prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringen har därförberäknat totalt 16 nya gmndbelopp, varav 12 avser teattar och 4 orkestrar. har ansökt om att statsbidrag tUlde fria teafergmppema Bryggeriteatem och Teaferensemblen skall ges somgmndbeloppstöd fill regional teaterverksamhet under detta anslag. Kulturrådethar avstyrkt ansökan med hänvisning fill att detta inte är möjligt enligt detnuvarande statsbidragssystemet. Enligt uppgift pågår diskussioner mellanKultarrådet och Gotiands kommun i syfte att hitta en lösning. Resultatet avdiskussionema bör presenteras för regeringen. Dennya GöteborgsOperan skall invigas , Det nya har kunnatuppföras tack vare ett stafligt bidrag på . Den utökadeverksamheten i det nya huset kommer att kräva ökade ekonomiska resurser.Regeringen har budgetproposition (prop, 1992/93:100 bil, 12 s.31-32) framhållit vikfen av att den västsvenska regionen far eff gemensamtekonomiskt ansvai- för den framtida verksamheten i det nya . Ävenriksdagen har i kultamtskottefs betänkande 1992/93:KrU20 betonat att så sker.Enligt vad regeringen har inhämtat pågår sådana diskussioner iregionen. GöteborgsOperan kommer utan tvivel att få stor betydelse förVästsveriges och hela landets kultarliv. Det är därför viktigt aft verksamhetenfår en nationell, regional och lokal förankring både ekonomiskt och publikt.Staten lämnar redan stöd fill , vars verksamhet kommer attflytta över till det nya . Det nuvarande stödet uppgår till ca 33miljoner kronor eller motsvarande 286 gmndbelopp. Som redan har redovisatsunder anslaget tiU Svenska riksteatem. Operan och Dramafiska teatem måstetillkomsten av den nya GöteborgsOperan uppfattas vara ett prioriteratkulturpolitiskt ändamål. Därför föreslår regeringen aft ytterligare 10 miljonerkronor, motsvarande 86 gmndbelopp utgår i stafligt bidrag. Det nuvarandeantalet årsverken vid musikteafer är enligt uppgift 370. Det är därför viktigt att stimulera kultar-aktiviteterbland bam och ungdom. De samhällsstödda kultarinsfitationema har ett särskiltansvar för bara och ungdom. Många institationer har också gjort storaansttängningar inom derta område. ISverige har teater för bam och ungdom en hög konstnärlig standard. Det Prop.1993/94:100 är viktigt art denna kan bibehållas och utvecklas. har i sin fördjupadeanslagsframställning föreslagit att ett antal s.k. rörliga gmndbelopp skallinrättas som under eft eller kan användas för särskildatidsbegränsade projekt. Insatser för bam och ungdom är ett område somKultarrådet särskilt har lyft fram i detta sammanhang. En sådan modell utgör enligf regeringensuppfattning ett bra insttiiment för att stimulera en ökad satsning på de regionalakultarinsfitationemas bam- och ungdomsverksamhet. Härigenom ges ocksåmöjligheter att pröva nya arbetsmetoder och olika former för samarbete t.ex.med fria teater- och dansgmpper. Regeringen föreslår att medel för 26 nya rörligagmndbelopp för bam- och ungdomsverksamhet beräknas under detta anslag, Gmndbeloppetför teater- och dansinsfitationer har för /95 preliminärtberäknats fill i de fall där lönekostnadspålägg skall beräknas. Förde institutioner där lönekosfnadspålägg inte skall beräknas är gmndbeloppetpreliminärt . För musikinstifutioner med lönekostnadspålägg hargmndbeloppet för /95 preliminärt beräknats fill . Försådana institutioner där lönekostnadspålägg inte skall beräknas ärgmndbeloppet preliminärt . till Bidrag till regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m. 1992/93 Utgift 61913 149 Reservation 348 333 1993/94 Anslag 57 756 000 1994/95 Förslag 59 256 000 Enligt förordningen (1974:452) om statsbidrag tillteater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria gmpper utgårefter beslut av bidrag till ensemble eller gmpp som bedriversin verksamhet i yrkesmässiga former eller under liknande förhållanden. Statenskulturråd Prop, 1993/94:100 Kultarrådetföreslår att statsbidraget ökar med med hänvisning till de svårigheter defria gmppema haj- mött vid omorganisationen av den kommunala verksamheten. Som regeringen redovisade i 1993 årsbudgetproposition (prop, 1992/93:100 bil, 12) har anslaget till de fria gmppemaökat med . Några friateafergmpper, bl,a, Byteatem och , har vidare blivit berättigade fUlstöd som länsteater. Mot bakgmnd av de fria gmpperaas betydelse för ettlevande kulturliv föreslår regeringen att statsbidraget för nästa budgetår ökarmed . Ökningen bör avse fria teater- och dansgmpper. till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. för /95 anvisar ert reservafionsanslag på . 