prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Undersökningen visar bl.a. att ålderspensionärerna som grapphöjt sin ekonomiska standard . Detta beror främst på attandelen pensionärer med ATP ökar. För enskilda pensionärer som har varitålderspensionärer har standardökningen i allmänhet varitmer begränsad. Undersökningen visar också att de pensionärer som har lägstallmän pension inte är liktydigt med att de också har lägst uppmätt ekonomiskstandard. Ettallmänt pensionssystem måste präglas av stabilitet och trovärdighet. Detnuvarande pensionssystemet har svagheter som kan hota dess uppgift attge ekonomisk trygghet på ålderdomen eller vid varaktigt förlorad arbetsförmåga.Bristande följsamhet till den samhällsekonomiska utvecklingen gör systemetinstabilt i finansieringshänseende. Detta kan illustreras av att kostnaderaaför de allmänna pensionema uttryckt som en andel av de socialavgiftsinkomstersom finansierar dem stigit från till 30 %.Stigande genomsnittliga ATP-pensioner och den demografiska utvecklingen kommerpå sikt att utsätta systemet för kostnadsmässiga påfrestningar. 1 det nuvarande pensionssystemet är det direktasambandet mellan den Prop. 1993/94:100 enskildes avgifter och motsvarandeförmåner svagt, något som bidrar till Bil. 6 ett högt skattetryck. Genomatt påverka det långsiktiga sparandet negativt hämmar systemet den långsiktigatillväxt som är en föratsättning för trygga pensioner . En genomgripande reformering av pensionssystemet ärdärför nödvändig. Regeringen tillsatte en parlamentariskarbetsgrapp (S 1991:14) med uppdrag att utarbeta ett förslag till ett nyttsystem för den allmänna pensioneringen. Arbetsgrappen redovisade i augusti 1992i promemorian Ett reformerat pensionssystem - Bakgrand, principer och skiss (Ds1992:89) en beskrivning av hur ett nytt pensionssystem skulle kunna utformas.Enligt promemorian bör den allmänna pensioneringen konstraeras såatt pensionsförmånen baseras på den samlade livsinkomsten, dvs. summan av depensiorsavgifter som inbetalats under hela den yrkesverksamma tiden.Pensionssystemets följsamhet visavi den samhällsekonomiska utvecklingen skallförbättras. För att tillförsäkra dem som inte haft inkomster eller haft lågainkomster skall i det nya systemet finnas en garantipension som utges dels tillförtidspensionärer, dels till dem som har rätt till ålderspension. Det skallfinnas särskilda regler om pensionsrätt för vård av bara m.m. Promemorian tarsikte på morgondagens pensionärer och föratsätter en lång övergångperiod. Arbetsgmppenberäknas avlämna ett slutbetänkande. Bidrag till sjukpemiing och rehabilitering 1992/93 Utgift 5 824 990 424' 1993/94 Anslag 5 353 000 000' 1994/95 Förslag 3 268 000 000 1) anslaget Bidrag till sjukförsäkringen Från anslaget utges statsbidrag tillförsäkringskassomas utgifter för sjukpenning och rehabilitering inklusive deutgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser isjuklönesystemet (s.k. sjuklönegaranti, särskUt högkostnadsskydd). Statsbidraglänmas medan resterande finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare samt fr.o.m. genom inkomsterfrån den allmänna sjukförsäkringsavgiften. De grandläggande bestämmelseraa finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1991:1047) om sjuklön, lagen (1981:691)om socialavgifter samt lagen (1992:1745) om allmän sjukförsäkringsavgift. () har i sin anslagsframställning redovisat anslagsbehovet för sjukpenningoch rehabilitering uppdelat på olika utgiftsslag. Verkets bedömning återfinnsunder de olika anslagsposter som anges under regeringens överväganden. Redovisningenav anslaget är uppdelat på två anslagsposter - sjukpeiming, inklusive frivillig sjukpenning Försjukpenningförsäkringen gäller fr.o.m. att är karensdagoch att kompensationsgraden är för de därpå följande två dagama medsjukpenning i varje period och för tid därefter t.o.m. den 365:e dagen.Fr.o.m. utgör ersättningen efter den 365 :e dagen . Den somgenomgår medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering kan efter ansökanbeviljas i stället för . För arbetstagare som har rätt till sjuklön från sinarbetsgivare under de första Qorton dagama av varje sjukdomsfall gäller fr.o.m.den 1 april 1993 att är karensdag. Sjuklönen skall därefter vara75 % för de därpå följande med sjuklön och därefter avinkomstbortfallet för de återstående dagaraa av sjuklöneperioden. Antalet karensdagar är begränsat till högst tiounder en tolvmånadersperiod. För den som insjuknar på nytt inom femkalenderdagar räknas den nya sjukperioden som en fortsättning på den tidigarevad avser karensdag, ersättningsnivåer och sjukperiodens ellersjuklöneperiodens längd. När det gäller såväl sjukpenning som sjuklön finnsspeciella regler om sjukersättningen för personer med en medicinskt väldokumenterad sjukdom. Regeringen har i prop. 1992/93:59 föreslagit attskattepliktiga förmåner som kvarstår inte skall ge rätttill sjukpenning samt att skyldigheten att anmäla ändrade inkomstförhållandenupphör. Ändringama föreslås gälla fr.o.m. . Regeringens beräkning av utgiftema under dermaanslagspost grandas i huvudsak på RFV:s antaganden samt med beaktande av denförväntade löneutvecklingen. Med utgångspunkt i ovanstående beräknar regeringenbrattoutgifteraa för sjukpenning till , vilket motsvararett anslagsbelopp på . Rehabiliteringsersättningkan betalas ut under tid som försäkrad deltar i yrkesinriktadrehabiliteringsåtgärd. Rehabiliteringsersättning kan utges dels somrehabiliteringspenning, dels som särskilt bidrag. Fr.o.m. den 1 april 1993ändrades kompensationsnivån för rehabiliteringspenningen från till . Enligt statistik från var kostnaden förrehabiliteringspenning . För åren 1993-1995beräknas kostnaden till 1 320, 1 610 resp. . Det särskilda bidraget skall täcka andra kostnaderän inkomstförlust Prop. 1993/94:100 som uppstår i samband medrehabilitering. 6 beräknas dessakostnader uppgå till 100 resp. . För bidrag tillarbetshjälpmedel beräknar RFV kostnaderaa för till 100 resp.105 miljoner kronor. 1 dessa belopp bör inkluderas förutveckling av avancerade arbetshjälpmedel. Kostnaderaa för resor till och från arbetsplatsen istället för sjukpenning uppgick till . För åren1993-1995 beräknas kostnaderaa till 12, 14 resp. . Inom ramen för överenskommelsen som träffats mellanstaten och sjukvårdshuvudmännen för avsattes frånersättningsbeloppet till sjukvårdshuvudmännens resurser och verksainhet förmedicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser. Regeringen delar RFV:s bedömning att av de medelsom anslås för bidrag till arbetshjälpmedel bör avsättas förutveckling av avancerade arbetshjälpmedel. Vidare bör 700 miljoner kronoravsättas till köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänster. Med dessa föratsättningar beräknar regeringenbrattoutgifteraa för rehabilitering till , vilketmotsvarar ett anslagsbelopp på . Medhänvisning till vad som anförts under de två anslagsposterna beräknar vi detotala utgifteraa för sjukpenning och rehabilitering till 21 788 miljonerkronor för nästa budgetår. Detta motsvarar ett bidrag på . tillBidrag till sjukpenning och rehabilitering för /95 anvisar ettförslagsanslag på 3 . Bidrag till sjukvårdsförmåner m.m. 1994/95 Nytt anslag (förslag) 2 ' 1) del i anslaget Bidrag till sjukförsäkringen Från anslaget utges statsbidrag tillförsäkringskassoraas utgifter för sjukvårdsförmåner m.m. Statsbidrag länmas med15 % medan resterande finansieras genom socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare samt fr.o.m. genom irJcomster från denallmänna sjukförsäkringsavgiften. RFV har i sin anslagsframställning redovisat anslagsbehovet för sjukförsäkringen uppdelatpå olika utgiftsslag. Verkets bedömning Prop. 1993/94:100 återfinnsunder de olika anslagsposter som anges under regeringens Bil. Redovisningenav anslaget är uppdelat på tre anslagsposter - ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Anslagspostenomfattar ersättningen till sjukvårdshuvudmännen för sjukresor, ersättning tillHandikappinstitutet, ersättning för sjukhusvård enligt konventioner m.m., vissbakteriologisk provtagning samt vissa undersökningar enligt smittskyddslagen(1988:1472). Den särskilda ersättningen på förrehabiliterings- och behandlingsinsatser redovisas under anslaget Bidrag tillsjukpenning och rehabilitering. Fr.o.m. har betydande ändringarskett i statens bidragssystem för landstingen. Regeringen har iprop. 