prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Uöedningar och andra msatser på det uöikespolitiska Information och stadier om säkerhetspolitUc och fredsforskningsinstitat() .................... 231 Forskning tUl stöd för nedrastning och interaationell UöUcespolitiska Institatet ....................... 235 Forskningsverksamhet av särskild uöUces- och Samarbete med länderaa i Cenöal- och 245 Täckande av eventaella förluster i anledning av stetiiga garantiertill länder i Cenöal- cx:h 253 Avsättning för förlusttisker vad avser garantier för finansielltstöd cx;h exportkreditgarantier....... . 254 Bikiga4.1 Förteckning över lönade utkmdnryndigheter samt ackrediteringar förde Stockholmsbaserade ambassadörerna Bikiga4.2 Svenskt bistånd 1992/93 (separat)............. - Innehållsförteckning........................................... ... 263 gotab 45528, Slockholm 1993 266 SvensktBistånd 1992/93 ersätter "Fakta om bistånd", som tidigareingått som bilaga till regeringspropositionen om svenskt internationelltutvecklingssamarbete. Statistiska uppgifter om ekonomi och utveck-lignsnivå iländer som mottar svenskt bistånd härrör från , WorldDevelopment Report och World Debt Tables. Publiceringstillstånd har välvilligtlämnats av United Nations Development Programme, och OxfordUniversity Press, . Omslagsbild: Matutdelning i , Somalia- Sverigehör till de största bidragsgivarna till FN:s Somaliainsats. Foto: C. Steele-Perkins, Magnum Photos Redigering och formgivning: , , (UD) och () ISBN: 91 7496-041-5 gotab 98876, Slockholm 1993 UtveckUngen i världen kan beskrivas ur flera olikaperspektiv. Den mörka bilden visar att enmiljard människor lever i djupaste fattigdom cx:h ofta saknar mat för dagen.Ungefär lika många är analfabeter. Väpnade konflikter pågår i mer än 50 länderoch 35 miljoner människor är på flykt. Det ljusa perspektivet visar framstegen : Livslängden i utvecklingsländema har ökat med en tredjedel. Mer än 70procent av befolkningen har tillgång till hälsovård. 1 många länder har desenaste åren demokratiseringsprocessen tagit fart. Politiska och ekonomiskareformer banar vägen för en långsiktigt hållbar utveckling. Men framgångar och problem är ojämnt fördelade. Biståndetär en av de faktorer som kan bidra till en ekonomisk och social utjämning,till en demokratisk samhällsutveckling och ökad respekt för de mänskligarättigheterna. Årsberättelsen är endel av utvärderingen av utvecklingssamarbetet. Den är också bilaga till budgetpropositionen.Det gångna biståndsåret har präglats av omfattande katastrofinsatser i det fomaJugoslavien, och andra länder. Samfidigt har det långsiktigautvecklingssamarbetet fortsatt. 1992 blev det faktiska utfallet av det svenskabiståndet av BNI - passerades alltså1-procentsmålet! "Svenskt bistånd 1992/93" riktar sig tillbeslutsfattare och förtroendevalda som sysslar med biståndsfrågor, men ocksåtill skolelever, studerande vid högskolor och universitet liksom till enintresserad allmänhet. Min förhoppning är att redovisningen skall bekräfta detsom är min fasta övertygelse: biståndet behövs! u-landsbistånd i världsperspektiv En ny världsbild 12 Från riksdagsbeslut till biståndsinsats Riksdag, regering ochbudget 14 Statliga myndigheter och organ för bistånd 16 Styrnings- och samarbetsformer i biståndet 18 Bistånd genom det multilaterala systemet 22 FN:s biståndsorganisationer 25 FN;s livsmedelsprogram (WFP) 36 FN:s hjälporganisationför palestinaflyktingar (UNRWA) 38 FN:s flyktingkommissarie () 39 FN:s program förkontroll av beroendeframkallande medel (UNDCP) 42 /Internationellafiandelscentrum (ITC) 43 44 FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) 45 förutbildning, vetenskap och kultur () 45 förindustriell utveckling (UNIDO) 46 () 47 Internationella finansieringsorgan 48 Världsbanksgruppenoch regionala utvecklingsbanker: Internationella utvecklingsfonden () 56 Afrikanska (AfDB) 57 Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) 57 Asiatiska (AsDB) 58 Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) 58 Fonden för särskild verksamhet (FSO) 59 Internationella