1992/93 Utgift 2 826 000 1993/94 Anslag 3 424 000 1994/95 Förslag 3 429 000 MedeltiU MusikaUska är budgeterade inkl, mervärdesskatt. skall enligt sina avregeringen fastställda stadgar främja tonkonsten och vårdamusiklivet. skall även följa utvecklingen inom det svenska ochinteraationella musiklivet, ta initiativ som främjar den svenska musikkultarenoch inom musikens områden stödja konstnärligt utvecklingsarbete m,m. Musikaliskaakademien föreslår en ökning av verksamhetsmedlen med . Regeringenföreslår ingen ökning av bidraget utöver kompensation för hyresökningar. Enminskning av anslaget har skett med för den engångsanvisning förverksamhetsanknutna ombyggnadsåtgärder som utgått under innevarande budgetår. till Bidrag till /95 anvisar ett anslag på . Bibliotek Prop, 1993/94: lOO BiL 12 B 17. Bidrag till regional biblioteksverksamhet 1992/93 Utgift 35 292 440 1993/94 Anslag 35 292 000 1994/95 Förslag 35 944 000 Bidrag fUl regional biblioteksverksamhet lämnasenligt förordningen (1985:528) om statsbidrag till foUcbibliotek. Underlaget för statsbidrag fUl kostnader förlänsbiblioteken utgör 252 gmndbelopp. Gmndbeloppets storlek fastställs årligenav regeringen. Innevarande budgetår uppgår beloppet preliminärt fill 183 200kr. För verksamheten vid varje länsbibliotek beräknas lägst sex gmndbelopp.Statsbidrag utgår av gmndbeloppen. Av gmndbeloppen avser tiolånecentralsverksamhet i enlighet med vad har uttalat härom (bet,l987/88:KrUl4 s. 20). Under anslaget har beräknats medel tilllånecentraler och depåbibUotek samt en invandrarlånecenfral med . Medlenunder detta anslag fördelas av . Kultarrrådetföreslår en ökning av anslaget till lånecentaler och depåbibliotek med . Regeringenhar vid beräkningen av medelsbehovef utgått från eff preliminärt beräknatgmndbelopp på , varav statsbidraget är . För lånecentraler,depåbibliotek och invandrarlånecenfral beräknas oförändrat . Tiograndbelopp skall även i fortsättningen tiUföras låne-centtalema. fill Bidrag till regional biblioteksverksamhet /95 anvisar ett förslagsanslag på . Bildkonst, konsthantverk m.m. Prop. 1993/94: lOO BiL 12 B 18. 1992/93 Utgift 5 172 363 1993/94 Anslag 4 983 000 1994/95 Förslag 5 139 000 har till uppgift aft genom förvärvav konstnärliga arbeten till statens byggnader och andra lokaler för statligamyndigheter verka för att konstnärliga värden införUvas med samhäUsmiljön. Rådet skall vidare lämna statliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och företag informationom förvärv av konstnärUga arbeten som är av betydelse för samhäUsmiljön samt iövrigt om konsten i denna miljö. Medel för konstrådets förvärv av konst anvisasunder anslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.m. Sfatenskonstråd hemstäUer om ert förvaltningsanslag som inom tteårsramen preliminärtanvisats till , exkl. pris- och löneomräkningar. Rådet vill dockpåminna om de ytterligare behov av resurser för den konstpedagogiska ochinformerande verksamheten som fördes fram i den fördjupadeanslagsframställningen. förslag redovisas i övrigt underanslaget Förvärv av konst för statens byggnader m.m. Anslagsberäkningar,låneramar m.m. Vidberäkningen av anslaget har hänsyn tagits till pris- och löneutvecklingen.Medel har tillförts anslaget med anledning av förändringen av den stafligaarbetsgivarorganisationen och för avtalade avsärtningar till ,Som ett led i begränsningen av den offenfliga konsumtionen har en besparingtagits ut med . För innevarande budgetår disponerar Statenskonstråd en låneram i Riksgäidskontoret på . Regeringen föreslår attStatens konstråd för nästa budgetår beviljas en låneram i Riksgäidskontoret på25 . Anslaget bör tiUföras för att förstärka Statens konstrådskapacitet att klara de ränte- och amorteringskostnader som kan uppkomma vid ettutnyttjande av beviljade låneramar. Regeringens syn på fömtsättningama förmyndighetema att ta upp lån och finansieringen av dessa redovisas underinledningen tiU detta avsnitt. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. ,.. , ,, BiL 12 tillStatens konstråd för /95 anvisar ett ramanslag på Förvärv av konst för statens byggnader m.m. 1992/93 Utgift 27 078 794 Reservation 1426 735 1993/94 Anslag 28 038 000 1994/95 Förslag 28 038 000 Från anslaget bekostas sådana förvärv av konst fillstatens byggnader och andra lokaler för statiiga myndigheter som beslutas avStatens konsttåd. Förvärven kan avse dels konst som särskilt bestälhs ianslutning till olUca byggnader, dels stafflikonst, skulptur, grafik,konsthantverk m.m. Till dessa ändamål har för /94 anvisats . Utöver beställningar som är möjliga inom anslagets ram fårKonstrådet innevarande budgetår beställa konst intill ett belopp av högst 8mkr för betalning under följande budgetår. Under /94 har av demedel som disponerar under anslaget avdelats sammanlagt 600 000 krför inköp och beställningar hos . Från anslaget utgår vidare bidrag med sammanlagf för konstinköp fill folkparker. Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisa-fionemas samlingslokaler. För /94 har bidragutgått med fill Folkparkema i och med tillSam-lingslokalorganisationemas samarbetskommitté att fördelas mellan allmännasamlingslokaler inom Folkefs husföreningamas riksorganisation, och . Konstrådetpåpekar aft den bolagisering som genomförts av delar av den statiigafastighetsförvaltningen leder till förändringar vid förvärv av fast konst somenligt jordabalken tillfaller fastigheten. En grandläggande ambition är attdessa förändringar infe skall leda till försämrade fömtsättningar för denoffentliga konsten. Med de nya statiiga fastighetsbolagen och andra bolag sombygger för statliga verksamheter vill därför utveckla former församfinansiering av den fasta konsten. Detta bör enligt kunna ske närförhymingama för statlig verksamhet är mycket långsiktiga och när miljöemasoffentiighef och särskilda kvaliteter motiverar det. I övriga fall börfinansieringen av den fasta konsten läggas på bolagen. Enligt angerenprocentregeln fortfarande en lämplig generell ambitionsnivå, dvs. enkonstnärlig satsning som motsvarar minst I % av byggkostnaden. önskar även i fortsättningen att genomdetta anslag total- Prop. 1993/94:100 finansiera konstnärliga satsningar isamband med byggande i Statens fastig- BU. 12 hetsverks ochFortifikafionsförvaltningens regi. Likaledes räknar rådet med att liksomhittills genom detta anslag svara för förvärven av lös konst till statensarbetsplatser. Affärsdrivande verk som bolagiseras kommer intelängre att kunna räkna med bidrag till lös konst från . Rådetkommer emellertid att erbjuda bolagen konsulttjänster. Kontakter har tagits isyfte att klargöra formema för detta. Statens konsttåd vill också i enlighet med sitt uppdragatt söka nya sätt aft stimulera tillkomsten av monumentalkonst i den offentUgamiljön, utveckla satsningar som med en större frihet inriktar sig på detgemensamma mmmet eller platsen, utan nödvändig koppling till byggande. Här harockså anslaget för bidrag till konstnärlig utsmyckning i bosfadsområden enviktig tanktion med i en informerande och kvalitetsgranskande roll.Rådet föreslår att detta anslag bibehålls. budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 331) konstateraderegeringen att insatseraa för utsmyckning av nya stafliga byggnader följandebudgetår skulle uppgå till en procent av den totala statliga byggkostnaden.Motsvarande konstaterande har därefter gjorts vid olika tillfällen fram till år1990. Som beskrivits budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 