prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — har inom sma respektive kompetensområden utvecklat omfattendeverksamheter och program med särskUd inriktnmg på de cenöal- och östeuropeiskaländemas behov. Huvuddelen av dess program finansieras av organens ordinarieresursen Tillskott av ytterligare medel behövs där den aktaella verksamheteninte ryms inom organisationens ordinarie mandat. Över dette anslag finansierasäven bidrag till Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) tillvilket utfäst sammanlagt 14,8 miljoner ECU (1990/91-1995/96), eller ca . De mteraationella programmen tx;h det bilaterala samarbetet 250 växelverkar med varandra. Från svensk synpunkt är dette vUaigt i flera avseenden.Genom finansiella flöden från de multilaterala institationema Prop.1993/94:100 kaninvesteringar och stora infrastraktarella projekt genomföras i de BUaga 4 centtal-och östeuropeiska länderna. Via medverkan i det multilaterala samarbetetkan även fimgera som katelysator för bidrag från andraländer tUl aktiviteter i vårt geografiska närområde. främjasett fördjupat och breddat mteraationellt engagemang for bl.a. de De mteraationella programmen ger vidare möjligheteratt göra insatser - förettädesvis i form av tekniskt bistånd - icenöal- ocb östeuropeiska länder utanför det närområde som prioriteras idet bilaterala samarbetet. Det finansiella flödet som går genom de interaationellafinansiermgsinstitationema har dessutom betydelse för inrUctningenav eget bilaterala samarbete. En viktig uppgift för detsvenska tekniska samarbetet blir att komplettera det multilaterala finansiellastödet och medverka tUl att det utayttjas effektivt. En accelererande reformprocess kommer att ställakrav på ökade multilaterala insatsen Flera initiativ diskuteras redanintemationellt. har ett sterkt möesse av att kunna påverka mrUctningenav denna verksamhet. Inte minst när det gäller är en utökad beredskapför deltegande i multilaterala insatser angelägen. Beredskap att delte isärskilda multilaterala fonder for bör cx;kså finnasunder dette anslag. /94 har regeringen avsatt 90miljoner kronor för multilateralt samarbete med ländema i Cenöal- ochÖsteuropa. Med hänsyn framförallt till det sterka svenska inöesset av attaktivt medverka i multilaterala insatser i bör en ökning avmedelsramen med till komma tUl stånd /95. Utvecklingeni Cenöal- och är svårföratserbar cx:h man har att räkna med att reformerna liksom kommer att genomföras i olika takt i skilda länden som samarbetet med de cenöal- tx;h östeuropeiska länderaa bör präglas av kontinuitet i syfte att underlätte en långsUaig samhällsomvandling, måste det vara flexibelt och kunna anpassas till förändrade behov. Erferenheten har visat att det ofte är nödvändigt att snabbt genomföra nya msatser. Regeringen bör därför förfoga över medel för att tillmötesgå sådana behov. Regeringen bedömer det angeläget att också i fortsättningen disponera medel för att finansiera insatser som ännu mte kan identifieras som konkrete projekt. Redan nu kan dock konsteteras ett behov av intensifierat samarbete med nordväsöa och då framför allt med . Den pågående demokratiseringprocessen i kan även komma att ställa krav på fortsatte, centtala rådgivmngsinsatsen I ljuset av ett EU- medlemskap kan ytterligare insatser, t.ex. mom forskningsområdet, bli aktaella. Andra projekt som kan komma att bli föremål för finansiermg är BITS föreslagna kreditfacilitet för miljö- och infrastraktarprojekt och ett utökat rättssamarbete med de baltiska länderaa. 