1993/94:75 Arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samtvissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. ingående redovisat vad dettamedfört i fråga om systemet med ersättningar från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen . Av redovisningen framgår att denav fastställda utgiftsramen för ersättningar till sjukvårdshuvudmännenför på bl.a. har föranlett regeringen att föreslåatt det direkta finansieringsansvaret för och administrationen aversättningarna till försäkringskasseanslutna läkare och sjukgymnaster försöver till sjukvårdshuvudmännen . Nänrnda utgiftsram harfördelats på samma särskilda ändamål , dock med vissabeloppsändringar i förhållande som en betydandereduktion företagits av den allmänna sjukvårdsersättningen. har nyligenbeslutat i enlighet med vad socialutskottet föreslagit (bet. 1993/94:SoU14,rskr. 1993/94:118). Fr.o.m. avses vissa tekniskaförändringar genomföras i fråga om vad som skall redovisas under dennaanslagspost i bl.a. förenklande syfte. Dessa förväntas innebära att samtligasärskilda ersättningar som utges enligt överenskommelsen med sjukvårdshuvumännenmed undantag för ersättningen för sjukresor, den särskilda ersättningen förrehabiliterings- och behandlingsinsatser samt ersättningen tillHandikappinstitutet, ersättning för sjukhusvård enligt konventioner m.m., vissbakteriologisk provtagning samt vissa undersökningar enligt smittskyddslagen istället redovisas under anslaget C 1. Bidrag till hälso-och sjukvård. Densärskilda ersättningen för rehabiliterings- och behandlingsinsatser redovisassom nämnts under anslaget B 1. och Regeringen avser att senare återkomma till medförslag om erforderliga konsekvensändringar i AFL. Vidberäkningaraa av denna anslagspost har vi i likhet med RFV utgått från att denfastställda utgiftsramen för ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för år1994 preliminärt skall gälla även för . I övrigt har vi beräknatreduktionen av beloppet till följd av avdragen för pensionärer vid sjukhusvårdtill samt beaktat effekterna av de nämndaanslagtekniska förändringaraa. Med utgångspunkt från detta beräknar vibrattoutgifteraa under denna anslagspost till . Detta motsvararett anslagsbelopp på . 1993/94:100 BU. Regeringensförslag: höjs egenavgiften för inköp av prisnedsattaförskrivna läkemedel. Avgiften höjs till högst och till 25 kronorför varje ytterligare inköpt läkemedel. Betydande förändringar i läkemedelsförmånengenomfördes under /93. ändrades avgiftsreglernaför prisnedsättning på så sätt att en avgift tas ut för varje läkemedel vid ettoch samma inköpstillfäUe. För det första inköpta förskrivna läkemedlet betalarpatienten högst och för varje ytterligare samtidigtinköpt förskrivet läkemedel . ViJ den tidpunkten undantogs dessutomvissa receptfria läkemedel från reglema om prisnedsättning såvida de intebehövs för kontinuerlig behandling av långvarig sjukdom. Den1 infördes särregler för prisnedsättning för läkemedel som hargeneriska motsvarigheter. 1 princip innebär dessa att för varje läkemedel somhar en likvärdig generisk motsvarighet på marknaden finns ett särskilt pris somskall ligga till gmnd för prisnedsättningen. Utgångspunkten för beräkningen avprisnedsättningen är priset på det billigaste synonympreparatet. Vid sammatidpunkt höjdes taket för högkostnadsskyddet till . Trots de vidtagna åtgärderaa har konstaterats attdet sker en fortsatt ökning av försäkringens kostnader för läkemedelsförmånen,bl.a. beroende på effekteraa av Ädelreformen, prishöjningar och introduktionenav nya och allt dyrare läkemedel. Vidare har kostnadem.a för avgiftsbefriadeläkemedelsinköp