12 s.93-94) har formema för statiig lokalförsörjning emellertid ändrat karaktärfill följd av bolagiseringen av och andra fastighetsförvaltandemyndigheter. Bolagiseringen innebär bl.a. att byggandet av nya lokaler förstatlig verksamhet i stor utsträckning kommer att ske i enskild regi. Denna nyaekonomiska ansvarsfördelning medför att den statliga ambitionsnivån förkonstnärlig utsmyckning och gestaltning inte på samma sätt som tidigare kanjämföras med en bestämd andel av kostnadema för det statiiga byggandet. Behovetav statliga insatser bör i stället i första hand bedömas utifrån detövergripande kultarpolitiska målet aff skapa en offentlig miljö, där konst ärett natariigt och framträdande inslag. Ytterligare skäl till att det är mindrelämpligt art relatera insatserna för konstnärlig utsmyckning till statligtbyggande är en viss osäkerhet i bedömningen av hur mycket lokaler för statligverksamhet som kommer art byggas . Som framhållits budgetproposition (s,94) kommer bolagiseringen av statligt byggande och fastighetsförvaltning infeatt ändra arbete med anskaffande av lösa konstverk eller s.k,byggnadsanknuten konst. Sådan konst ägs av staten i egenskap av hyresgäst. Närdet gäller förvärv av sådana fasta konstverk som enligt jordabalkensbestämmelser kommer art tillhöra fastigheten bör huvudansvaret förfinansieringen i princip åvila fastighetsägaren. roll i samband medsädana förvärv bör vid nybyggnad i enskild regi vara begränsad till rådgivning.En del av den nybyggnation som sker ienskild regi avser emellertid ändamålsfastigheter, i Prop. 1993/94:100 vilkastaten fömtsätts vara hyresgäst. När det gäller Bil.12 sådana fastigheter bör staten via Konsttådet kunnaerbjuda bidrag till utsmyckning av fast konst. bör i sin resultatredovisningange storleken av eventuella bidrag i förhållande till den tofalainköpskostnaden. Det är i sammanhanget viktigt att framhålla deoffentliga konsfinköpens betydelse för att skapa arbetstillfällen för bild- ochformkonstnärer. De kommunala konsfinköpen torde ha minskat . Detär angeläget att en ytterligare försämring av arbetsmarknadsläget förkonstnärema infe sker. De sfatiiga medel som avsätts för konstinköp bör även avdetta skäl hållas på oförändrad nivå. Regeringen gav Sfatens konstmuseer iuppdrag att förteckna de byggnadsanknutna konstverk som har ert sådantkonstnärligt eller ekonomiskt värde att det kan finnas motiv för särskildabeslut i samband med ändrade förvaltningsformer för statiiga fasfigheter.Uppdraget har redovisats fUl regeringen. Ansvaret för fasta ochbyggnadsanknutna konstverk i de fasfighefer som förts över till bolag harreglerats i avtal per . bör enligf samma principer som gällerför innevarande budgetår medges aft utöver beställningar som blir möjliga inomanslagets ram beställa konst till ett belopp av högst förbetalning under följande budgetår. För Statens konstråds förvärv beräknas 24 133 000kr. Bidraget för konstförvärv till samlingslokaler och folkparker bör utgå med3 . 1, godkänner vad regeringen förordar om beställningar av konst somföranleder utgifter under senare budgetår än /95, 2, till Förvärv av konst för statens byggnader m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområden 1992/93 Utgift 10 830 908 1993/94 Anslag 20 000 000 1994/95 Förslag 10 000 000 Bidrag för konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenlämnas enligt förordningen (1987:316) om bidrag till konstnärlig utsmyckning ibosfadsområden. fastställer en ram för beslut om bidrag tillkonstnärlig utsmyckning, /93 beviljades ingen bidragsram. Bidraget har enligt Prop,1993/94:100 beslut (bet, 1992/93:BoU 16, rskr, 1992/93:282)återinförts inne- Bil. 12 varande budgetår med en ram på . Boverketföreslår art anslaget /94 fastställs tiU . Riksdagenfattade med anledning av förslag budgetproposition beslut om aftavveckla stödet fiU konstnärlig utsmyckning i bostadsområden (prop,1991/92:100 bil, 12 s, 61-62, bet. 1991/92:BoUll, rskr, 1991/92:152), Som skälfill avvecklingen