prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Länder somredan har genomfört långtgående minskningar av användningen av fossUa bränsleneUer av andra orsaker tiUgodoser sitt energibehov huvudsakUgen utanfossUbränslen uppvisar ofta jämförelsevis höga marginalkostaader för attytterUgare minska koldioxidutsläppen. Länder med stor andel olja eUer kol i sinenergiförsörjning eUer meffektiv energianvändning har däremot ofte småkostaader för en minskning av utsläppen från en ofte hög nivå. Isamband med om mUjö och utveckling i de laneiro i juni 1992undertecknades en ramkonvention om klimatförändringar. Konventionen mnebär attde mdustriaUserade ländema som ett förste steg åtar sig att tiU försökastebUisera utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. EnUgtklimaticonventionen skaU åtegandena mot klimatförändringar kurma vidtes gemensamtav konventionens parter. Den förste partskonferensen skaU utarbete kriterierför gemensamt genomförande, s.k. joint unplementetion. Möjligheten tiUgemensamt genomförande har tegits m klimatkonventionen för att möto kravet påkostaadseffektivitet. Detto innebär att konventionens parter inte ser någon motsättning meUan nationeUa ansttängningar och t.ex. regionalt samordnademsatser för att nunska globala mUjöproblem. Utsläppen av koldioxid från fossUbränsleanvändninghar i BU. 13 minskat med . Förklaringen till detto är främst att oljekonsumtioni stort halverats bl.a. genom energieffektivisering. Kostaaden att begränsa utsläppen av koldioxidvarierar starkt såväl meUan sektorer som länder. Energisystemen i ärtiU baserade på fossUa bränslen. De karakteriseras av stora mUjömässigabrister och låg energieffektivitet. Liknande förhållanden råder i Östeuropa.Koldioxidutsläppen frim energisektom per capito i var mer ändubbelt så höga som i . Marginalkostaadema för att minskakoldioxidutsläppen i är höga medan de i flera av våra grannländer och iutvecklingsländema är låga. innebär att det är isamhäUsekonomiskt merlönsamt för att göra insatser där kostaadema är lägst. Det svenskanäringsUvet har mom området stora kunskaper som skuUe kunna föras över i formav anläggningar och system. kan sådana svenslca insatser iutiandet, s.k. joint implementetion, tiU del räknas som svenska insatser. Kommittén om intemationeUt mUjösamarbete (M1993:34) har regeringens uppdrag att läinna förslag tiU hur kansamarbete med andra länder för att uppfyUa åtoganden i intemationeUakonventioner. Kommittén skaU kartiägga och jämföra kostaader för att minskautsläpp av koldioxid och andra föroreningar från och andra europeiskaländer. Vidare skaU uttedaren belysa hur avtal meUan länder kan formuleras ochhur utsläppsminskningar skall räknas respektive land tiU godo. Uttedaren börpresentera altemativ tiU att finansiera åtgärder i andra länder. Resultotet avarbetet skaU vara klart i aprU 1994. anvisade 45 nuljoner kronor påtiUäggsbudget för /93 (prop. 1992/93:99, bet. l992/93:JoUll,rskr. 1992/93:138) för att stödja ett mUjöanpassat energisystem i BaltUmm.Våren 1993 beslutode (prop. 1992/93: 179 bU.4, bet. 1992/93:JoU 19,rskr. 1992/93:361) om ett program med syfte att bidra främst tiUenergieffektivisering.såtgärder och ökat utayttjande av fömybara energislag iBaltUcum och . Även insatser i utvecklingsländerna kan finansierasmom ramen för programmet. Insatsema skaU pågå under en längre: tid. /94 anvisades 95 mUjoner kronor. Stödet administteras av NUTEK.Stödet ges i huvudsak som lån tiil företog i mottegarlandet som driveranläggning som producerar, överför eUer använder energi. Projekt som kan fömtsesge multipUkatoreffekter prioriteras. UpphandUngen av leverantörer tiUanläggningarna sker i konkurtens och genomförs av den lokala be-sfeUaren menmed bistånd från . Svensk mdustri har en stor kompefens inom detto områdeoch har stora möjUgheter att spela en aktiv roU i detto sammanhang. En effektivisering och mUjöanpassning avenergisystemen i syfte att minska koldioxidutsläppen i , och utvecklingsländema kräver mycket stora invesferingiir. TiUräckUga ekonomiska resurser saknas mom dessa stoter. Även om investeringar i åtgärder för att ersätto 108 oljasom bränsle är mycket lönsamma, kräver de investeringskapital. pågående svenskastödmsatsema bör därför, enUgt regeringens mening, Prop. 1993/94:100 fortsätta. Programmet bör fortsatte med samma inriktning. Enjustering bör dock göras av anslaget. