prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — I fråga om rätt att i vissa fall sälja egendomen, att ta utfordringen ur köpeskillingen och att bortskaffa egendomen finns bestammelser ilagen (1985:982) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har hämtats.Dessa bestammelser skall tillämpas även på övriga fall som avses i förstastycket. Om förmånsrätt som följer med rätten att hålla kvaregendomen finns bestammelser i förmånsrättslagen (1970:979). 40 §Sjöpanträtt i fartyg upphör när har förflutit från det att Prop.1993/94:195 fordringen uppkom, om inte före utgången av kvarstad 7 eller utmätning, som sedermera åtföljs av exekutivförsäljning av fartyget, blivit säkerstalld. Preskriptionstiden får inteförlängas eller avbrytas men skall inte löpa medan det finns laga hinder motatt fartyget beläggs med kvarstad eller utmäts för borgenärens fordran. Vad i första stycket sägs om verkan av en säkerställdutmätning gäller också när ett fartyg skall säljas exekutivt under konkurseller enligt 1 kap. 10 § andra stycket, om försäljning har begärts och fartygethar tagits ur drift. För en fordran som är förenad med sjöpanträtt i ett fartygfår domstol besluta om kvarstad på fartyget enligt 15 kap, 1 § rättegångsbalkenäven om det inte finns risk för att motparten undandrar sig att betala skulden. 41 § Om ett fartyg säljs exekutivt i , upphörsjöpanträtt och retentionsrätt i fartyget sedan försäljningen har vunnit laga kraft och köpeskillingen har betalats, Borgenärema har rätt till betalning ur köpeskillingen iden ordning som gäller för utmätt egendom. En fordran som är förenad medsjöpanträtt får därvid bevakas till fullt belopp trots bestammelsema i 9 kap.om ansvarsbegränsning men ger inte utdelning över det belopp som högst skall betalas enligt dessa bestammelser. En exekutiv försäljning av fartyg i en främmande statskall erkännas med den verkan som anges i första stycket, om fartyget fannsinom den statens jurisdiktionsområde samt försäljningen har verkstallts ienlighet med den stetens lag och i överensstammelse med bestammelsema i 1967års intemationeUa konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek, 42 § Bestammelsema om sjöpanträtt i fartyg skallockså tillämpas på fartyg under byggnad sedan bygget sjösatts. 43 § Sjöpanträtt i inlastat gods gäller till säkerhetför 1. fordran på bärgarlön och på bidrag till gemensamthaveri eller annan kostnad som skall fördelas enligt samma gmnd (13 kap. 15 §, 14 kap. 40 § och 17 kap. 6 §), 2.fordran pågrund av att en transportör, bortfraktare eller befålhavare med stöd avbehörighet enligt denna lag har slutit avtal eller vidtagit någon annan åtgärdför lastens behov samt en lastägares fordran på ersättning för gods som såltsför någon annan lastagares räkning, och 3.entransportörs eller bortfraktares fordran på gmnd av fraktavtalet om den kangöras gällande mot den som kräver att godset skall lämnas ut. 44 §Om förmånsrätt som följer med sjöpanträtt finns bestammelser Prop.1993/94:195 i förmånsrärtslagen (1970:979). De fordringar som har tagits upp i 43 § har inbördesföreträde till betalning efter nummerordningen där. Fordringar i samma punkthar inbördes lika rätt. En fordran som avses i 1 eller 2 går dock före enfordran i samma punkt som härrör av en annan händelse och som har uppkommittidigare, 45 § Utlämnas gods som utgör säkerhet för en fordraneller säljs gods för fartygets eller lastens behov, upphör sjöpanträtten i godset. Om gods säljs exekutivt upphör sjöpanträtten i det sedanförsäljningen har vunnit laga kraft och köpeskillingen har betalats. Den som utan borgenärens tillstand har lämnat ut gods somenligt vad han insett eller bort inse utgjorde säkerhet för en fordran, svararför vad som till följd av detta inte kan ersättas ur godset. Sådan ansvarighethar även mottagaren för en fordran, för vilken han annars inte skulle svarapersonligen, om han hade kännedom om fordringen när godset lämnades ut. 46 § Sjöpanträtt i inlastat gods upphör när ett