anfördes att bidragsformen inte kunde anses förenlig med denya fömtsättningama för bostadsfinansieringen, budgetproposition (prop, 1992/93:100bil, 12 s. 96-97) utgick regeringens förslag från att den beslufadeavvecklingen genomförs. Enligt beslut (bef, 1992/93:BoU16, rskr.1992/93:282) har bidraget fill konstnärlig utsmyckning i bostadsområdenåterinförts med hänvisning till beslut om ett ROT-program förbostäder (bef. 1992/93:BoU 10, rskr. 1992/93:206). Som en del i detta programingår att bidrag fill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden fr,o,/94 skall kunna beviljas inom en bidragsram på 15 miljonerkronor per budgetår. Med hänsyn fill de förändrade fömtsättningar förbidraget till konstnärlig utsmyckning som uppkommit genom beslutunder /93 föreslår regeringen att bidraget bibehålls /95, Ytterligare skäl härtill är de möjligheter som genombidraget kan åstadkommas för att skapa arbetstillfällen åt bild- och formkonstnärer,vilket blir särskUt betydelsetallt i det besvärliga arbetsmarknadsläge som förnärvarande råder, I enlighet med förslag föreslås ettanslag på för nästa budgetår. Bidragsramen föreslås varaoförändrat . 1, medger att ramen för beslut om konstnärligutsmyckning i bosfadsområden faststäUs till /95, 2. till Bidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Utställningar av nutida svensk konst i utlandet Prop. BiL 12 Reservation 15750 Enligt förordningen (1988:744) med instmktion av nutida svensk konst i uflandet (NUNSKU) harnämnden tiU uppgift att anordna utställningar i utlandet av nutida svensk konstsamt att vara det organ som enligf stadgama för nordiskt biennalråd har attplanlägga och genomföra svenskt deltagande i biennalufställningama i Venedig.Anslaget används av utställnings- ochadministtationskostnader. Nämndenför utställningar av nutida svensk konst i utlandet Nämndenföreslår att anslaget för nästa budgetår höjs med . Höjningenmotiveras av ökade kostnader för intemationella fransporter, trycksaksproduktionoch resor. Anslagetbör föras upp med . Som ett led i begränsningen av den offentligakonsumtionen har en besparing fagits ut med . fill Utställningar av nutida svensk konst iutlandet för /95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till för de fria konstema Medel tiU för de fria konstema ärbudgeterade inkl, mervärdesskatt. för de fria konsteraa har tiU uppgift attinom främja utvecklingen av målar-, bildhuggar- och byggnadskonstenoch övriga till den bildande konsten hänförliga konstarter samt att yttra sig ifrågor som hör till verksamhetsområde. för de friakonsterna Prop, 1993/94:100 Akademienföreslår som kompensation för kostnadsutvecklingen en uppräkning av 1993/94års anslagsbelopp eller , Hämtöver äskas ytterligare 100 000kr för vård, upprastning och uppordnande av samlingar och arkiv. Anslagetbör föras upp med oförändrat I . fill Bidrag till för de fria konstema /95 anvisar ett anslag på . 1992/93 Utgift 14 795 483 1993/94 Anslag 15 398 000 1994/95 Förslag 15 709 000 Enligt förordningen (1988:315) med instmktion skall nämnden, som inrättades , fainitiativ fill, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd iden mån sådana uppgifter infe ankommer på annan statlig myndighet. Nämndenskall inom sitt verksamhetsområde fördela stafligt stöd fill hemslöjdsfrämjandeverksamhet Nämnden står som samordnare av konsulentverksamhefenoch har bemyndigandet att pröva frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. skall svaraför nämndens medelsförvaltning och personaladministration samt lämna detbiträde i övrigt som behövs för dess verksamhet. Nämndenhar lämnat in en förenklad anslagsframställning för /95,Nämndens verksamhet skall bedrivas med den profilering av de insatsområden somnämnden föreslog i den fördjupade anslagsframstäUningen och somgodkänts av regering och riksdag. Nämnden redovisar i sin förenkladeanslagsframställning två altemativa förslag vad gäller verksamhet för attfrämja hemslöjden, dels ett första alternativ med föreskriven minskning avanslaget, dels ett andra alternativ som innehålleren utökning av medlen fill kansliverksamheten med , och en förstärkning avprojektmedlen med . 