finansieringsbolaget (IFC) 60 Multilaterala Investeringsgarantlorganet (MIGA) 61 Internationella jordbruksutvecklingsfonden () 62 Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) 64 Development Humanitarian (DHA) 65 Globala miljöfonden(GEF) 65 Montrealprotokollets interimsfond för 66 timmer (ITTO) 67 Internationella juteorganisationen (UO) 67 Bilateralt utvecklingssamarbete Bilateralt bistånd från land till land 70 i södra och östra 146 Biståndsinsatser i Väst-, Central- 156 160 164 Sri Länka 170 174 Andra länder i Asien180 188 184 186 180 181 190 189 188 183 och 191 192 och övriga 194 Sydamerika203 Katastrofhjälp 210 Särskilda miljöinsatser212 Enskilda organisationer 214 Mänskligarättigheter och demokrati 218 Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad 221 Särskildaprogram 227 U-landsforskning 228 Tekniskt samarbete och utveckiingskrediter 229Näringslivssamarbete 231 Nordisktbiståndssamarbete 232 Kvinnolnriktatbistånd 233 Biståndet fördelat på enskilda länder 235 C1,C2, C3-ansIagen Lokaltransport i Bai , ,ett välkänt svenskt biståndsprojekt. Foto: , Bazaar. 'KLNIVBIUIPWULKLINGS-SAMARBETE I VÄRLDSPERSPEKTIV Biståndet står infören ny situation som innebär stora utmaningar. Den tekniska utvecklingen harknutit världsdelar och länder allt närmare varandra. Det går lättare ochsnabbare att överföra information och resurser från ett land tiU ett annat.Samtidigt har kraven på samarbete ökat. Blockgränsemafrån det har brutits upp. Nya stater har bildats. Vissa av de nyastaterna, exempelvis i det foma , har lägre bruttonationalin- komst/capita än ,m.fl. länder på det södra halvklotet. Traditionella , främsti och , har lyckats nå en hög utvecklingsnivå. Itakt med dessa förändringar framträder spänningen mellan rika och fattiga ivärlden alltmer som den avgörande politiska och ekonomiska frågan . Dethandlar inte längre enbart om motsättningar mellan det rika Nord och det En jordbruksarbetare i Birki, , gör affärer medhjälp av sin mobiltelefon. Bättre och snabbare kommunikationer för i-länder ochu-länder närmare varandra. Det ömsesidiga beroendet ökar. Foto: Orde , Bazaar. En bosnisk soldat återfinner in mor bland muslimskalyktingar i Travnik. Kntastroferna i världen krä-ler stora resurser, vilketmed-ör allvarliga konsekvenser för let långsiktiga biståndet. -ota: , leuterlPressens Bild SVENSKT UTVECKLINGSSAMARBETE I VÄRLDSPERSPEKTIV Löpande priser och växelkurser, miljarder US dollar priser och växelkurser, miljarder US dollar -1,5 -0,8 -6,6 -14,5 -6,3 Bilden är numer broldg och fattigdomen har kommif närmare inpå oss. Okandeflyktingströmmar från kris-drabbade områden, världsomfattande epidemier ochmiljöproblem hotar den globala säkerheten. Det blir mer och mer påtagligt attfred och stabilitet i världen inte kan uppnås så länge klyftorna fortsätteratt vidgas. Möjlighetemaatt gemensamt skapa en hållbar ekonomisk och ekologisk utveckling i världenhar dock ökat efter det slut. Samarbetsklimatet har förbättratsoch biståndet behöver inte längre användas för att trygga intressesfärer. Deninternationella lågkonjunkturen har emellertid väckt farhågor om ökad protektionism och minskadbiståndsvilja i den rika delen av världen. () visar att det totala officiella biståndetfrån DAC:s medlemsländer " till och multilaterala institutioner1992 ökade till jämfört med 56,7 miljarder US dollaråret innan, dvs. I reala termer, med hänsyn tagen tillförändringar i priser och växelkurser , blir ökningen 0,. " DAC: Development Assistance Committee=OECD:s biståndskommittéhar följande medlemsländer: ,, , , , , , , , , , , ,, , , , , , , EG octi . SVENSKT UTVECKLINGSSAMARBETE I VÄRLDSPERSPEKTIV ,som traditionellt varit den största biståndsgivaren i världen räknat i absolutatermer, behöll sin förstaplats med biståndsutbetalningar på totalt 11,7 miljarderUS dollar. kom på andra plats med 11,1 mOjarder US dollar, efter att haökat biståndsansträngningama . hamnade på niondeplats med sina . (Se diagrammet nedan.) FNhar formulerat ett mål för biståndet som innebär att av bruttonationalinkomsten(BNI) i de industriellt utvecklade