prop · GH03168 · 1993-12-31 00:00:00 — Det fobr cx;kså finnas en mbjUghet tiU återkaUelse av enförarlegitimation. StotskontoretfiramhåUer i sm rapport att en av samhäUet utfärdad legitimation placerad itaxifordonet och med namn och fotografi, kan uppfettos som något mer än ettfoevis på ett visst yrkeskunnande. Legitimationen skuUe med andra ord kurmainge en felsk trygghet om utfärdandet av legitimationen inte foaseras på enlämpUghetsprövning. Envandelsprövning av toxifÖrare bör aUtså införas. Så kan ske genom att man iyrkestrafikfegen tar in en bestämmelse om att fordon i taxitrafik får endastfbras av den som har särskUd fbrarlegitimation. Sådan legitimation får bara gestiU den som med hänsyn tiU yrkeskunnande och laglydnad foedbms vara lämpUg atttjänstgbra som fbrare i taxitrafik. Kravetpå fbrarlegitimation gäUer såväl fbrare som de tiUståndshavare som själva körsina fordon. Beträffandede gmnder på vilka en person skaU kuima förvägras en fbrarlegitimation och ensådan legitimation skaU kunna återkallas, hänvisas tiU specialmotiveringen tiUden fbresfegna fegen om ändring i yrkesttafiklagen. 1promemorian fbreslogs att det bbr ankomma på att om-foesbrja vandelsprbvningenav taxifbrare. Skälet tiU detto får fbrmodas vara att det är somenUgt 12 d § yrkestrafikfbrordningen svarar fbr prov om yrkeskunnande fbr attfbra fordon i taxittafik. Det är också som svarar fbr självalegitunationen. Hefe förferandet skuUe därmed kunna ske inom ramen fbrverksainheten i en encfe myndighet. SamtUgaremissinstanser som yttrat sig i frågan uttalar att det fobr vara länsstyrelsema som ges uppgiften att utfbra den lämpUghetsprbv- nmg som skaU fbregå utfärdandet av legitimationen. EnUgtregeringens mening kan det anfbras skäl fbr foåda Ibsningama. 1993/94:168Med hänsyn tiU att redan nu utfbr lämpUghetsprövning i såvälkörkortsärenden som ärenden om trafiktiUstånd finns det dock bvervägande skälfbr att även vandelsprövningen av taxifbrare fobr ske hos länsstyrelserna. Fördetto talar cx;kså att fortiöpande skaU följa upp lämpUgheten hosden som fått trafiktiUstånd på samma sätt som föreslås fbrtaxifbrarlegitimationen. I foåcfe feUen ankommer det på att ocksåfoesluto om återkaUelse av tiUståndet resp. legitimationen. Det finns givetvisockså i många feU ett personanknutet samfoand mellan lämpUghetprövningen avtiUståndshavare cx;h prövningen av taxifbrare genom det stora insfeget avenfoUsåkare inom taxinäringen. Frågorom lämpUghetsprbvning av taxifbrare fobr således handfeggas av länsstyrelsemaoch då av den länsstyrelse där sökanden tiU en taxi-förarlegitimering ärfolkbokfbrd. Det skriftUga provet vad avser yrkeskunnande bör fbrrättes avVägverket. Om den sbkande av en länsstyrelse godkänts som taxifbrare, både medhänsyn tiU feglydnad och yrkeskunnande, fobr det ankomma på attutfärda legitima-tionsfoeviset. Denya bestämmelserna i yrkesttafiklagen om taxifbrarlegitimation fobr träda ikraft den . Det vore givetvis fbrdelaktigt med ett Ucraftträdandevid en tidigare tidpunkt, vilket i StCKkhohns fen fbreslår, mendetto är dock mte tillrådUgt med hänsyn tiU fol.a. de prov om yrkeskunnande somskaU organiseras bver hefe landet och med prövnmg också av lokalkännedom inågot län. Kravpå legitimation skaU uite foara avse nytUlkommande fbrare utan också sådanapersoner som redan kbr taxifordon. Genomkbrkortsfbrordningen (1977:722) (i dess lydelse enUgt SFS 1993:1049) skaUuppgifter om innehav av taxifbrarlegitimering