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 9.Åtgärder för energieffek-tiviseringar m.m. i bl.a. BaltUcum och . Affärsverketsvenska kraftnät () driver och förvaltar sedan den I januari1992 det svenska storkraftnätet för el, inklusive de stotiigt ägdautiandsförbindelsema (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91 :NU38, rskr. 1990/91:318). EnUgt mstiiiktionen för Svenska krafttiät (SFS1991:2013) har verket tiU uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalte, drivaoch utveckla ett kostaadseffektivt, driftsäkert och mUjöanpassat kraftöverföringssystem,sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutaatiU kraftöverföringssystemet. Verket skaU därvid bl.a. främja konkurrens momelöverföringsområdet, firämja forskning, utveckling och demonsttation av nyteknik av betydelse för verksamheten samt svara för den operativaberedskapsplaneringen inom sitt verksamhetsområde under kris- ochkrigsförhåUanden. AvsUcten är att skaU bedriva smverksamhet på ett sådant sätt att det bidrar tiU att öka konkurrensen på helaelmarknaden. beslutede i enUghet medregeringens förslag (prop. 1991/92:133, bet. I99l/92:NU30, rskr. 1991/92:322)om vissa ytterUgare riktlinjer för Svenska kraftnäts verksamhet. Bl.a. angavsatt har tUl uppgift att ansvara för driften av storkraftnätet,den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripandedriftsäkerhet. Steten är genom delägare med 25%av aktiema i () som är ettforskningsbolag för starksttöm där övriga delägare är ABB och VattenfaUAB av aktiema. Vidare förvaltar verket för steten av aktiema i ettbranschforskningsorgan, Svenska Elföretegens Forsknings- ochUtvecklingsaktiebolag (), som har tiU uppgift att samordna ocheffektivisera branschens forsknings- och utvecklingsinsatser. Övriga delägarei är, med en Qärdedel vardera. Den ekononuska stymingen av skergenom att regeringen faststäUer ett avkastningskrav och ett soUditetsmål för verket. Avkastningskravet har fastsfäUts tiU på justerat eget kapital efter skatt och soUditetsmålet tiU . Verkets drift och investeringar skaU finansieras genom inkomster från verksamheten och genom upplåning direkt från . Investeringama belastar således inte 109 Den del av storkraftnätet, exklusiveutiandsförbmdelsema, som Ugger Prop. 1993/94:100 söder om kaUasstamnätet. Avgifter och villkor för BU. 13 utayttjande av stamnätet hartidigare reglerats genom det s.k. stamnätsavtalet. Det tecknades avStotens vattenfaUsverk och de övriga kraftföretog - ttansitörerna - somutayttjade stamnätet. Sedan övertogit storkiraftnätet har istäUet verksaniheten på stamnätet reglerats genom det s.k. kraftnätsavfalet,som i huvudsak baseras på stamnätsavtalets regler. Genom kraflnätsavtaletstillkomst justerades dock vissa villkor varigenom tiUttäde för nya aktörer påstorkraftnätet underlättodes. Regeringen avser att lämna förslag tiUriksdagen om ändrad eUagstiftning i syfte att öka konkurrensen och effektiviteteninom elsektom. Mot den bakgmnden har regeringen bl.a. tiUkaUat en särskUdförhandlare med uppgift att för stoten överlägga med ttansitörerna omstamnätsavfalet. har avslagit en ansökanfrån kraftföretogen om ett s.k. icke-mgripandebesked enUgt 20 § konkurtenslagen(1993:20) avs&:nde stamnätsavtalet. Som gmnd för beslutet anger verket attavtalet begränsar konkurrensen på stamnätet. Regeringens avsUct är att ett nytt avgiftssystemsom är helt anpassat tiU en öppen elmarknad skaU införas senast då ändradeUagstiftning ttäder i Icraft. Detto planeras ske . På regeringens uppdrag har uttettfömtsättningama för att i samband med en elmarlcnadsreform mföra en börs förhandel med el. Handelsplats för el, överlämnadestUl regeringen i juU 