århar förflutit från det att fordringen uppkom, om inte före utgången av antingen telan väckts i laga ordning eller kvarstad eller utmätning, som sedermera åtföljs av exekutiv försäljning av godset, blivit sä kerstalld. Preskriptionstiden skall inte löpa medan det finns laga hinder mot att godset beläggs med kvarsted eller utmäts för borge närens fordran. Om en fordran har kommit under behandling av dispaschör,anses att talan om fordringen har blivit väckt. Vad i förste stycket sägs om verkan av en säkerställdutmätning gäller också när gods skall säljas exekutivt under konkurs, om försäljninghar begärts och godset har tegits om hand, förseglats eller märkts avkronofogdemyndigheten. Gemensamma bestämmelser om sjöpanträtt 47 § Om en borgenär har sjöpanträtt i flera panter,utgör varje pant säkerhet för fordringens hela belopp. Får borgenären betalt ur en pant för större del av sinfordran än som belöper på den panten efter det inbördes förhållandet mellanpantemas värden vid tiden för panträttens uppkomst, inträder pantägaren föröverskottet i den rätt borgenären hade till övriga panter. I pantagarens stalleoch med företräde framför honom inträder den borgenär, för vars fordran pantenutgjorde säkerhet särskilt, i den mån panten på gmnd av den andre borgenärenskrav inte räcker till betalning av hans fordran. 48 § Sjöpanträtt beståräven om fordringen överlåts eller tas i an- Prop. 1993/94:195 språk genom utmätning eller införsel eller på annat sätt övergår till Bilaga7 49 §Sjöp)anträtt omfattar inte ersättning som på gmnd av försäkring eller av någon annan anledning betalas ut för skada på fartyg eller last. Rätttill betalning som följer med retentionsrätt enligt 39 § får göras gällande iersättning som på gmnd av försäkring eller av någon annan anledning betalas utför skada på det fartyg eller det fartygsbygge som är föremål för retentionsrätten. 50 § Talan om betalning ur fartyg eller last för enfordran som är förenad med sjöpanträtt får väckas mot pantägaren eller befålhavaren.Vad gäller last får sådan talan dock inte väckas mot befålhavaren av fartygetsägare eller redare eller den som i egenskap av befraktare eller i annanegenskap har hand om fartygets drift i redarens stalle, 51 § När en sådan sjöpanträtt eller retentionsrätt ifartyg som avses i detta kapitel åberopas inför svensk myndighet skall svensklag tillämpas. Omen annan sjöpanträtt, retentionsrätt eller liknande rättighet i fartygåberopas, skall den prövas enligt lagen i den stat där fartyget är registrerat.Rättigheten skall dock sta tillbaka för sjöpanträtt eller retentionsrätt enligtdetta kapitel eller som överensstammer med intemationeUakonvention om sjöpanträtt och fartygshypotek. Rättigheten får i övrigt intemedföra bättre rätt än den rättighet enligt detta kapitel som den närmastmotsvarar, 52 §Bestammelsema i 51 § skaU också tillämpas på fartyg under byggnad sedan bygget sjösatts. För tiden gäller lagen i den stat där fartyget byggs, 4 kap. Om kvarstad på fartyg i internationella rättsförhållanden 1§ Bestammelsema i detta kapitel gäller kvarstad på fartyg för anspråk som iSverige eller ett annat land är eller kan bli föremål för rättegång i tvistemåleller för talan om enskilt anspråk i brottmål, Bestammelsema gäller dock intekvarstad för fordringar som avser skatter eller avgifter till stat ellerkommun, Bestammelsemagäller för fartyg som är införda i det eller ett motsvarande utländskt fartygsregister, Be stämmelsema gäller dock inte för svenska skepp, om sökanden har hemvist eller sitt huvudsakliga driftstalle i . I lagen(1938:470) med vissa bestammelser om främmande stats- Prop. 1993/94:195fartyg m,m, finns bestämmelser om att kvarstad inte får läggas på Bilaga 7vissa fartyg. Kvarstad får inte heller läggas på fartyg som ägs elleruteslutande används av svenska staten, 2 § Vad som i allmänhet gäller om kvarstad på fartyggäller också för kvarstad enligt detta kapitel, om något annat inte föreskrivs i kapitlet, 3 § Ett fartyg får