fbras in i kbrkortsregistret.Länsstyrelsen fär genom den sambearfoetning som fortibpande sker avpoUsregistret med kbrkortsregistret vetskap om den eventaeUa brottsbelastningenhos de taxifbrare som skaU vandelsprbvas. Sambearfoetningen underlättar ocksåden fortibpande vandelsprbvningen av taxifbrama. Iyrkestrafiklagen fobr fbras in en foestämmelse om att det ankommer pålänsstyrelsen att prbva frågor om förarlegitiniation för taxitrafik.Länsstyrelsen skaU också utbva tiUsyn bver att innehavare avfbrarlegiti-mationen uppfyUer de krav som gäUde vid foeslutet omlegitimationen. Det får liksom nu ankonuna på att närmare utformakraven fbr fbrarlegitimationer fbr taxiti:afik. Därvid fär cKkså för visst län,t.ex. ett storstodslän, efter hörande av resp. länsstyrelse, fbreskrivas kravpå lokalkännedom fbr fbrare som är folkfookförd i länet. Något sådant kravtorde fbr närvarande mte vara aktaeUt annat än fbr Stockhohns län. MedaiUedning av vad framfor i sitt yttrande över Stotskontorets rapport fobr framhåUas att en taxifbrarlegitimation skaU vara gUtig i hefe landet. Särkrav på lokaUcännedom fbr fbrare foosatto i t.ex. skaU självfaUet mte hmdra fbrare, foosatta t.ex. i 24 län, att köra taxii det förstnämnda länet. Härvid kan givetvis i något enstaka feU uppsfesitaationer då fbraren brister i lokalkännedomen. Anknytningen tiU fbrarensfolkbokfbringslän är emeUertid som Ibsning avgjort foättre än att självafbrarlegitimationen skaU gäUa fbr kbming enfoart i ett begränsat område, vilketLO föreslår. Avslutningsvis bör nämnasatt det givetvis finns ett samfoand mellan foestänunelsema i körkortslagen (1977:477)om återkaUelse av sådant körkort som omfattar taxifoehörighet cx:h de avregeringen nu fbresfegna mbjUghetema tiU återkaUelse av taxifbrarlegitimationenUgt yrkesttafiklagen. I likhet med vad Styrelsenför riksfärdtjänst och framför i sma yttranden, viU regeringen härframhålfe att det i särskUd ordning närmare fobr uttedas om det inte skuUe varaen mera rationeU Ibsning med endast en förarfoehörighet för taxittafik. Det kan också noteras attLagrådet i sitt yttrande över fegrådsrenus-sen understryker att frågan om enenda fbrarfoehbrighet fbr taxitrafik foör utredas. 9 Övriga förslag föranledda av Statskontoretsutredning Stotskontorethar i sm rapport redovisat 25 olika åtgärdsförsfeg i syfte att effektivisera tiUståndsgivningenoch skärpa tUlsynen av dem som fått tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. Tre avfbrsfegen har redovisats i fbregående avsnitt under mforiken fegfrågon Deämnesområden med anlcnytning tiU den yrkesmässiga trafiken som foehandlas(avsmtt 9.1-9.6) utgår i huvudsak från Stotskontorets fbrslag. Dämtöver följeri avsrutt 9.7 ett fbrslag tiU ändring i yrkestrafikfbrordningen som intebehandlats i Stotskontorets rapport. 9.1 Prövning av sökandens lämplighet och laglydnad Regeringensbedönming: Länsstyrelsema bbr genom terminalåtkomst i poUsregistret kunna fäveto humvicfe de personer som sbker tiUstånd tiU yrkesmässig trafik cx:h tiUbUuthyming fbrekommer i registret eUer ej. StatskontoretsFörslag: Överensstämmer i aUt väsentUgt med regeringens bedbmning. Remissinstanserna:Fbrslaget tiUstyrks bver feg, bl.a. av samtUga länsstyrelser som yttrat sig ifrågan, liksom också av RikspoUsstyrelsen. Datainspektionen (DI) har ingetprincipieUt att invancfe mot att får möjUghet att Ibpandeundersbka om befestningsuppgifter förekommen DI betonar dock