inom ramen för högkostnadsskyddet stigit betydligt som en följdav den stora ökningen av antalet frikort. Denna ökning är en följd av desuccessivt allt högre egenavgifteraa främst inom den öppna hälso- ochsjukvården. Föratt motverka den otillfredsställande kostnadsutvecklingen anser vi Prop.1993/94:100 att det är motiverat att öka konsumenteraas andel ytterligare någotvid Bil. 6 inköp av prisnedsatta läkemedel. Vi förordar att detta sker genomatt avgiften för det första förskrivna läkemedlet höjs från 120 tUl 125 kronoroch att avgiften på för varje ytterligare inköpt förskrivetläkemedel höjs till . Dessa avgiftshöjningar, som föreslås träda ikraft , föranleder ändring i 3 § lagen (1981:49) ombegränsning av läkemedelskostnader, m.m. Vidare behöver en följdändring företasi denna paragraf eftersom gäller att boende på sjukhem ochandra vårdinrättningar, vilka kommuneraa övertagit från landstingen, omfattasav bestämmelsema om öppen vård. Vi har vid beräkningen av denna anslagspost utgåttfrån RFV:s bedömning av utgiftsutvecklingen för men också beaktat enviss prisutveckling på läkemedelsområdet. Vidare har vi tagit hänsyn till deredan sänkta försäljningsmarginalema samt utgått från de beräknade effekteraaav de föreslagna besparingsåtgärderaa inom läkemedelsförmånen, inkl.högkostnadsskyddet, fr.o.m. . Med dessa föratsättningar beräknar vibrattoutgiften för denna anslagspost till , vilketmotsvarar ett anslagsbelopp på Hösten1992 påbörjades inom en översyn av den s.k. tandvårdsförsäkringenvilken avslutades . Översynens rapporter harremissbehandlats och en proposition konuner att föreläggas riksdagen.I propositionen läggs fram rikUinjer för ett nytt ersättningssystem förvuxentandvård vilket avses träda i kraft tidigast . Det nyasystemet skall utformas så att de åriiga försäkringsutgifteraa reduceras med600 milj. kronor. Vi har beräknat denna anslagspost med utgångspunkti de faktiska försäkringsutgiftema för samt beaktat såväl en viss pris-och volymutveckling som beräknade besparingseffekter m.ed anledning av deändringar i ersättningsnivåema som genomfördes . Det beräknadeutgiftsbeloppet har reducerats med den avsedda besparingen på 600 miljonerkronor. Med utgångspunkt från detta beräknar vi brattoutgiften för dennaanslagspost till . Detta motsvarar ett anslagsbelopp på460 . Medhänvisning till vad som anförts under de tre anslagsposteraa beräknar vi detotala utgiftema för sjukvårdsförmåner m.m. till förnästa budgetår. Detta motsvarar ett bidrag på Ett förslag till lag om ändring i lagen (1981:49)om begränsning av Prop. 1993/94:100 läkemedelskostnader har upprättatsinom och bör Bil. 6 fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 6.2. 1. antar ett inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m. 2. till Bidrag till sjukvårdsförmåner m.m. /95 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på Bidrag till ersättning vid närståendevård infördes lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård (NVL). Lagen innebar vidikraftträdandet att en närstående som vårdar en svårt sjuk person i hemmet harrätt till ersättning från sjukförsäkringen och ledighet från sin anställningunder högst 30 hela arbetsdagar. När reformen genomfördes beräknades den årligakostnaden till . Närståendepeiming kan fr.o.m 1 juli 1992beviljas oberoende av var den sjuke får sin vård, dvs. även påsjukvårdsinrättningar av olika slag. Närståendepeiming utges av densjukpenninggrandande inkomsten och kan tas ut i form av hel, halv ellerfjärdedels ersättning. Kostnaderaa för ersättning till närståendevårdfinansieras enligt samma principer som gäller för sjukförsäkringen, dvs. till15 % med statsbidrag. Resterande del finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare samt fr.o.m. genom inkomsterfrån den allmänna sjukförsäkringsavgiften. kan närståendepenningäven utges för vid vård av en person som blivU HlV-smittad vidanvändning av blodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvården. Riksförsäkringsverkethar gjort en uppföljning av regelförändringaraa inom närståendepenningen (RFVAnser 1993:3). Förändringaraa innebär att vården fr.o.m. ävenkan ges på olika typer av sjukvårdsinrättningar. var kravet att den skulleges i hemmet. RFV konstaterar i sin uppföljning att i drygt hälften av denärståendepen-ningärenden som anmälts under perioden den 1 juli - 30 november1992 har vården bedrivits påsjukhus. Genomsnittligt antal dagar med närståendepenning har ökat. Undermätperioden var genomsnittet och vargenomsnittet . Statistikfrån RFV visar att betalades närståendepeiming ut i totalt 2 307ärenden. 