1993. I mgår bl.a. det s.k.eltransiteringsdttektivet (EG-dUektiv nr 90/547/EEC) som avser att underlättegränsöverskridande elhandel mom EG/EFTA-området. I en bilaga tiU detto dUektivskaU anges vUka nätansvariga enheter som i respektive land skaU ha debefogenheter och skyldigheter som anges i direktivet. För har Svenskakraftnät angivits som sådan ansvarig enhet. Svenslcakraftaät bidrar, tiUsammans med andra företog och organisationer mom elsektom,tiJl finansieringen av de forskningsprogram som bedrivs om eventaellahälsorisker i samband med magnetfält, bl.a. från kraftledningar. Redanframkomna forskningsresultot ger anledning tUl satsningar på att minskamagnetfälten kring kraftledningar vid bebyggelse. Investeringar underperioden - 1996 Svenskakraftnäts mvesteringar avser dels storkraftnätet, dels visstelekommunikation. Investeringamai storkraftnätet avser både åtgärder för att bibehåUa en hög driftsäkerhet ibefintUga ledningar och åtgärder för att öka kapaciteten i systemet. Följandette större projekt, överstigande 100 mUjoner kronor vardera, skaU enUgt planemainledas under tteårspericxlen. - En ny 400 kV-ledning Horted-Breared på VäsUmstenför att förstärka Prop. 1993/94:100 överföringskapaciteten tUl södraSverige. - InstaUation av teknisk utmstning för att kunna höjaöverföringskapaciteten från Nortland tiU MeUansverige i befintUga ledningar. - En ny ledning meUan och . Investeringama i telekommunikation avser dels dettelekommunikationsnät som erfordras för drift och skötsel av storkraftnätet,konttoUsys-temverksamheten, dels fortsatt instaUation av s.k. optokablar istorkraftnätet. En omfattande modemisering av konttoUsystemets anläggningar,Driftcfefanät 90, pågår. Optokablamas telekapacitet säljs främst tiU ttedjepart. planeras investeringar för sammanlagt505 mUjoner kronor. För pericxlen 1994 - 1996 planeras investeringar försammanlagt I 594 mUjoner kronor. Verkets försfeg tiU investerings- ochfinansieringsplan samt behov av riksgäldslån för mvesteringar sammanfettos inedansfeende tobeU. TabeU.Svenska kraftnäts investeringar, m.m., åren 1993 - 1996. 1993 1994 1995 1996 Investeringar, fotalt Egenfinansiering Upplåningsbehov SamtUgamvesteringar 1994 - 1996 fecks således genom egen finansiering. Dämtöver fecksgenom egen finansiering även amorteringar enUgt plan av tidigare riksgäldslån,500 mUjoner kronor, vilket innebär att räntekostaadema minskar under pericxlen. Svenskakraftnäts förslag tiU investerings- och finansieringsplan är delvis enfortsättning på den långsUctiga investeringsplanering som gäUde förstorkraftnätet redan under Stotens vattenfaUsverks förvaltning. Det beror påatt mvesteringama tiU stor del avser en fömyelse av ett väl utvecklat sysfemdär överföringsbehoven ökar endast långsamt. En fortiöpande stmktarförändringgenomförs för att anpassa systemet tiU dagens krav och fömtsättningar. Storainvesteringar görs för att höja överföringskapaciteten dels tiU ,dels firån Nortland tiU MeUansverige. Vidare planeras en ökning avöverföringskapaciteten meUan och . De i investeringsplanenupptogna beloppen har i enUghet med verkets mUande tteårsplanering beräknatskalenderårsvis. Ompericxliserade tiU /95 blir de planeradeinvesteringama sammanlagt ca 527 Det finnsinte något behov av nyupplånmg i RUcs- Prop. 1993/94:100 gäldskontoret förinvesteringsändamål under /95. 13 bör dock, liksomtidigare, få to upp riksgäldslån för rörUg kredit inom en ram av 100 mUjonerkronor. Den redovisade investerings- ochfinansieringsplanen för för tteårsperioden - 1996 börgcxlkännas som en ram för verksaniheten. För /95 bör ramen för regeringensbemyndigande att teckna borgen för bolag i vUka förvalfarstotens aktier vara samma som den nuvarande ramen, 175 mUjoner kronor. LUcasåbör ramen för regeringens bemyndigande att besluto i firågor om förvärv avaktier eUer bUdande av bolz inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde varaoförändrad, 135 nuljoner kronor. har numera rätt att självtbesluto om förvärv av aktier om högst 10 mUjoner kronor och om avvyttring avaktier som verket har förvärvat. Det är angeläget att fortsätteratt nära följa forskningen kring magnetfältens eventaeUa hälsorisker samtutvecklar och tiUämpar tekniska lösningar som minskar magnetfälten kring kraftledningar. 