa bör därför från /95 överföras till åttondehuvudtiteln och anvisas under respektive universitets- eller högskolas anslagtUl forskning cx;h forskaratbildning. Fmansieringen bör ske genom en s.k.avräkning från biståndsramen. Regeringenanser att de övergripande målen för stöd tUl u-landsforskning genom SAREC somde kommer tUl uttryck i föregående års budgetproposition (prop. 1992/93:100bU. 4 s. 160-161, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) bör fortsätta attgälla. anledmng av 1993 årsproposition om forskning (prop. 1992/93:170 bet. 1993/94:1001992/93:UbU 15, rskr. 1992/93:388) att vissa frågor rörande svensk u- Bilaga4 landsforskning skulle utvärderas. Utvärderingen kommer att genomföras underår 1994. 1. godkänner de rUctiinjer för biståndsgivningensom förordats i det föregående, 2.bemyndigar regeringen att göra deutfästelser cx;h åteganden som förordats, 3.till U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anvisar ett reservationsanslag på . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) 1992/93 Utgift 25 770 812 1993/94 Anslag 26 731 000 1994/95 Förslag 27 500 000 Styrelsenfor u-landsforskning (SAREC) har enligt förordningen (1988:532) med instraktionför SAREC tUl uppgift att främja forskning som kan underlätte för u-ländema attutvecklas mot ökat självbestämmande och mot ekonomisk och social rättvisa. De övergripande målen för SAREC är, som de uttrycksi årets regleringsbrev, att med utgångspunkt i de av rUcsdagen festställdamålen stärka u-länderaas forskiungskapacitet cx;h främja utvecklmgsinrUctedforskning. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt forskningsinsatser medinrUctning på ekonomisk utveckling, demokratiska samhällsskick, mänskligarättigheter, befolkningsfrågor, mUjö, natarresursutayttjande och -hushållning iu-länderaa. SAREC har i sin enkla anslagsframstellning vadgäller ifrågavarande anslag föreslagit att medel motsvarande en halv tjänsttUlförs (). Förslaget framförs mot bakgrand av att regeringen den 11juni 1992 beslutede att SAREC skall vara huvudansvarig myndighet for detsvenska deltegandet i delprogrammet Life Science and Technology for DevelopingCounöies (STD 3) inom EG:s öedje ramprogram för forskning. 1993/94:100 Bilaga 4 Dethar mte funnits skäl att förändra de övergripande mål som gäller förtteårsperioden /94 - 1995/96. 1994/95-1995/96 Medelför SAREC :s verksamhet anvisas under anslaget C 7. U-landsforskning genomStyrelsen för u-landsforskning (SAREC). Frånoch med innevarande budgetår har SAREC ålagts ett antel nya uppgifter (bl.a. iform av ett nytt stöd till universitet i de fettigaste u-ländema). SARECtillhör de myndigheter som skall lämna sin förste årsredovisning hösten 1994.De verksamhetsmässiga omprioriteringar som företegits och deras administtativakonsekvenser tillhör de frågor som bör behandlas i årsredovisningen. Regeringensbedömning mnebär att de riktiinjer som lades fest budgetproposition(prop. 1992/93:100 bU. 4 s. 182-183, bet. 1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) börgälfe även för /95. Regeringen menar att SAREC bör klara tUlkommandearbetsuppgifter med anledmng av forskningssamarbete genom EU med omprioritermginom ramanslaget. Förslag tm riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att rUcsdagen ' till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anvisarett ramanslag på .