1 av dessa ärenden togs i anspråk och i ca6,av ärendena förbrakades alla 30 dagaraa. 1993/94:100 BU. Utveckling i belopp och ersatta dagar, (exkl HIV-smittade) bidrag (mkr) dagar (kr) Källa; RFV anslagsframställning 1993/94 och 1994/95 'prognos 1994/95 bygger på oförändrade regler. Antalet personer som blivit HIV-smittade vidanvändning av blodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvården uppgår förnärvarande till högst 100 personer. Den maximala kostnaden för närståendepeimingför dessa personer blir ca och statsbidragskostnaden därmed1,om utnyttjas. RFV har inte gjort något särskilttillägg för denna grapp vid anslagsberäkningen med hänvisning till att underlagsaknas för bedömning av om och hur denna grapp kommer att förbraka de 10miljoner kronorna över tiden. För /95 beräknar RFV totalkostnadentill och anslagsbehovet till . Utökningav antalet dagar med närståendepenning Regeringensförslag: Antalet dagar som berättigar till närståendepenning ökas frånnuvarande för en allvarligt sjuk anhörig. Skälen för regeringens förslag: Närståendspenninghar funnits och utvärderingama tyder på att reformen intefått det genomslag som förväntats. Detta kan tolkas som om behovet är begränsat,men det kan också vara ett resultat av bristande information. Prop.1993/94:100 Både humanitära och ekonomiska hänsyn talar för en förbättringav Bil. 6 möjligheten för de närstående att bistå en allvarligt sjukperson. 1 regeringens proposition Äldreomsorgen inför90-talet (prop. 1987/88:176, bet. 1988/89:SoU6, rskr. 1988/89:55) angavs att förde närstående som vill göra en insats och vårda sjuka och handikappade i hemmetbör hindren i största möjliga utsträckning undanröjas. Regeringen föreslår att antalet dagar mednärståendepenning ökas till 60 för varje svårt sjuk anhörig fr.o.m den 1 juli1994. Reformkostnaden beräknas till ca . Regeringen beräknarden totala utgiften under /95 till . Regeringen föreslår att 6§ lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård ändras så att möjlighet ges till 60dagar med ersättning. För övrigt föreslås regleraa vara oförändrade. Ett förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet för närståendevård har upprättats inomSocialdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga6.3. 1. antar ett inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närstå endevård 2. till Bidrag till ersättning vid närståendevårdför /95 anvisar eu förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 14 006 739 907 1993/94 Anslag 14 315 000 000 1994/95 Förslag 15 450 000 000 Från anslaget bekostas förtidspension frånfolkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension, bamtillägg tillförtidspension och hustratilläggtillförtidspensionsamtkostnaderförrehabiliteringsundersökningar vidRiksförsäkringsverkets sjukhus i och . Förtidspension utges till den som av medicinskaskäl fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt till följd av sjukdom med minsten fjärdedel. Fr.o.m. utges förtidspension som hel, treijärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Hel förtidspension utges med 96 %av ett belopp som motsvarar basbeloppet reducerat för en ogiftpensionstagare. För en gift pensionstagare vars make har hel ålders- ellerförtidspension utges hel förtidspension av ett belopp som motsvararbasbeloppet reducerat . Den som har låg eller ingen ATP får dessutompensionstillskott. Maximalt pensionstillskott