beläggas med kvarstad endast för ensjöfordran. Med sjöfordran enligt detta kapitel avses ett anspråk som gmndar sig på någon av följande omstandigheter: 1,skada som harorsakats av ett fartyg genom sammanstötning eller på något annat sätt, 2,dödsfall ellerpersonskada som har orsakats av ett fartyg eller som har inträffat i sambandmed driften av ett fartyg, 3,bärgning, 4,skeppslegoavtal, 5,avtal som rörbefordran av gods med ett fartyg på gmndval av certeparti, konossement ellerliknande, 6,förlust aveller skada på gods inklusive resgods under befordran med fartyg, 7,gemensamthaveri, 8,bodmeri, 9,bogsering, 10, lotsning, 11, leverans av varor eller materiel för ett fartygsdrift eller under håll, 12, byggande, reparation ellerutmstande av ett fartyg eller kostnader för dockning, 13, lön eller annan gottgörelse tillbefålhavaren eller annan ombordanstalld på gmnd av dennes anstallning påfartyget, 14, befålhavares utlägg samt utläggsom gjorts av avsändare, befraktare eller avlastare eller agenter förfartygets eller dess ägares räkning, 15, tvist om äganderätten till ettfartyg, 16, tvist mellan delägare till ettfartyg om äganderätten eller besittningen till fartyget eller driften av ellerintäktema från detta, 17, panträtt på gmnd av inteckningeller annan på avtal gmndad panträtt i fartyg. 4 § Kvarstad får läggas på det fartyg som sjöfordranhänför sig till. Om en sjöfordran gmndar sig på någon omständighet som avses i 3 § andra stycket 1 - 14, får kvarstad i stallet läggas på ett annat fartyg som tillhör den som vid tiden för sjöfordrans uppkomst var ägare av det fartyg som sjöfordran hänför sig till. Om någon annan änfartygets ägare är ansvarig för en sjöfordran Prop. 1993/94:195 enligt andrastycket, får kvarstad i stallet läggas antingen på det Bilaga 7 fartyg somsjöfordran hänför sig till eller på ett annat fartyg som tillhör gäldenären, 5 § Ett fartyg får beläggas med kvarstad endast omfartyget i kan utmätas för sjöfordran. Avser sjöfordran någon annanförpliktelse än betalningsskyldighet, skall vad som sagts om utmätning istallet gälla annan verkstallighet än verkstallighet av kvarstad på fartyget, 6 § Kvarstad på ett fartyg får beviljas endast engång för en och samma sjöfordran. Omborgen eller någon annan säkerhet för en sjöfordran har stallts till befrielsefrån kvarstad, får kvarstad inte beviljas för samma sjöfordran. Kvarstad fårdock beviljas, om borgenären visar att den stallda säkerheten har upphört attgälla eller att det annars finns särskilda skäl för kvarstad. 7 §Ett fartyg som är belagt med kvarstad skall hindras att avgå,. Om kvarstad har beviljats för en sjöfordran som gmndar sig på sådanaomstandigheter som avses i 3 § andra stycket 15 eller 16, får domstolen dock 1. tillåtaden som har fartyget i sin besittning att mot borgen eller annan säkerhet nyttja fartyget, eller 2, bestammaom fartygets användning på andra villkor. 8 §Om kvarstad på egendom som en ombordanstalld fört ombord på ett fartyg finns bestammelser i 22 kap, 1 §, 5 kap. Om partrederi 1§ Ett partrederi föreligger om flera har kommit överens om att under deladansvarighet gemensamt driva sjöfart med ett eget fartyg. Anmälan om ettpartrederiavtal får göras hos registermyndigheten, som skall antecknaanmälningen i det register där fartyget är infört eller, om det inte ärregistrerat, genast kungöra den. Närmare föreskrifter om anmälnings- ochkungörelseförfarandet meddelas av regeringen. Förde förpliktelser som uppkommer för partrederiet efter det att rederiavtalet har anmälts till registermyndigheten svarar varje redare endast i förhållande till sin andel i fartyget om han inte har åtagit sig större ansvarighet. För tidigare uppkomna rederiförpliktelser svarar redarna solidariskt, I fråga om betalningsansvar för vatten- 152 föroreningsavgift enligt 8kap, lagen (1980:424) om åtgärder mot Prop. 1993/94:195 vattenföroreningfrån fartyg gäller 8 kap, 2 § andra stycket nämnda Bilaga 7 lag, I fråga ombetalningsansvar enligt lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamngäller 5 § andra stycket andra meningen den lagen, Ifråga om redamas inbördes rättigheter och skyldigheter gäller bestammelsema i 2- 18 §§ i den mån något annat inte har avtalats, 2 § För ett partrederi får en huvudredare väljas.Till huvudredare får utses en här i landet bosatt svensk, dansk, finsk ellernorsk medborgare eller en svensk juridisk person. 