vikten avsekretesskydd. Skälen tiU regeringensbedömning: Vid prbvning av en ansbkan om yrkestrafiktiUstånd ochtiUstånd tiU bUuthyming har länsstyrelsenrätt att kräva att sökanden bifogar de handlingar och ut- Prop. dragsom erfordras för foeslut. Ett undantog från dessa foestämmelserfinns dcx;k, nämUgen utdrag ur poUsregistret. utdragmåste i varje enskUt ärende rekvirera firän resp. poUsmyndighet.EnUgt 17 § i poUsregisterkungbrelsen (1969:38) fär enskUdperson endast i mycket begränsad utsträckning to del av de uppgiftersom finns om honom själv i poUsregistret. Närdet däremot gäUer ärende om körkortstilbtånd fär enUgt 16 a §poUsregisterkungbrelsen ha temunafetkomst tiU poUsregistret fbr upplysning omnågon befestaingsuppgift finns eUer inte. Om fiimer att sbkandenmte fbrekommer i poUsregistret behöver någon ytterUgare personutredning mtegöras. Någonsådan terminafetkomst finns som nämnts inte vid prövning av trafiktiUstånd eUerav tiUstånd tiU bUutiiyming. Det kan dock hävdas att lämpUghetsprbvningen vidansökan om trafiktiUstånd och om tUlstånd tiU bUuthyming foör tillmätos minst sammavikt som vid prövning av körkortstiUstånd. Ett annat skäl för terminalåtkomstär de stora ärendemängder det kan röra sig om. HärtiU kommer att antaletärenden kommer att öka tiU följd av den nyUgen foeslutode ändringen iyrkestrafikfbrordningen om en fbmyad lämpUghetsprövning av tiUståndshavarecx;h ttafikansvariga mom taxitrafik i det feU en tiUståndshavare viU utöka sinfordonspark. Sfatskontoret har beräknat att antalet ärenden om trafiktiUstånddå konuner att öka med ca 1 000 tiU ca 5 500. Antalet fbriråg-ningar tiUpoUsregistret kommer då att bka i sådan grad att nuvarande manueUa mtinerknappast går att behåUa. Omterminalådcomst vidgas tiU att gälfe även prbvning av ansbkan för yrkestrafik ckU foUuthyming sorterasfoefestningsfria sbkande automatiskt foort och kan foegränsasina foeställningar av yttranden från poUsen tiU de personer som fbrekommer iregistret. Fbmtomen snafofoare handläggning skuUe terminalåtkomsten medfbra en minskadarfoetsfoelastning fbr poUsmyndighetema. Antalet ansbkningar om tiUstånd momyrkestrafikens område är nu ca 4 500 cx;h kommer som nänmts att bka tiUca 5 500. EnUgt Sfatskontorets beräkningar torde endast ca 5(X) ärenden krävasärskUda yttranden. EnUgtregeringens mening bbr sbkning i poUsregistret fä fbrekomma vid prbvning avttiafiktiUstånd och tUlstånd tUl foUuthyming. Sbkning skaU endast avse ombelasttiing finns eUer mte. SärskUt yttrande kan därefter inhämtos frånpoUsmyndighet när en person förekommer i registret. Registersbkningenfobr avse inte bara tiUståndshavare tx;h trafikansvariga utan oclcså denvidare personkrets som i vissa feU ska lämpUg-hetsprbvas. Med hänsyn tiU attdet är vanUgt fbrekommande att styrel-seledambter i taxifbretog med kort varselbyts ut finns foehov av snabfo sbknmg i poUsens registen Ett sådant foehovfinns cx;kså cfe det sker en anmälan om en bkning av antalet fordon pertiUstånd för taxitrafik cx:h då en fbmyad lämpUghetsprövning enUgt 12 §yrkestrafikfbrordningen skaU ske. Enremissmstans har betonat vUcten av sekretesskydd. EnUgt 7 kap. 26 17§ sekretesslagen (1980:100) gäUer sekretess i verksamhet som avser bl.a. uttog urpoUsregister fbr uppgift som har tiUförts registret. Den vidgadetermmafeticomsten kommer således att omfettas av samma sekretess som i cfeggäUer fbr den terminafetkomst som länsstyrelserna har i ärenden