ländema skall användas tiU bistånd iu-ländema. DAC-staästiken visar dock att endast fyra länder (, ,och Nederländema) uppfyllde FN:s volymmål (se diagram sid.11). Med nuvarande långsamma ökningstakt av biståndsutbetalningama från deindustriellt utvecklade ländema kommer 0,7 %-målet inte att nås förrän långtinpå Totalt bistånd frin DAC-länder,över eo MDR USD Den streckade linjen i diagrammet på nästa sida visar det kraftigatrendbrott som krävs om målet skall nås . Densvenska har slagit fast att av den svenskabruttonationalinkomsten (BNI) skall avsättas tUl u-landsbistånd. Avdiagrammet nedan framgår att Utvecklingsbistånd från DAC:s medlemsländer 1992 Färgade staplar: DAC-ländernas bistånd i procent av BNI. Svarta staplar: biståndetsvolym i USD. Krediter för militära ändamål kan r vissa fall räknas in i biståndet (se stapeln för ). I det totala biståndet frånDAC-länder räknas dock ime m avskrivningar av militära krediter (DAC = ,) --- 4 över V- /Tl%avBMI/ /Militärt stöd | Wse bil(Hexten):::;rn 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 I ■*- ri JS- J J> ... ,,< /~V>\o' " -iP" ,«!' <#" -' .«'' A-* > < -' .-./ -- - % -/japan och är de b: ygivarna i USD räknat /Medelnivå t DAC 0,av BNI förra åretbetalade av BNI i bistånd. Detövergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet är att förbättra levnadsvillkorenför de fattigaste folken. Som vägledning för hur fattigdomen i världen skallbekämpas har även specificerat fem delmål för biståndet: Ekonomisk och social utjämning Ekonomisk och politisk självständighet Framsynt hushållning med naturresurser och omsorgom miljön Förhållandenai mottagarlandet spelar stor roll för i vilken grad biståndet bidrar tillminskad fattigdom. Demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, marknadsekonomioch effektivitet i biståndet är viktiga fömtsättningar för en mångsidig ochframgångsrik utveckling. Dessa faktorer har därför betonats i dialogen medu-ländema. har de även, inom ramen för de biståndspolitiska målen,tjänat som kriterier vid val av mottagarländer och vid fördelningen avbiståndet. Genom erfarenhet och ökad kunskap förs Sverigesutvecklingssamarbete framåt. har intresset fokuserats kringbiståndskriteriema och ett antal särskilt prioriterade områden. I ett demokratiskt samhälle, där medborgamasmänskliga rättigheter respekteras, finns de bästa möjlighetema för medborgamaatt forma sitt samhälle och bygga förutsättningar för en dynamisk utveckling.Ett gynnsamt tillväxtklimat skapas i ett marknadsekonomiskt system, därmarknadskrafterna styr resurserna till produktiva delar av ekonomin. Privatainitiativ och fri företagsamhet driver utvecklingen framåt. Menmarknadsorienterade lösningar måste kombineras med en fungerande offentligsektor. Det krävs ett fast regelverk och starka institutioner för att ..''I Om FNis 0,7%-mål ska uppnås tiU fordras ettkraftigt trendbrott (streckade linjen). DAC-ländernas bistånd har länge legatpå en medelnivå strax över 0,av BNI. denprivata sektom skall kunna fungera väl som drivkraft i utvecklingen. Effektiviteteni biståndet har fått mer utrymme i diskussionerna . Ytterst handlardet om vilken effekt biståndet har på ett lands utveckling. Därför måste detsvenska biståndet anpassas efter mottagarländemas möjligheter att användaresursema på ett effektivt sätt. Mot denna bakgrund görs särskilda insatser föratt: främja en effektiv och rättvis resursfördelningsom bidrar till ekonomisk och social utveckling och därmed bekämparfattigdomen, förhindra korruption, maktmissbruk och iUegalkapitalflykt, minska militärutgifter till förmån förutvecklingsändamål, bygga upp och stärka rättsliga institutioner. Andraområden som prioriterats och som fortsättningsvis kommer att ägnassärsidld uppmärksamhet är befolkningsutvecklingen i världen, kvinnomassituation i och deras roll i utvecklingssamarbetet, en miljömässigthållbar utveckling bl.a. inom ramen för uppföljningen av den s.k. ,insatser för att förstärka och effektivisera FN på det ekonomiska och socialaområdet samt stödet till enskilda organisationer och till