3 Förslag till riksdagsbeslut 1.gcxlkänner vad regeringen förordat ominriktningen av stöd tUl investeringar i vindkraftverk (avsnitt 1.3.2), 2.godkänner vad regeringen förordat omuiriktaingen av stöd tUl mvesteringar i solvärmeanläggningar (avsmtt 1.3.2), 3.godkänner vad regeringen förordat omanvändning av anslaget E 7. Insatser för ny energiteknik för intemationeUtenergisamarbete (avsmtt 1.3.2), 4.godkänner den föreslagna investerings-och finansieringsplanen för som en ram förperioden - 1996 (avsnitt 2), 5.godkänner att svenskakraftnät som en ram för rörUg kredit under /95 får upptorUcsgäldslån om högst (avsnitt 2), 6.bemyndigar regeringen att /95 teckna borgen tiU bolag i viUca svenskakraftnät förvaltar stotens aktier intill ett sammanlagt belopp om 175 CXX) 000kr (avsnitt 2), 7.bemyndigar regeringen att /95 besluto i frågor som rör förvärv av aktier eUer bUdande avbofeg inom svenska kraftaäts verksamhetsområde inom en ram av (avsnitt 2). E 1.Drift av beredskapslager Prop. Istotsbudgeten för innevarande budgetår har under denna mbrik togits upp ettförslagsanslag på . Frågan om den stotUga beredskapslagringen av oljaför krigs- och neuttaUtefssitaationer bereds inomregeringskansUet. Regeringen avser att i en särskUd proposition våren 1994redovisa förslag i frågan. I avvaktan på en sådan proposition bör ansfegetföras upp med oförändrat belopp. iavvaktan på särskUd proposition i ämnet, tiU Drift av beredskapslager /95 beräknar ett förslagsanslag på . Beredskapslagring och industriella åtgärder 1992/93 Utgift 5 960 187 Reservation 23 587 792 1993/94 Ansfeg 10 054 000 1994/95 Förslag 9 154 000 Anslaget diponeras för investeringar i produkteroch anläggningar, för industrieUa åtgärder samt för ätgärder för attvidmakthåUa och vidareutveckla handlingsberedskapen. Anslaget ingår i denekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civUa del. begär 10mUjoner kronor under anslaget för beredskapsplanering och för stöd tiUindustrieUa åtgärder i syfte att stärka försörjningssäkerheten med inhemskaaltemativ. Demedel som begärs av överensstämmer med programplanen för det civUaförsvaret. Behov av medel från anslaget beräknas enUgt planen inte uppkomma förmvesteringar i prcxlukter och anläggningar . Påanslaget fanns vid ingången av innevarande budgetår en betydande reservation.Med hänsyn härtUl bör anslaget för nästo budgetår kunna minskas i förhåUandetiU programplanen. Regeringen avser att i de kommande anvisningama förprogramplaner för myndigheter inom totalförsvaret för perioden /96 -1999/2000 föreskriva att myndighetema i sina överväganden om fördelning av denekonomiska plane- 8 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 ringsramen skaU to ökadhänsyn tiU förekomsten av reservationer. Regeringen beräknar anslaget för nästo budgetårtill efter Bil. 13 pris- och löneomräkning. tiUBeredskapslagring och Industriella åtgärder för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensinm.m. Istotsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrik togits uppett förslagsanslag på I . Frågan om den stotiiga beredskapslagringen av oljaför krigs- och neuttaUtefssitaationer bereds inomregeringskansUet. Regeringen avser att i en särskUd proposition våren 1994redovisa förslag i frågan. I avvaktan på en sådan proposition bör anslagetföras upp med oförändrat belopp. iavvaktan på särskUd proposition i ämnet tiU, Särskilda kostnader för lagring avolja, motorbensin m.m. för /95 beräknar ett förslagsanslag pä I000 kr. Åtgärder inom delfunktionen Elkraft 1992/93 Utgift 18 856 985 Reservation 105 849 037 1993/94 Anslag 63 946 OCO 1994/95 Förslag 58 258 000 Anslaget disponeras för beredskapsätgärder påelområdet. Bl.a. lämnas bidrag till investeringar för att minska känsUghetenför störningar i produktions-, överförings- och