omkbrkortstiUstånd. Fbr att kunna genomföra enterminafetkomst tiU poUsregistret krävs en komplettering av 16 a §poUsregisterkungbrelsen som anger terminalåtkomst fbr länsstyrelserna intebara i ärenden om kbrkortstiUstånd utan CKkså i ärenden om tiUstånd tiUyrkesmässig trafik cKh tiU foUuthyming. En ändring av 6 §yrkestrafikfbrordningen resp. 3 § fbrordningen om foUutiiyming foehöver CKksågbras. Nuvarande ordning innefoär att tiU-ståndsmyndighetema i samtUga faU skaUinhämto yttrande om sbkandens lämpUghet från poUsmyndighet. Fbrfrågningar isåcfen helteckande omfettning folir med den nämnda ändringen i poUsregisterkungbrelsenaUtså ofoehbvUga. De nya lydelsema bbr i stort bverensstämma med den som finnsi 11 § kbrkortsfbrordningen (1977:722). Vidare bör i yrkestrafikfbrordningenanges ett bemyndigande för rikspoUsstyrelsen att besluto om fbreskrifter omlänsstyrelsens inhämtande av uppgifter ur poUsregistret. Lydelsen fobr i stortsett bverensstämma med 96 § körkortsförordningen . 9.2 Taxeinformation och taxinummer Regeringensbedönming: Information om gäUande taxa i taxitrafik bbr anges på taxifordonet,både utvändigt och uivändigt. Länsstyrelsema skaU kunna meddefe fbreskrifterom mformationens närmare utformning. Taxifordonets registreringsnummer bbr påett tydUgt sätt anges också mne i ett taxifordon. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedbmning. Remissinstanserna:Fbrslagen tiUstyrks av de instanser som yttrat sig i frågan. SkälentiU regeringens bedömning: I propositionen 1992/93:106 om åtgärder rbrandetaxitrafiken firamhöUs vUcten av att konkurrensen i taxiforanschen kan fungerapå lika villkon En av fömtsättningama härför är att taxUcundema kan informeraspå ett fiiUgott sätt om gällande taxon Den överenskommelse somKonsumentverket och Svenska Taxifbrfoundet gjort om en lämpUg maU fbrutformning av en taxitaxa har fiingerat tiUfredsstäUande så tiU vida att Konsumentverketmte mottogit några anmärkningar gentemot själva bverenskommelsen. Det är emeUertidfett att konstotera att taxemformationen har sina bristen På mänga fordon finnsbver huvud toget ingen taxa angiven vare sig på utsidan eUer på insidan. Som regelfinns den enbart på utsidan vilket inte aUtid är tillräckUgt fbr att kundenefter resans slut skaU kunna jämföra debiterat pris enUgt kvittot med denmformation om taxan som resenären kunde fä fbre resans början. EnUgt regeringens meningfobr gällande taxa anges på ett tydUgt sätt foåde utvändigt ckU invändigt på fordonet. Krav påprisinformation fobr därfbr infbras i yrkestrafikfbrordningen med angivande avVägverket som ansvarig myndighet fbr mformationens utformiung. Fbreskriftemafobr utaifoetas i samråd med . I fbrordningen bbr också angesatt skaU kunna meddefe föreskrifter om informationens närmareutformning, t.ex. vid de stbrre flygpfetsema. Det är vUctigt att kundenhar mbjUghet att under färden ha information inte bara om fbrarens identitetgenom den i avsnitt 8.3 fbresfegna fbrarlegitimeringen utan cKkså om självafordonets identitet. Sådan mformation fbrbättrar mbjUghetema fbr kunden tiUreklamationer efter resans slut. Det skuUe däremot fbra fbr långt att varjetaxifordon skuUe tiUdelas ett särskUt taxinummer av resp. länsstyrelse, någotsom fbresfegits av en del renussinstanser En sådan ordning skuUe medfbra högaadministrativa kostaader fbr att håUa ytterUgare ett register aktaeUt. Enenkel Ibsning, som fbrordas av Svenska Taxifbrfoundet, är att man