katastrof- ochåteruppbyggnadsinsatser. SVENSKT UTVECKLINGSSAMARBETE I VÄRLDSPERSPEKTIV Internationell samordning av utvecklingssamarbetet Förändringarnai världen har ökat behovet av samordning på biståndsområdet. Omfattandekatastrofer, av det slag vi bevittnat i exempelvis och i det fomaJugoslavien, har tvingat fram gemensamma insatser. FNhar därmed fått en utökad roll, i många fall med en kombination av fredsbevarandeoch humanitära insatser. av det svenska biståndet kanaliserades genom FN:sbiståndsorgan och andra intemationella organ, främst och deregionala utvecklingsbankema. En allt viktigare fråga blir hur hela detmultilaterala systemets insatser på biståndsområdet skall kunna tillvaratasoch maximeras. Likaviktig är en förstärkt samordning mellan bilaterala givare t.ex. när det gälleratt försäkra sig om effektiviteten i biståndet. Inom ramen för DAC harriktlinjer utarbetats för hur ett effektivt utvecklingssamarbete bör utformas.Kommittén granskar även regelbundet medlemsländemas biståndsprogram. Bildenvisar en del av de länder och bistårtdsorgay: som verkar i . Mångaländer har en liknande situation. 1 framtiden måste biståndet samordnas bättre. Riksdag, regering och budget "All offentligmakt i utgår från folket." Så inleds regeringsformen (RF), Sverigesgrundlag. De grundläggande regler som RF anger för den offentliga verksamheteni stort gäller även inom biståndet. Det är således som beslutar ombiståndets inriktning och till regeringen anvisar en budget förbiståndsverksamheten. Regeringensvarar för landets ledning och för stymingen av de statliga myndighetema. Idet senare ligger att tilldela olika verksamheter anslag, att fastställa de närmarevillkoren för anslagens användning och att ange kraven på hur användningen avde anvisade medlen skall redovisas. Detstatliga budgetåret löper från till . Regeringens förslagtill budget, budgetpropositionen, utarbetas och läggs fram förriksdagen omkring . Till grund för budgetpropositionen ligger iförsta hand mynd igheternasanslagsframställningar, som kommer in till regeringen . Riksdagensbeslut om statens budget för det kommande budgetåret fattas löpande undervåren och i takt med att olika utskott utarbetar och lägger framsina yttranden över regeringens förslag. Biståndsfrågoma behandlas av riksdagensutrikesutskott. Riksdagensbeslut om biståndets inriktning i stort och biståndsbudgeten för det kommandebudgetåret fattas i samband med den biståndspolitiska debatten, som vanligenhålls . fattar regeringen beslut om regleringsbreven,som närmare anger vUka anslagsbelopp och övriga villkor som skall gälla förmyndighetemas verksamheter. Regeringenstyr de statliga myndigheterna även i andra avseenden. Varje myndighet har enav regeringen beslutad UD- Avdelningen för intemationellt utvecklingssanvarbete Styrelsen förinternationellt riirkigilivs- bietAnd SIDA Styrelsen förintemationell utveckling SAREC Styrelsen för u-lands forskning I den nya organisation som införs, slåsbiståndskontoren samman med ambassaderna i samarbetsländema. Kontor i mottagarländer, s.k. bIstAndskontor FRÅN RIKSDAGSBESLUT TILL BISTÅNDSINSATS instruktion för sinverksamhet. I denna anges målen för myndighetens verksamhet, hur myndighetenleds och vilka tjänster inom myndigheten som regeringen har att tillsätta.Instruktionernas närmare innehåll varierar från myndighet till myndighetberoende på den aktuella verksamhetens art och omfattning. Utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete, i dagligt tal"U-avdelningen", är en av UD:s fem avdelningar och ansvarar inomregeringskansliet för det svenska utvecklingssamarbetet. Avdelningenär organiserad i tre enheter. Första enheten ansvarar för det multilateralabiståndet, andra enheten för det bilaterala biståndet och den tredje enhetenför budgetfrågor, allmänna u-landseko-nomiska frågor och informationsfrågor. U-avdelningen leds av ett statsråd och enstatssekreterare och har totalt ett 60-tal tjänstemän. Biståndsmyndigheterna lämnar sina anslagsframställningar. OKT NOV DEC , FEB Regeringen utarbetar budgetpropositionen. (utrikes- utskottet) behandlar