18 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Iskilda sammanhang, bl.a. i den framlagda uttedningen av Prop.1993/94:100 östsamarbetets orgamsation (Ds 1993:79), har mformationensbetydelse Bilaga 4 då det gäller samarbetet med Cenöal- och ,betonats. har UöUcesdepartementet förstärkt msatseraa påinformationsområdet. har getts ut och presentetioner avöstsamarbetet for deltegare i kurser, seminarier o.d. har blivit en mtegreraddel av departementets arbete. Sådan verksamhet, med syfte att öka allmänhetenskunskaper om och insyn i det svenska östsamarbetet, kommer att ägnas fortsattuppmärksamhet i samverkan med de verkställande myndighetema. För bl.a. dessa ändamål bör ett belopp om 76,5miljoner kronor stå tUl regeringens förfogande under näste budgetår. Suveränitetsstödethar enligt regeringens uppfetttiing en cenöal roll att spela inomöstsamarbetet. En effektiv konöoll över de egna territorierna utgör en vUaigföratsättning för Estiands, och Liteuens säkerhet och därmed ocksåför stebiliteten i . Särskilda stödinsatser för att bidra tillbefästendet av Estiands, Lettiands och Liteuens suveränitet har successivtutvecklats . Regeringen avser att fortsatt aktivt bidraga tilldette genom att ytterligare resurser avsätts för suveränitetsstöd till debaltiska länderna. Under innevarande budgetår har regeringen avsatt 50 miljonerkronor för dette ändamål. Insatsema omfatter bl.a. stöd till polis- ochtallväsende, gräns-och kustbevakning, säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad,räddningstjänst och civUt samt militert forsvan Suveränitetsstödsinsatseraabar sin tyngdpunkt i kunskapsöverföring, men kan även omfatte materielstöd. På regermgens uppdrag har isamråd med Försvarets forskningsanstelt genomfört en stadie avövervakningssystem för de baltiska länderaa. I stadien, som redovisades ibörjan av , diskuteras olUca ambitionsnivåer for gräns-, kust-cwh luftbevakning cx:h lämnas förslag tUl stöd som i enlighet med regeringensanvisningar skall kunna genomföras mom öe ån Kostaaderaa för att genomföra deföreslagna insatserna beräknas uppgå till , att fördelas påöe år. Mot bakgrand av det fortsatte behovet av insatserför suverämtetsstöd samt de omfattende åteganden sota föratses med anledning avöver-vakningsstadien anser regermgen att medlen avseende suveränitetsstöd börökas med till för /95. RUcsdagen beslutede (prop. 1992/93:150 bU 7, bet. 1992/93:UU33,rskr. 1992/93:410) att bidra med tiU upprättendet av en handelshögskola i för budgetåren 252 1993/94-1995/96.Projektet utgör bidrag till För mnevarande budgetår har 10 Prop. 1993/94:100miljoner kronor avsatts för dette ändamål. Regeringen avser budgetåret Bilaga 4 1994/95 avsätta för perioden /95-1995/96. Bemyndigandeför regeringen att få göra utfästelser av msatseraa som finansierats inom anslaget är av flerårig karaktär.Regermgen föreslår därför att rUcsdagen bemyndigar regeringen att mom ramen förett fortsatt samarbetsprogram för få göra utfästelserunder /95 om högst ' avseende budgetåret1995/96. 1.bemyndigar regermgen att inom ramenför ett fortsatt samarbetsprogram för Cenöal- cx;h få görautfästelser under /95 intUl ett belopp om högst 1 000 000 000 kravseende /96, 2.till Samarbete med ländema i Cenöal-och for /95 anvisar ett reservationsanslag på . Täckande av eventuella förluster i anledning avstatliga garantier till länder i Anslaget disponerasför täckande av eventaella förluster i anledning av stetiiga garantier avseendefinansiellt stöd cx;h exportkreditgarantier till länder i Centtal- ochÖsteuropa i de fell avsättningen under anslaget G 3. Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansieUt stöd och exportkreditgarantierej är tillräcklig. Kostnader som belastar dette anslag skall finansieras iförste hand med anslag under littera G. och i andra hand genom omfördelningarmom stetsbudgeten. Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp på . Frånbeloppet avräknas avsättningar under anslaget G 3. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Regermgenföreslår att rUcsdagen ' tillTäckande av eventuella förluster i anledning av statliga garantier tiU länder iCentral- och för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Avsättning för förlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier 1993/94 Anslag 230 000 000' Reservation 25 000 000 1994/95 Förslag 240 000 000 'Nytt anslag. Anslagetdisponeras för avsätttung för fÖrlusöisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier till länder i Cenöal- och . Av anslagetframgår också ramen för det betelningsansvar steten Ucläder sig i