påyrkestrafikmärkets foaksida, som aUtså vetter in mot fordonet, med tydUgasiffror anger taxifordonets registreringsnummer, ordet TAXI och vUket åryrkestrafikmärket avsen Andra sätt att ange fordonets registreringsnummer kanockså tänkas. Det väsentUga är att angivelsen kan ske på ett tydUgt sätt fbrpassageraren. Fortsättoöverväganden foör ske beträffande eventaeUa ändringar i yrkestrafikfbrordningenoch fbrordningen (1975:885) om utmärkning av fordon i yrkesmässig trafik. Regeringensbedömning: bör ges i uppdrag att ytterUgare utreda hur taxametrarkan gbras säkrare. Därvid fobr fol.a. staderas om och i vad mån taxametrar ibkad utsträckning kan använcfes fbr taxifbretogens bokföring och vidarbetstidsredovisning. Åtgärder bbr även vidtos som underlättar poUsens konttoUav taxametrar. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedbmning. Remissinstanserna: Ettstort antal remissuistanser tiUstyrker bkade krav på säkerhet hos taxametrarnaoch deras plomfoering. Flera instanser lämnar detaljerade förslag tUl åtgärden Skälen tiU regeringensbedömning: KonttoU av taxametrars säkerhet torde vara ett av de allra mestbetydelsefuUa momenten vid tiUsynen av taxmäringen. I de faU då taxametrar kanmanipuleras av taxfegare och taxifbrare är det uppenfoart att konkurrensen momnäringen aUvarUgt kan snedvridas. De seribsa taxfegama riskerar att slås ut.HärtiU kommer effekter i form av skatteundandragande och att kundema såsomprivatresenärer eUer att kommuner och landsting såsom stora kbpare avtaxitjänster fär betala fbr hbga resprisen Iregeringens proposition 1992/93:106 om åtgärder rörande taxitrafi- Prop.1993/94:168 ken redovisades en lång rad fbrsfeg som syftade tiU att stevjataxameter-fiisket. Vägverketär den myndighet som skaU utfärda föreskrifter om taxametrars beskaffenhet cKhutmstning CKh cKkså numera om användningen av taxametrar. Det är angeläget attverket utfärdar fbreskrifter pä gmndval av vad som fbreslogs ipropositionen (Kh vad rikscfegen med anledning härav foeslbt . VerketskaU härvid även i foerbrd del foeakto det uppdrag som regeringen foeslutodeden 2 decemfoer 1993 om fbrfoättrad ttafiksäkerhet på vägama m.m. Vägverketfobr också utreda på vad sätt taxametrar kan göras än mera säkra (Kh skyddademot olika former av intrång i sina fiinktionen Härvid bör särskUt uppmärksammasi vad mån taxametrarna kan anses sä tiUfbrUtUga att de uppgifter som skaUregistreras i en taxameter kan använcfes fbr fookfbringsändamål. Det ärvisserUgen inte én fråga för att avgöra hur företogens fookfbringfobr vara ordnad. En fbmtsättning fbr att kunna använcfe en registrerandetaxameter i fookfbringssamman-hang fobr dock vara att taxametern inte utansvårigheter kan manipuleras. Enannan fråga som är angelägen att utreda är i vad mån uppgifter som kan tos framfrån taxametrar kan användas som arfoetstidsfook. Nuvarande möjUghet att fbra enmanueU sådan har visat sig ge aUtfbr stora mbjUgheter tiU oegentUgheter när detgäUer arfoetstidsredovisning. Profolemfinns också med att en del fbrare kringgår arfoetstidsfoestäm-melsema genom atti taxametem använda mer än ett fbrarkort. En sådan fbrare kan utgbra en aUvarUgrisk ur trafiksäkerhetssynpunkt om han kör sitt fordon än vadsom är tiUåtet. Tekniska Ibsningar fobr tas fram som fbrhindrar en användningav mer än ett fbrarkort per fbrare. Detbbr också i bvrigt beaktos vad Stotens provningsanstalt, TrafikpoUsen iStockholm och faxametertiUverkama