3 § Huvudredaren är behörig att på samtliga redaresvägnar företa de rättshandlingar som rederirörelsen vanligen medför, att väckaoch föra talan i saker som rör rederiet samt att i övrigt företräda redarnainför domstolar och andra myndigheter i sådana saker. Huvudredaren får inteutan medredamas samtycke överlåta fartyget eller upplåta panträtt i det ellerbortfrakta det för än . Omen huvudredare inte är vald, kan vilken som helst av redama sökas att svaraäven för de övriga i saker som rör rederiet. 4 § Huvudredaren skall på lämpligt sätt hålla redamaunderrättade om rederiets verksamhet. Han skall rådgöra med dem i alla viktigaangelägenheter. 5 § Beslut i partrederiets angelägenheter fattas vidallmänt sammanträde, till vilket var och en av redarna har kallats minst envecka i förväg genom rekommenderat brev eller telegram eller telexmeddelandeunder sin senast kända adress. Kallelsen skall innehålla upplysning om vad somskall behandlas på sammanträdet. Allmäntsammanträde krävs inte för ett beslut som samtliga redare biträder eller som ärså brådskande att det inte kan anstå till dess ett sådant sammanträde kanhållas. 6 § På en redares begäran skall protokoll föras övervad som förekommer av vikt vid ett allmänt sammanträde. En redare som haruteblivit från ett allmänt sammanträde eller av någon annan anledning inte hardeltagit i ett beslut, skall underrättas om vad som beslutats. 7 § Vid omröstning räknas varje redares röstetalefter hans andel i fartyget. Om något annat inte följer av tredje stycket,gäller som beslut den mening som har fått det högste röstetelet. Vid lika röstetalgäller den mening som huvudredaren biträder. Val av huvudredare skall dockavgöras genom lottning, om flera fått lika röstetal. Ettbeslut vid allmänt sammanträde är bindande för en redare som har uteblivit från sammanträdet, 153 Ettbeslut som har fattats i en annan ordning än vid ett allmänt Prop.1993/94:195 sammanträde eller som innebär att rederiet skall upplösas gäller Bilaga 7 endast om det biträds av redare som tillsammans äger mer än hälften ifartyget. Ett beslut som strider mot rederiavtalet eller på något annat sättmot rederiets ändamål och som inte avser rederiets upplösning gäller endast omsamtliga redare är eniga, 8§ Huvudredarenkan när som helst skiljas från sitt uppdrag genom ett beslut enligt 5 och 7 §§,En huvudredare som själv äger minst hälften i fartyget kan på en medredarestalan av domstol skiljas från uppdraget, om det finns giltig anledning, 9§ Huvudredarensvarar för att rederiets bokföring fullgörs enligt lag och andra författningar.Han skall inför redama redovisa sin förvaltning av rederiets angelägenheter.Redovisningen skall avse kalenderår och avges efter åretsutgång. Redovisningen skall avges skriftligen till varje redare. Förgranskning av redovisningen har redare rätt att ta del av rederiets räkenskapshandlingar. Om en redare vill klandra redovisningen, skall han väckatalan vid domstol från det att han fått del av den. En redaresom försummar detta har förlorat sin rätt tiU , om inte huvudredarenhar förfarit svikligt, 10§ Varje redareskall bidra till utgifterna för rederiets verksamhet i förhållande till sinandel i fartyget. Om en redare trots uppmaning inte betalar sitt bidrag tillbeslutad utgift och huvudredaren eller en annan redare lägger ut beloppet,skall den betalningsskyldige redaren betala ränte på det förskotteradebeloppet enligt 6 § räntelagen (1975:635), 11§ Vinst ochförlust av rederiets verksamhet fördelas mellan redama i förhållande till derasandelar. Ett överskott som inte behövs för rederiets utgifter skall delas ut. Den som enligt 10 § förskotterat bidrag för en annan harrätt att i avräkning på sin fordran lyfta utdelning som belöper på dennesandel, 12 § Om en andel i fartyget övergår till någon annan,skall förvär varen eller hans fångesman genast underrätta huvudredaren och övriga redare om detta. Om en redare har blivit medborgare i en främmande stet,skall han genast underrätta huvudredaren och övriga redare om detta. 