form avstetsgarantien Ländema i har behov avfinansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. kan bland annat avsebetelningsbalansstöd eller ett mer straktarellt inrUctet stöd kopplat tillutiåning från intemationella organisationen Efter särskilt regeringsbeslut kanfinansiellt stöd länmas i form av stetiiga garantier för krediter till ländemai Cenöal- och . RUcsdagen beslutede i jum 1991 att medge att stetenUcläder sig betelningsansvar för kreditgivning till länder i Cenöal- ochÖsteuropa till ett belopp av högst 800 miljoner kronon Av beloppet intecknadesca för finansiellt stöd till , Ungem, Bulgarienoch Rumämen samt garantiutfästelse för fond för bosättning ochregional utveckling. För /93 beslutede rUcsdagen om en ram omhögst 800 miljoner kronon Av beloppet togs ca i anspråk forfinansiellt stöd till Estiand, Lettiand, Liteuen och samt Nordiskainvesteringsbanken (baltiska investeringsprogrammet). Även för budgetåret1993/94 har rUcsdagen beslutet om en ram om 800 miljoner kronon Av denna harregeringen utfäst finansiellt stöd om ca tUlAlbanien. Det kommer även under /95 att momramen för bl.a. G 24-samarbetet finnas ett fortsatt behov av kompletterandebetelnmgsbalansstöd till ländema i Cenöal- cx;h . Det kan framöverockså bli aktaellt att lämna kompletterande betelningsbalansstöd till deOSS-steter som genomför ett av Intemationella valutefonden stöttsttiiktaranpasstangsprogram. Det bör inom ramen för det stetiigagarantiåtegandet även finnas utrymme för ett mera stttiktarellt inrUctet stöd,kopplat till utlåning från multilaterala organ. bör ramen fÖr de stetiigagarantiåtegandena uppgå till 650 miljoner Prop. 1993/94:100 kronon Bilaga 4 För att täcka eventaella förluster, som kan uppståmed anledning av stetiiga garantier för finansiellt stöd, måsteriskavsättningar göras. Ett rUctmärke för hur stora de totela riskavsättningamaavseende stetsgarantier för finansiellt stöd bör vara är de avtotela utestående krediter som EG tillämpar för liknande åteganden. Dettebetyder att tidigare gjorda avsättaingar kan komma att justeras i efterhand.För /95 bör avsättas för stetsgarantier förfinansiellt stöd. har mga förluster uppkommit avseende garantiutfästelserför sådant stöd. Utvidgad handel med ländema i Centtal- ochÖsteuropa är vUaig för att underlätte omställningen av ekonomin och skapaunderlag för tillväxt. Investeringsbehoven i de aktaella länderaa är mycketomfattende. Stetiiga exportkreditgarantier är i många fell en föratsättamg föratt företeg skall våga te på sig de risker som krediteffärer med dessa länderär förenade med. På regeringens förslag beslutede rUcsdagen våren1993 (prop. 1992/93:100 bU 4, bet. 1992/93:UU16, rskr. 1992/93:263) att inrättaen särskild exporticreditgarantiram om för de baltiskaländema och . Regeringen uppdrog därefter åt ()att administtera verksamheten i enlighet med vissa rUalinjer, vilka grandadesig på riksdagsbeslutet. I en skrivelse till regeringen i oktober 1993meddelade EKN att nämnden per hade mottagit preliminära ochfullstendiga ansökningar för garantier under ramen till ett sammanlagt beloppom knappt 1 300 miljoner kronon 13 utfästelser till ett belopp om drygt 300miljoner kronor har gjorts . EKN gör i skrivelsen bedömningen att det ännu ärför tidigt att dra några slutsatser i fråga om tillämpningen av de rUctiinjerstetsmaktema har feststellt för verksamheten. har i enskrivelse till Uöikesdepartementets handelsavdelning framfört vissa synpunkterpå rUctiinjema. Regeringen delar EKN:s bedömnmg i denna fråga.Riktiinjema kan dock komma att justeras om det skulle visa sig nödvändigt. Enföratsättning härför är dock att förlusteraa mte bedöms bli större än desammantegna avsättaingar för förluster som har gjorts under dette anslag. Skulle det visa sig att ramen är otillräcklig föratt nämnden skall kunna utfärda garantier för affärer som överensstämmer med denu gällande riktlinjeraa anser regeringen att det kan finnas skäl att återkommatill rUcsdagen med begäran om en utökad ram. Skulle en utökad ram aktaaliseras,kommer ytterligare