motsvarar av det med 2 %reducerade basbeloppet. Pensionstillskottet avräknas krona för krona motutgående ATP-pension. Bestänunelsemaom förtidspension finns i lagen (1962:381) om allmän Prop. 1993/94:100försäkring, lagen (1969:205) om pensionstillskott samt lagen (1962:392) Bil. 6 om hustratillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Antaletförtidspensioner har ökat med 6 000 till 8 000 . År 1992ökade dock antalet med 16 000 och med 7 000 vilketär nära 3 000 fler än . Även när det gällernybeviljade förtidspensioner har det skett en kraftig ökning. MeUan och1992 ökade antalet nybeviljade förtidspensioner från 49 600 till 58 400. Underförsta har denna utveckling fortsatt med 33 400 jämfört med 28200 . beräknar anslagsbehovet förförtidspensioneringen till . Motbakgrand av beräkningar och med hänsyn till utvecklingenav basbeloppet beräknar regeringen kostnaderaa under anslaget till . tillFörtidspensioner för /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 52 155 599 679 1993/94 Anslag 52 185 000 000 1994/95 Förslag 53 210 000 OCO Från detta anslag bekostas folkpension som utges iform av ålderspension, pensionstillskott till ålderspension, hustratillägg ochbaratillägg till ålderspension. Den enskilde har dock möjlighet att självbestämma tidpunkten för sin pensionering. Vid uttag av ålderspension före 65års ålder reduceras pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter sker i stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut en fjärdedelseller en halv eller tre fjärdedels ålderspension . Enligt de från gällande reglemaom rätt till folkpension utges folkpension på grandval av antingen bosättningeller arbete i . 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 Ålderspensionför en ensamstående pensionär som väljer att ta ut full Prop. 1993/94:100pension är för år räknat av basbeloppet och för två makar . 6 sammanlagt157 % av basbeloppet. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet utges medsom högst av basbeloppet för ensam ålderspensionär och med som högst av basbeloppet för makar gemensamt. Pensionstillskottet avräknas krona förkrona mot utgående ATP-pension. I beräkningar skall i samtliga fall ett beloppanvändas som är basbeloppet minskat . Bestämmelser om folkpensionsförmånema finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring samt i lagen (1969:205) om pensionstillskott. Vidberäkningen av folkpensionskostnaderaa för /95 harRiksförsäkringsverket utgått från ett uppskattat antal utbetalda pensioner ochutbetalt medelbelopp . Verket uppskattar antaletålderspensionärer till 1 574 700. Med utgångspunkt från detta antal och ett antagetbasbelopp på beräknar anslagsbehovet förhär aktuella pensionsförmåner till för budgetåret1994/95. Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknat kostnaderaa under detta anslag till för /95. tillÅlderspensioner för /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 1 677 961 727 1993/94 Anslag 1 720 000 000 1994/95 Förslag 1 650 000 000 Från dettaanslag bekostasfolkpensionsförmåneraaomställningspension, särskild efterlevandepension ochänkepension samt pensionstillskott till dessa förmåner. Pension till vuxna efterlevande kan utges i form avomställningspension och särskild efterlevandepension tUl såväl män som kvinnorföratsatt de inte fyllt . Omställningspensionen utges efterdödsfallet men kan betalas ut till den som har vårdnaden ombara Särskild efterlevandepension kan betalas ut till den som vid Prop.1993/94:100 omställningsperiodens slut inte kan försörja sig genom egetförvärvs- Bil. 6 arbete och inte har rätt till förtidspension. De nya pensionsreglema för efterlevande som träddei kraft är försedda med omfattande övergångsregler. Omställningspensionoch särskildefterlevandepensionfrån folkpensioneringen utges för år räknat avbasbeloppet. I beräkningama skall ett belopp användas som är minskat med 2 %.För den som inte har någon ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas krona förkrona mot utgående ATP-pension.