distributionssystemen. Anslagetingår i den ekonomiska planeringsramen för totalförsvarets civUa del. NUTEKbegär 64 nuljoner kronor under anslaget. Fömtom för bidrag tiUberedskapsinvesteringar i elsystemet avser att använda medlen förUtbUdning av vapenfria tjänstepliktiga. Regeringens överväganden Prop. Demedel som begärs av överensstämmer med programplanen för det civifeförsvaret. Uttedningen för översyn av lagstiftningen påelområdet m.m. (EUagstiftningsuttedningen) har genom tlUäggsdUekttv (dir.1993:93) fått i uppdrag att överväga vUka principer som i fortsättningen skaUgäUa för beredskapsverksamheten på elförsöijningens område. Därvid skaU bl.a.prövas om de nuvarande stotUga åtgärdema på området kan avlösas med ett mergenereUt krav på elsystemets funktion i kris- och krigssitaationer. UttedningenskaU redovisa resultotet av sitt arbete . /89 har regeringen haftriksdagens bemyndigande att mom vissa ramar låto stoten to på sig ekonomiskaförpliktelser i samband med planering av sådana beredskapsåtgärder tiU vilkabidrag kan lämnas från dette anslag. Bemyndigandet har avsett en mUande femårigplaneringspericxl. Det senast lämnade bemyndigandet avser pericxlen /98. Med hänsyn tiU den pågående översynen genomEUagstiftningsuttedningen avser regeringen mte att nu begära en förlängning avbemyndigandet. På anslaget fanns vid ingången av innevarandebudgetår en betydande reservation. Med hänsyn härtiU bör anslaget för nästebudgetår kurma minskas i förhåUande tiU programplanen. Såvitt gäUer frågan omreservationer pä tofalförsvarsanslagen i allmänhet hänvisar regeringen tiJl vadsom har anförts under anslaget E 2. Beredskapslagring och industrieUaåtgärder. Regeringen beräknar anslaget för näsfe budgetår tiU58 efter pris- och löneomräkning. tiUÅtgärder inom delfttnktionen EUcraft för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet Anslagetdisponeras för utgifter för förluster i samband med lånegarantier som harlämnats enUgt förordningen (1981:717) om stetUg garanti för utvinning m.m. avolja, natargas eUer kol, förordningen (1983:1107) om stotiigt stöd för attersätta olja, m.m. samt förordningen (1988:805) om StotUgt stöd urenergiteknikfonden, m.m. Anslagetomfattade t.o.m. /94 även förluster i samband Prop.1993/94:100 med lånegarantier som har lämnats enUgt förordningen (1986:191)om BU. 13 StotUgt stöd för utveckling och mttcxiuktion av ny energiteknik,m.m. Denna förordning har upphört att gäUa och inga utesfeende garantier finnsinom programmet. LånegarantierenUgt förordningen (1988:805) om stetUgt stöd ur energiteknikfonden, m.m. fårlämnas intiU ett sammanlagt belopp av 300 mUjoner kronor,inräknat lämnade garantier inom programmet för utveckling och inttcxluktion avny energiteknik samt minskat med ett belopp som motsvararar infriade garantieri systemet under föregående år (prop. 1987/88:90, bet. 1987/88 :NU40, rskr.1987/88:375). uppgick summan av utesfeende garantier eiiUgtförordningen (1988:805) om stetUgt stöd ur energiteknikfonden tUl ca 3,2mUjoner kronor. Förordningen (1983:1107) om stetUgt stöd för attersatte olja, m.m. har upphört att gäUa. var summan avutesfeende garantier mom oljeersättningsprogrammet ca 130,7 mUjoner kronor. StäUda garantier enUgt förordningen (1981:717) omstetUga garantier för utvmning m.m, av olja, natargas eUer kol har avvecklatssuccessivt och avser numera enbart verksamhet inom natargasområdef, huvudsakUgenför AB:s lån. Dessa garantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72).Garantiramen uppgår tiU I 000 mUjoner kronor (prop. 1991/92:100 bU. 13, bet.199l/92:NU25, rskr. 1991/92:271). uppgick summan av utesfeendegarantier tiU ca 557 mUjoner kronor. Det har inte uppkomrmt några förluster tiU följd avmfriade garantier mom något av de nämnda programmen under /93.Det Ugger i sakens natar att förluster kan komma att uppsfe under följandebudgetår. Anslaget bör därför föras upp med ett formeUt belopp på I . tiUTäckande av förluster i anledning av statUga garantier inom energiområdet /95 anvisar ett