avsättaingar att behöva göras. Vad bettäffar garantigivnmg för harregermgen i sina rUrtltajer till EKN konsteterat att nämnden borde kunna utfärda garantier under föratsättning att landet ttäffade en överenskommelse om stöd från Intemationella valutefonden (IMF) under den nya faciliteten för länder i omvandling från planekonomi. ingick ett sådant avtel med IMF och EKN öppnade för garantigivning dagen därpå. IMF har senare tillfälligtavbratit utbetelningar under feciliteten på grand av att inteuppfyllt de uppställda kraven. EKN är dock fortsatt Prop. 1993/94:100 öppetför garantigivning under iakttegande av viss försUaighet, i syfte att Bilaga4 undvika förlusten För att täcka eventaella förluster som kan uppståmed anledning av exportkreditgarantiramen måste riskavsättningar göras. Dåförlusöisken bedöms vara större för exportkreditgarantier än för finansielltstöd föreslår regeringen att ytterligare berälcnas härför. Om kostaaden för förluster överstiger det beloppsom finns fonderat under dette anslag bör överskjutende belopp beläste anslagetG 2. Täckande av eventaella förluster i anledning av stetiiga garantier tUlländer i Cenöal- och . Regermgen beräknar behovet av anslagsmedel underdette anslag för fÖrlusöisker vad avser garantier för finansiellt stöd ochexportkreditgarantier till för /95. 1.medger att steten under budgetåret1994/95 Ucläder sig betelningsansvar i form av stetsgarantier for finansielltstöd till länder i Cenöal- och till ett belopp om högst 650 000 000kr. 2.till Avsättning för förlustrisker vadavser garantier för ftnansiellt stöd och exponkreditgarantier för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Förteckningöver lönade utiandsmyndigheter samt ackreditermgar för deStockholmsbaserade ambassadöreraa per . (sidoackreditermgarmom parentes) 1993/94:100 BUaga 4 (, , PortoNovo) Beirat**) (Asunciön,) (,, ) (SanSalvador, ) (AbuDhabi, , Manarna) (SanJosé, ) ,, , TbUisi) (,, ) 257 (,, ) (, Såna) (, Nuku'alofe, ) *)Beskickningen förestås av en t.f charge d'affaires **) Beskickningen är ellerkommer tUls vidare att vara obemaimad Sverigesständiga representetion vid Förente nationeraa i ständigarepresentetion vid de mteraationella orgamsationeraa utvecklmg () i delegation vid deEuropeiska gemenskaperna (EG) i delegation vidEuroparådet i Söasbourg delegation vidkonferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) i 1993/94:100 III. a)Generalkonsulat b) Konsulat Defem sändebuden har följande ackreditermgar: (CentralafrUcanska RepublUcen), BrazzavUle(), (Zafre), (), (Ekvatorialgumea),(Kameran). (), (), (). (), (RepublUcen Gumea), (), (), (Mauretenien). Antenanarivo(), (), Morom (Comorema), (), Vallette (), (). (och ), (), Castties (), (), (Jamacia), (och Grenadinema), (Surmam), Port-au-Prmce (), (Domimca), (Dominikanska RepublUcen), 's (), 's (). 1993/94: loo BUaga 4 A. UöUcesförvalttiingen, ramanslag 1 564 784 000 Kursdifferenser, försUigsanskig 1 000 Honorärkonsuler,/örtogM/wtog 15 500 000 Nordisktsamarbete, försUigsansUig 1 666 000 Utredningarm.m., reservationsansUig 10 211 000 Officiella besök m.m., förslagsanskig 9 680 000 A 7. Ekonomiskt bistånd tUl svenska medborgare iutlandet m.m., förslagsansUig 4 500 000 Bidrag till vissa intemationella organisationer Förente nationema, försUigsanskig 199 206 000 , förslagsanskig 250 000 000 , försUigsanskig 30 222 000 B 4. utvecklmg (), förskigsanskig 22573 000 B 5. Europeiska frUiandelssammansluttimgen (EFTA), förskigsanskig 113 850 000 B 6. Organisationer för intemationell handel och råvarasamarbetem.m, förslagsanskig 9 018 000 Intemationell råvaralagring, förslagsanskig 1 750 000 B 8. Övriga intemationella organisationer m.m., förskigsanskig 2 964 000 Fredsbevarande verksamhet, reservationsanskig 836 294 000 B 10. Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK), förskigsanskig 32 894 000 Bidrag till mteraationella biståndsprogram, reservationsanskig 3 295 000 000 Utvecklmgssamarbete genom Styrelsen för intemationellutvecklmg (SIDA), reservationsanskig 6 290 000 000 Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA), ramansktg 314 700 000 Stöd tillekonomiska reformer och skuld- Prop. lättaad,reservationsanskig 1 000 000 000 Bilaga 4 Utvecklingssamarbete genom Beredningen för interaationellt tekniskt-ekonormskt samarbete (BITS), reservationsanskig 815 000 000 Beredningen för mteraationellt tekniskt- ekonomiskt samarbete (BITS), ramanskig 20 700 000 U-landsforskning genom Styrelsen för u-landsforsknmg (SAREC), reservations anskig 425 000 000 Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), ramanskig 27 500 000 12 457 200 000 47 230 000* Närmgslivsbistånd genom Styrelsen förmtemationellt näringslivsbistånd () och ,reservationsanslag Styrelsen för interaationelltnäringslivsbistånd (), ramanskig Styrelsen för u-landsutbildning i (U-centram), ramanslag Nordiska afrikainstitatet, ramanslag Projektbistånd till vissa länder m.m.,reservationsanslag Information om i utlandet m.m. Svenska institatet, reservationsanslag D 2. Övrig information omSverige i utiandet, reservationsanskig E. Utrikeshandel och exportfrämjande , ramanskig E 2. Exportfrämjande verksamhet,reservationsanskig E 3. Exportkreditaämnden, täckande av vissa utgifter för skadeersättningar, förskigsanskig E 4. Krigsmaterielinspektionen, ramanslag E 5. Bidrag till StiftelsenÖstekonomiska Institatet, ansktg Medel föröversättning av , Prop. reservationsanslag 11 500 000 Bilaga 4 genomAB , förskigsanskig 1 000 avseendeexport av fertyg m.m., förslagsanslag 1 000 Ersättaing förextta kostaader för förmånlig kreditgivningtill , förskigsanskig 50 000 000 F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m. Uttedningar cK:h andra insatser på det uöUces- politiskaområdet, reservationsanslag 2 511 000 Information ochstadier om säkerhetspolitUc och fredsfrämjandeutveckling, reservationsanslag 10 000 000 Bidrag till mteraationellafreds forskningsinstitat (), reservationsanskig 21 850 000 Forskning till stöd för nedrasöimg och mteraationellsäkerhet, anslag 12 259 000 Uöikespolitiska Institatet, anskig 10 340 000 Forskningsverksamhet av särskild uöikes- och säkerhetspolitisk betydelse, reservationsanskig 3 588 000 Samarbete med ländema i Cenöal- och ,reservationsanslag 756 499 000 Täckande av eventaella förluster i anledning av stetiigagarantier till länder i Central- och ,förslagsanskig 1 000 Avsättning för förlusttisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier, reservationsanslag 240 000 000 996 500 000 Summa kr 16 959 481 000 1993/94: loo Inledning ........................................................ ..... 1 UöikespolitUc,Europa- cx;h uöikeshandelspolitUc och intemationelltutvecklmgssamarbete........................ .... 1 Allmänna överväganden........................................ 1 Medlemskapsförhandlingaraamed Europeiska unionen. EES-avtelet....................................................... ..... 8 Europamformation och medelför ja- cx;h nejkampanjer i folkomröstaingen omEU-medlemskap .................... 9 Förente nationeraa ........................................... 10 FN:s fredsbevarandeoperationer............................ ... 11 ESK ............................................................... ... 12 /Uraguayrandan ochövriga multilaterala handelsfrågor ... 18 Förbmdelser med länderutenför ................... 19 Exportfrämjande,exportfinansiering m.m.................. 22 Ekonomiska sanktioner......................................... 22 Krigsmateriel...................................................... ... 24 Exportkonöoll..................................................... ... 24 Rättsfrågor ..................................................... ... 25 Sverige-mformation ochkulttmitbyte ................... ... 28 Förändradebetelningstidpunkter i interaationella organisationer . . 29 Tekniska justeringar avanslag for /95...... 29 OflSciellabesök m.m................................... .. 36 Ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utiandet . . 36 Bidrag till vissa intemationellaorganisationer ... 38 Förente nationeraa .................................. 