m.fl. har anfbrt beträffande mbjUghetema attgöra taxametrar säkrare och fettare att konttoUera fbr poUsen, t.ex. vidflygande foesUctningar. Detär vidare angefeget att registren i en taxameter kan avläsas vid enkonkurs. Det är CKkså vUctigt, som TrafikpoUsen i StcKkholm framhåUer, att etttaxifbretogs organisationsnummer fär en sådan placering på taxUcvittot att detaUtid folir fiiUt fesfoart. Ett annat fbrsfeg från TrafikpoUsen är att entaxameter inte skaU få använcfes om oiani-sationsnummer saknas. YtterUgareett förslag som framfbrts och som bbr övervägas är att åter mfbra enbestämmelse om att det skaU finnas konttoUmärke på registreringsskylten CKksåpå taxifordon. En sådan åtgärd skuUe fbrmcxl-Ugen underfetto poUsens flygandebesiktning. Å andra sicfen medfbr ett utfoyte av skyltarna en viss merkostiiad.En annan nackdel kan vara att skylten kan foU mera fett att förfalska genom attden tUl sitt utseende -frånsett den gufe färgen - blir mera lik enregistteringsskylt på en vanUg personbU. Regeringenkommer att ge i uppdrag att utreda de frågor 29 som nu nämnts omtaxametrar. 9.4 Information till från polis och domstolar Prop. Regeringensbedömning: Klarare regler foör finnas fbr poUsens uiformation tiUtiUsynsmyndigheten om misstänkt brottsUghet, straffbrelägganden och domar. Statskontoretsförslag: Överensstämmer i stort med regeringens bedbmning. Remissinstanserna:Fbrslaget tUlstyrks bver feg. Endast avstyrker med motiveringatt underrättelseskyldighet redan finns från domstolamas sida. SkälentiU regermgens bedömning: Det bbr tiUmätas betydelse att länsstyrelsema sägersig fä otillräckUg information om att en tiUståndshavare foUvit dömd i domstolfbr fbrseelser enUgt annan fegstiftning än yrkestrafiklagen. EnUgtLänsstyrelsen i är det mycket ovanUgt att en allmän domstolöversänder en dom som avser någon med tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. Detfafoeror enUgt förmodUgen på att domstolen inte känner tiU attvederbbrande är tiUståndshavare. Reglerbehbvs därfbr så att länsstyrelsema kan få mformation om straffbrelägganden ochdomar. Genom att dessa underrättelser frän åklagare och domare uteblir uppstårprofolem ur rättssäkerhetssynpunkt. Åtgärder mot tiUståndshavare folir i mångafeU foeroende av slumpen. AnledningentiU att tiUsynsmyndigheten inte fär vetskap om straffbrelägganden och domartorde foero på att poUsen i samfoand med forotts-undersbkning eUerfbmndersökning numera inte har en särskUd marke-ringsmto i sina rapporter somanger att brottet skett under utövande av yrkesmässig trafik. RikspoUsstyrelsenbbr därfbr återinfbra markeringen "yrkestrafik" i sinarapporter som en anvisning tiU poUsens utredare, åklagare och domstolar attuiformationsskyldighet tiU tiUståndsmyndigheten fbreUgger i dessa ärenden. EtttiUägg i 15 § yrkestrafikfbrordningen fobr därfbr infbras med innefobrd attRikspoUsstyrelsen fobr medverka tiU att tiUsynsmyndigheten kan nås avunderrättelsen. Rent praktiskt bbr detto kunna ske genom att återinfbramarkeringen "yrkestrafik" på formulären. På dessa bbr cKkså finnas ensärskUd markering om "taxifbrarlegitimation". Fbrfårandetfoör kunna medfbra att det inte folir nbdvändigt att genomföra Stotskontoretsmera långtgående fbrslag om en ofoUgatorisk, fegregleradunderrättelseskyldighet från poUsens sicfe gentemot om forott ochfbrseelser enUgt yrkestrafikfegstiftningen och mot annan lagstiftnmg som är avfoetydelse fbr tiUsyn. Det kan också