1993/94:100hemslöjdsfrågor hemställer att regeringen anvisar medel i enlighet medalter- Bil, 12 nativ 2. Vidberäkningen av anslaget Främjande av hemslöjden har hänsyn fagits tiU pris- ochlöneutvecklingen. Som ett led i begränsningen av den offentiiga konsumtionenhar en besparing fagits ut med . fill Främjande av hemslöjden för /95anvisar ett förslagsanslag på . 12 B 24. 1992/93 Utgift 139 872 803 1993/94 Anslag 183 152 000 1994/95 Förslag 194 228 000 Målen för den statliga arkivverksamheten finnsangivna i arkivlagen (1990:782, prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr.1989/90:307) och kan sammanfattas så att myndigheteraas arkiv utgör en del avdet nationella kultararvet och att dessa arkiv skall hanteras så att detillgodoser: - rätten att ta del av allmäima handlingar, - behovet av information för rättskipningen ochförvaltningen, - forskningens behov. och landsarkiven är sfatiigaarkivmyndigheter med det särskilda ansvar för den stafliga arkivverksamhetenoch för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen, arkivförordningen(1991:446) samt av förordningen (1991:731) med instmktion för ochlandsarkiven. I de statliga arkivmyndighetemas uppgifter ingår att varaarkivdepåer, att främja forskning och att på begäran ge kommunala myndigheteroch enskilda råd i arkivfrågor. De sju landsarkiven i , , ,, , och är regionala arkivmyndigheter. IStockholms län tallgörs landsarkivfunktionen av stadsarkiv. 1, föreslår att ytteriigare medeltillförs myndigheten för mikro filmning av foUcbokföringshandlingar samt för dessa handlingars överförande till landsarkiv, 2, föreslår att myndighetens anslag räknas upp i enlighet medavtal som träffats med eft antal stafliga myndigheter till följd av mottagnaarkivleveranser. föreslår vidare att myndigheten dämtöver tillförs625 för mottagande av arkiv ufan ersättning. 3, föreslår att myndigheten tillförs för vård avStatistiska centtalbyråns långtidsarkiverade personregister. 4, föreslår inrättande av ytterligare en ekonomiadmirustrativtjänst till en kostnad av , 5, För investeringar i anläggningstillgångar föreslår en lånerampå . Nr 100 Bilaga 12 Utbyggnadav landsarkivorganisationen , 1993/94:100 BiL 12 budgefproposttion (prop,1992/93:100 bil. 12 s, 102-111) meddelade regeringen sin avsikt återkomma ifrågan om en eventuell ytteriigare utbyggnad av regionala arkivdepåer. De förslag till förändringar av organisationen somredovisades i propositionen har resulterat i art avt£il har slutits mellanstaten och med innebörden att stadsarkiv fr,o,m.den skall vara landsarkiv för . harfram till denna tidpunkt genom avtal haft en funktion som landsarkiv för Stockholmskommun. Vidare har avtal slutits med kommun med innebörden att Malmöstadsarkiv ej längre utgör landsarkiv för kommun. Denna fimktionupprätthålls i stället av landsarkivet i , Enligt avtalet kvarstår Malmöstadsarkiv som depå för statliga arkivhandlingar härrörande från kommun. Regeringen uppdrog den 25 febmari 1993 åtRiksarkivet att redovisa en bedömning av behoven av en eventaeU ytterligareutbyggnad av arkivdepåer samt de organisatoriska konsekvensema av en sådanutbyggnad. Som bakgmnd för sina bedönmingar har kunnat utnyttja deberäkningar som gjorts i betänkandet (SOU 1991:31) Statens arkivdepåer, enutvecklingsplan , För den långsiktiga finansieringen av enutbyggnad har även kunnat väga in effektema av den princip omresursöverföring till arkivmyndighet, vid mottagande av arkivleveranser, somfastställdes av vid behandlingen av budgetpropositionen 1993 (bet.1992/93:KrU22, rskr. 1992/93:316). har i skrivelsen den 26 oktober 1993visat under vilka fömtsättningar nya landsarkiv torde kunna efableras.Riksarkivet bedömer att en lämpUg lokaliseringsort bör vara en residensstad medviss befolkningsstoriek och med goda kommunikationer, helst försedd med enhögskola med utbyggd forskning.