38 ........................................... .. 41 263 Orgamsationenför ekonomiskt samarbete och utvecklmg Prop. ().................................................... .. 42 Bilaga 4 Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) 43 Organisationerför interaationell handel cx:h Intemationellråvaralagring......................... .. 45 Övrigaintemationella orgamsationer m.m....... .. 46 Fredsbevarandeverksamhet....................... .. 47 Konferensen omsäkerhet och samarbete i (ESK)...................................................... 49 Utvecklingssamarbeteti ett intemationellt perspektiv ... 51 Utvecklingeni världen................................... 51 Resursflödenoch skuldsitaationen................. 53 Detmteraationella biståndet ..................... 54 Växandebehov, stegnerande resurser............ .. 57 Mål och fömtsättningar för det svenska utvecklings samarbetet .......................................... 58 Ensammanhållen politUc ......................... . 58 Biståndi samverkan ................................. .. 60 Förett effektivare bistånd........................... 63 Opmionenoch biståndsviljan......................... 64 Viktiga frågor i utvecklingssamarbetet......... 64 Demokratioch mänskliga rättigheter ............. 64 Frånkatesttof till återappbyggnad................. 66 Ökaderesursflöden och skuldlättaad för stöd tUl marknads ekonomiska reformer................................... .. 68 Fören hållbar utveckling ........................... 69 Miljöoch utvecklmg.............................. 69 Befolkningoch utvecklmg....................... 70 Jordbrakoch utvecklmg.......................... 71 Kvinnoroch utveckling ........................ 72 Baracx:h utvecklmg .......................... 73 Utredningar, utvärdering och fördjupat analysarbete ... 74 EU,och biståndet............................. 74 Biståndskreditattedningen............................ .. 75 Ettresultetorienterat synsätt......................... 76 Multilateralupphandlmg............................... 77 264 Valövervakningsmstitalet............................. .. 78 Politiskapartier ....................................... 80 Prop. .................................. 80 BUaga 4 Bidrag tillintemationella biståndsprogram .. .. 91 Utvecklingssamarbete genom Styrelsen för mteraationellutveckling (SIDA)..................... 166 Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA). Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättaad 177 Utvecklingssamarbete genom Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS)... 182 C 6. Beredningen för mtemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS)....................................... 185 U-landsforskninggenom Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)................................................... 187 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC)........ . 189 Näringslivsbistånd genom Styrelsen för intemationellt näringslivsbistånd() och Swedtand ()........................................... 194 (SandöU-centram).................................... 195 NordiskaafrUcamstitatet........................... . 198 Projektbiståndtill vissa länder m.m.............. . 200 Information om i utlandet m.m 204 Svenska mstitatet ................................ 204 Radioprogramverksamhetför utiandet........... 205 Övriginformation om i utiandet........ . 208 E. Utrikeshandel och exportfrämjande.... 210 Tullpreferenserför ....................... . 211 Exportfrämjandeverksamhet...................... . 213 Exportkreditaämnden,teckande av vissa utgifter för Krigsmaterielinspektionen........................... 221 265 Medel for översättning av ...... 223 Prop. Kostnader för stetsstödd exportkreditgivning genota Bilaga 4 ABSvensk Exportkredit............................... 224 Kostaader för stetsstödd exportkreditgivning avseende exportav fartyg m.m.................................. 226 Ersättmng för exöa kostaader för förmånlig F. Nedmstnings- och säkerhetspolitiska frågor ... 228