förslagsanslag på I . Vissa åtgärder for effektivare användning av energi Prop. 1992/93 Utgift 46 725 747 Reservation 377 702 381 '*- 1993/94 Anslag 100 000 000 1994/95 Försfeg 100 000 000 Ansfeget disponeras för utgifter för stöd enUgtförordningen (1988:806) om stetUgt stöd tiU utveckling, teknikupphandling ochinttoduktion av energieffektiv teknik. Stöd kan lämnas i form av bidrag eUerlän. TeknUmpphandUngsstödet tiUkom (prop. 1987/88:90, bet.1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375). Det urspmngUga stödet avsåg teknikupphandUngav eleffektiva och elersättande produkter, processer och system. 1991 årsenergipoUtiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373)innebar att stödet utvidgades tiU att omfatte aU energieffektiv teknik. Dettestödsystem infördes den I juU 1991 och avsåg urspmngligen en femårspericxl.Riksdagen har sedan beslutet om en förlängning av programmet med , dvs.t.o.m. /98, inom en oförändrad anslagsram på 750 mUjoner kronor(prop. 1992/93:100 bU. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). fårinom denna ram fritt fördela sina åteganden över sjuårspericxlen. Regeringenhar i avsnitt 1.3.2 under dette Uttera redovisat sina överväganden om deeneiigipoUtiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet.Programmet för effektivare energianvändning bör fortsatte t.o.m. budgetåret1997/98 med nuvarande inriktning inom en oförändrad anslagsram förteknikupphandlingsstödet på 750 mUjoner kronor. För /95 bör anvisasICX) mUjoner kronor. tiUVissa åtgärder för effektivare användning av energi för /95anvisar ett reservationsanslag på . Insatser för ny energiteknik 1992/93 Utgift 136 622 541 Reservation 98 471 459 1993/94Anslag 237 000 000 1994/95 Förslag 172 000 000 Anslaget disponeras för utgifter för stöd erUigt förordningen (1991:1099) om bidrag tiU vissa investeringar inom energiområdet, m.m. 117 9 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 Rättelse: S.119 rad 17 Står: 140 Rättat till: 115 Vidare förs från anslagetmedel tiU Energiteknikfonden. Föreskrifter för Prop. 1993/94:100användningen av medel ur Energiteknikfonden har meddelats i Bil. 13 förordningen (1988:805) om stetUgt stöd ur energiteknikfonden, m.m. EnUgt energipoUtiska beslut (prop.1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373) skaU mvesteringsbidraglämnas för kraftvärmeproduktion med biobränslen, vindkraftverk och solvärmeanläggningar.Dette stödsystem mfördes den 1 juU 1991 och skaU gäUa under en femårspericxl.Stödet tiU kraftvärmeproduktion med biobränslen gäUer dock under ensexårsperiod (prop. 1992/93:100 bU. 10, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362).Medelsramen för stödet tiU kraftvärmeprcxluktton med biobriinslen är 1 000mUjoner kronor. Fr.o.m. /93 anvisas medel för stödet tiUkraftvärmeproduktion med biobränslen under nionde huvudtiteln. Medelsramama förstöden tiU investeringar i vindkraftverk och solvärmeanläggningar harredovisats i avsnitt 1.3 under dette Uttera. Medel anvisas i form av årUgaanslag. Anslagspostema behandlas som särskUda reservationsanslag och anvisadesför /94 enUgt följande. För bidrag tiU investeringar i vindkraftverkanvisades 50 mUjoner kronor. Medlen disponeras av . För bidrag tiU investeringar i solvärmeanläggningaranvisades 12 mUjoner kronor. Dessa medel disponeras av för bidrag tUIinvesteringar i solvärmeanläggningar i bosfeder. För bidrag tiU mvesteringar i biobränsleeldadekraftvärmeverk anvisades 200 mUjoner kronor under nionde huvudtitelns anslag J2. Bidrag för ny energiteknik. Myndighetema får inom angivna ramar fritt fördefe sinaåtaganden över femårsperioden. Utbetalningama får dock inte överstiga detbelopp som finns tUlgängUgt på respektive anslagspost. För överföring till Energiteknikfonden anvisades160 mUjoner kronor efter förslag budgetproposition. Dessa medel skaUenUgt beslut även användas för att finansiera deltegande iEG:s program för utveckling av energisystemet. Efter förslag i propositionen(1992/93:179) om åtgärder mot klimatpåverkan, m.m. (bU.