hänvisas tiU regeringensfbrslag i avsnitt 9.1 om terminafetkomst fbr länsstyrelsema tUl poUsregisttetvUket mbjUggbr att på ett enkelt sätt kan få vetskap om ensbkande tUl ett ti:afiktiUstånd eUer tiU bUutiiyming är belastod eUer ej. 9.5 Uppföljning avtillståndshavares och taxiförares lämplighet Regeringensbedömning: Ändring bör vidtas i kbrkortsfbrordningen, mnebärande att registerbfedom befestningsuppgifter för kbrkortsinnehavare skaU, om innehavaren hartiUstånd fbr yrkesmässig trafik, sändas tiiU den länsstyrelse som har meddefettrafiktiUståndet. Det samma bör gälfe för den trafikansvarige om det är enjuridisk person som har trafiktiUståndet. Sådant registerbfed skaU ocksåöversändas tiU den länsstyrelse som beslutot om legitimation fbr taxifbrare. Statskontoretsförslag: Samfoearfoetning fobr ske av poUsregistret med yrkestrafikregistret. Remissinstanserna:Flertalet av dem som ytttat sig i frågan tiUstyrker, däribland mångalänsstyrelser samt Svenska Busstrafikfbrfoundet och ifrågasätter om den föresfegna sambearfoetningen är fbrenUg medskyddet för den enskUdes mtegritet. Ändamålet med informationsbehandlingen kanmte anses vara så stort att det uppväger mtegritetsintrånget. Datainspektionenhar mte något att erinra mot att - vid prövningar avyrkestrafiktiUstånd - ges samma mbjUghet att undersbka om belastningsuppgifterfbrekommer som i fråga om kbrkortstiUstånd. SkälentiU regeringens bedömning: Det finns flera gocfe exempel pä hur länsstyrelsemapå ett mformeUt sätt samverkar med poUsen, skattemyndighetema och näringensjälv i syfte att undanröja missfbrhåUanden inom den yrkesmässiga trafiken. DetgäUer inte minst i StCKkhohns län. Det uitensifierade samarbetet mellanlänsstyrelsen, skatte- och kronofogdemyndigheter samt inte minst med poUsen ären fbmtsättning fbr att man skaU kunna sanera foranschen från oseriösafbretogare. Genom ökat samarbete meUanlänsstyrelsema ckU poUsmyndighetemakan själva tiUståndsprbvnmgen underlättos. Länsstyrelserna kan fol.a. genom deni avsnitt 9.1 fbreslagna terminalåticomsten tiU poUsregistret få ett fbrbättratbeslutsunderlag fbr sina stäUningstoganden tiU ansbkningar om tiUstånd tiUyrkesmässig trafik. Av minst samma betydelseär att länsstyrelsema kan ha en kontinuerUg och systematisk tiUsyn över demsom redan har trafiktiUstånd. TiUsynen underlättos om kan fä enuppgift - en "signal" -firån poUsmyndigheten om att en granskningbehöver ske av en viss tiUståndshavares vandel. En sådan sökning skuUe påett effektivt sätt kunna ske genom den sambearbetning som Stotskontoretfbresfegit. Regeringens foedbmning är emeUertid att man bör avvakto med attgenomfbra en sådan sambearfoetning. I StäUet bör prövas de möjUgheter somfinns att fä fram belastningsuppgifter genom kbrkortsregistret. Ett sådantfbrfarande har visserUgen den nackdelen att man därigenom kan granska enbartkörkortshavare och således mte sådana tiUståndshavare som inte har kbrkort. Antaletsådana personer torde, särskUt när det gäUer taxitrafik men tiU stor del ocksåfbr gcxlstransportema, vara jämfbrelsevis fä. De är fbr-mcxlUgen inte fler änatt länsstyrelserna på annat sätt än genom kbrkortsregistret bbr kunna utfbraen effektiv tiUsyn. När det gäUer prövning avkörkort finns enUgt 83 § kbrkortsfbrordningen en skyldighet fbrRikspoUsstyrelsen att underrätto om dom, foeslut, straffbrefeggandeeUer fbreläggande av ordningsbot varigenom en kbrkortshavare gjort sig skyldigtiU brott mot fol.a.