13 § En redare har rätt att lösa till sig en andel ifartyget som på något annat sätt än genom förvärv vid en exekutiv försäljning eller offentlig auktion har övergått till någon annan än enmedredare, 154 Lösningsrättengäller dock inte mot en medredares make, avkomling Prop. 1993/94:195 elleravkomlings make. En redare som vill utöva sin lösningsrätt Bilaga 7 skallmeddela förvärvaren detta inom en månad från det att han underrättades omförvärvet. Försummas detta är lösningsrätten förfallen. Om flera redare gör sin lösningsrätt gällande, skall denutövas i förhållande till deras andelar. Lösensumman skall motsvara den övergångna andelens ftillavärde. 14 § En redare, vars andel i fartyget har övergåtttill någon annan, blir inte fri från ansvarighet mot de övriga redama för de förpliktel ser som han hade vid övergången. Inte heller blir han fri från an svarighet mot dem för därefter uppkommande rederiförpliktelser förrän huvudredaren eller samtliga redare har underrättats om över gången. Förvärvaren av andelen inträder i förhållande till deövriga redarna genast i en redares alla rättigheter och skyldigheter. Han ärpå samma sätt som sin fångesman bunden av de beslut som har träffats och deåtgärder som vidtagits före övergången. De övriga redama får från hansutdelning räkna av en sådan fordran på bidrag till rederiets verksamhet somgäller mot fångesmannen. Den nye redaren svarar i förhållande till tredje manendast för de rederiförpliktelser som uppkommer efter andelsövergången. Innaninskrivning har sökts för förvärvet eller anmälan har gjorts om detta svararäven hans fångesman för sådana rederiförpliktelser i förhållande till tredjeman som varken kände till eller borde ha känt till andelsövergången, 15 § Om inte annat följer av 16 §, skall rederietupplösas sex måna der efter det att en redare begärt det hos medredama. På begäran av en redare skall rederiet upplösasom 1. fartyget utan redarens åtgärd eller samtycke harupphört att vara svenskt och lösningsrätt inte kan utövas enligt 13 §, 2.huvudredarenhar skilts från sitt uppdrag av domstol, 3.en medredareinte kan fullgöra sina förpliktelser som redare, eller 4.rederietförvaltas på ett sådant sätt att redarens rätt kränks. 16 § En redare har rätt att lösa ut en medredare somenligt 15 § första stycket har begärt att rederiet skall upplösas eller till vilken en upplösningsgmnd enligt 15 § andra stycket hänför sig. Den som vill utöva sin utlösningsrätt skall meddela medredaren detta inom en månad från det att han fått del av dennes begäran om upplösning enligt 15 § första stycket eller han fått kännedom om att en upplös ningsgmnd enligt samma paragraf andra stycket hade inträtt. För summas detta är utlösningsrätten förfallen. Bestämmelsema i 13 § andraoch tredje styckena skall också tUl- Prop. 1993/94:195 lämpas. 17 §Vid upplösning av ett partrederi skall fartyget säljas. Omredama inte enas om försäljningsorten, bestams den av en god man som utsesenligt lagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. Enas de inte om sättet förförsäljningen, skall denna ske på offentlig auktion. Därvid skall lagen omsamäganderätt tillämpas, om försäljningen skall ske i . Närlagen om samäganderätt tillämpas skall tingsrätten i fartygets hemort vara lagadomstol. 18 §Den som har en större andel i fartyget än hälften har rätt att träda in som fartygets befålhavare, om han är behörig till det. Ärden som har större andel i fartyget än hälften befålhavare, skall rätten på enannan delägares talan skilja honom från befattningen, om det finns giltiganledning. 6 kap. Om befälhavare 1 §Befålhavaren skall innan en resa påbörjas se till att fartyget är sjövärdigt enligt 1 kap. 9 §. Underresan skall befålhavaren vaka över att fartyget hålls i sjövärdigt skick eftervad som sagts. Omfel eller brist i sjövärdigheten inte kan avhjälpas genast, skall befålhavarenomedelbart underrätta redaren eller den som i redarens stalle har befattningmed fartyget. 2 §Befålhavaren skall se till att fartyget framförs och handhas på ett sätt som är förenligt med gott sjömanskap. Hanskall känna till de påbud och föreskrifter om sjöfarten som gäller för defarvatten som fartyget skall trafikera och på de orter som det skall anlöpa. 3 §Om ett fartyg prejas av en behörig civil eller militär myndighet, är befålhavaren skyldig att lyda prejningen. Om det efter prejning eller annars begärs av en behörig myndighet, är befålhavaren också skyldig att låta fartyget visiteras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestammer meddelar närmare föreskrifter om prej ning och visitering. 4§ Befålhavaren är ansvarig för att föreskrivna dagböcker förs på fartyget.Bestämmelser om dagböcker finns i 18 kap. Befålhavarenär skyldig att på fartyget medföra andra skeppshandlingar och ett exemplar avdenna lag enligt föreskrifter som med- delas avregeringen eUer, efter regeringens bemyndigande. 1993/94:195 verket. 5 § Befålhavaren skall se till att lastning och lossningsker och att resan utförs med tillbörlig skyndsamhet. Innan befålhavaren påbörjar bärgning av ett fartyg ellerav gods, skall han noga överväga om detta är förenligt med hans skyldighetermot dem vilkas intressen han skall bevaka. 6 § Om fartyget råkar i sjönöd, är befålhavaren skyldigatt göra allt som står i hans makt för att rädda de ombordvarande och bevara fartyget och lasten. Han skall, om det är möjligt, se till att dagböck er och andra skeppshandlingar förs i säkerhet samt vidta åtgärder för bärgning av fartyg och gods. Så länge som det finns rimlig utsikt att fartyget kan räddas får befålhavaren inte överge det utan att hans liv är i allvarlig fara. Anträffar befålhavaren någon i sjönöd är han skyldig attlämna all hjälp som är möjlig och behövlig för att rädda den nödstallde, om detkan ske utan allvarlig fara för det egna fartyget eller de ombordvarande. Ombefålhavaren i annat fall får kännedom om att någon är i sjönöd eller om hanfår kännedom om någon fara som hotar sjötrafiken, är han under defömtsättningar som angetts skyldig att vidta åtgärder för att rädda dennödstallde eller avvärja faran i enlighet med de föreskrifter som regeringenmeddelat för sådana fall. 7 § Om befålhavaren är frånvarande eller har förfall,beslutar den främste av de närvarande styrmännen om saker som inte tål upp skov. Lämnar befålhavaren fartyget skall han underrätta denfrämste av de närvarande styrmännen eller, om någon styrman inte är närvarande,någon annan av besättningen och ge de anvisningar som behövs. När fartyget inteligger förtöjt i hamn eller på en säker ankarplats får befålhavaren inte lämnafartyget utan att det är nödvändigt. Om fara hotar, får han inte vara bortafrån fartyget. Avlider befålhavaren eller blir han på gmnd av sjukdomeller någon annan tvingande anledning ur stand att föra fartyget eller övergerhan tjänsten, träder den främste av styrmännen i hans stalle till dess en nybefålhavare har utsetts. I dessa fall skall redaren genast underrättas. 8 § Befålhavaren är behörig att på redarens vägnar 1. företa rättshandlingar som avser bevarandet avfartyget eller utförandet av resan, 2.träffa avtalom att på resan ta med gods och, på ett fartyg som är avsett för det,passagerare, samt 3.väcka talan imål som rör fartyget och föra denna talan. Medel försådana ändamål som avses i första stycket får befål- Prop. 1993/94:195havaren vid behov skaffa genom lån eller genom att pantsätta eller Bilaga 7sälja av redarens gods eller, i nödfall, av lasten. Om rättshandlingen inte varnödvändig är den ändå bindande om tredje man var i god tro.