förslaget.Bistånds- debatt och beslut i . Regeringen beslutar om regleringsbrev regleringsbrevmed anslagsbelopp och övriga villkor för verksamheten under budgetåret. Budgetåret '' 1992/93 Statligamyndigheter och organ för bistånd Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) sominrättades , har till uppgift att planera, genomföra och administrerabilateralt utvecklingssamarbete med u-ländema. Detta bistånd omfattar delssamarbetet med 19 programländer, dels andra typer av bistånd t.ex. katastrofinsatser,bidrag till utvecklingsprojekt via enskilda svenska organisationer, biståndtill flyktingar och befrielserörelser, miljöinsatser och insatser för demokratioch mänskliga rättigheter. SIDA leds av en styrelse som utses av regeringen. VidSIDA finns ca 500 anställda. samtutvidga och stärka relationer med dessa länder genom insatser isamarbete med svenska institutioner och företag. Verksamheten omfattartekniskt samarbete genom bl.a. konsultinsatser och internationella kurser iSverige samt utvecklingskrediter. /90 har BITS också etthuvudansvar för genomförandet av det svenska bi-ståndsfinansierade samarbetetmed Central-och Osteuropa. BITS leds av en styrelse som utses av regeringen. VidBITS finns ca 35 anställda. Styrelsen för u-landsforskning (Sarec) som inrättades år1975 ombildades till en självständig myndighet. Sarecis uppgift är attstärka kapacitet för forskning och att främja sådan forskning somkan bidra till en utveckling i enlighet med de biståndspolitiska målen. Sarec leds av en styrelse som utses av regeringen. VidSarec finns ca 40 anställda. Styrelsenför internationellt näringslivsbistånd () bildades . skall, inom ramen för de biståndspolitiskamålen, bidra till utvecklingen av näringslivet i samt i länder i Central-och . Genom kunskapsöverföring till näringsliv ochnäringslivsorganisationer skall Svvedecorp verka för att gynnsammaförutsättningar skapas för investeringar och företagande i samarbetsländemasamt främja dessa länders handel bl.a. genom att svara för information ochrådgivning om avsättningsmöjligheter på den svenska marknaden. leds av en styrelse som utses av regeringen. VidSwedecorp finns ca 50 anställda. Beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) inrättades år 1975under namnet utbildningsberedningen och fick ställning somsjälvständig myndighet under . BITS har till uppgift att, inomramen för de svenska biståndsmålen, främja ekonomisk och social utveckling ienskilda utvecklingsländer tillkom genom enombildning av stiftelsen (Fonden för industriellt samarbete med ).Bolagets huvuduppgifter är att på indu- FRÄN RIKSDAGSBESLUT TILL BISTÅNDSINSATS striområdetförmedla kontakter mellan svenska företag och intressenter i och länderi , bidra till förin-vesteringsstudier samt medverka ietableringen av samägda företag, s.k. joint , genom insatser i form avaktiekapital, lån- och garantigivning. Bolaget är ett helägt statligt aktiebolag med ca 10anställda. styrelsen för u-landsutbildning () bildadesår och fick sin nuvarande inriktning . har tillhuvuduppgift att vid i bedriva utbildning i språk ochu-landsutbildning som förberedelse för uppdrag i . Verksamheten ärtill självfinansierande. leds av en styrelse som utses avregeringen. Skolan har ca 50 anställda. Sekretariatetför analys av utvecklingssamarbete (SAU), som bildades . TillSAU har knutits en referensgrupp, med representanter från samtliga enheter påu-avdelningen inom UD, biståndsmyndigheterna samt RRV. Sekretariatet kommeratt producera en rapport , vilken skall ligga till grund förbeslut om den fortsatta verksamheten. Fram kommer SAU att arbeta med olikastudier, analyser och utvärderingar av den svenska biståndspolitiken och dessgenomförande. En del studier utförs av SAU, men det mesta läggs ut på externakonsulter. () bildades är 1962 på initiativ av är beläget i . Institutet har till uppgift att i främja studier avoch information om afrikanska förhållanden bl.a. genom att främja och drivavetenskaplig forskning om . Institutet leds av en styrelse samt ett program- ochforskningsråd som utses av regeringen. I program- och forskningsrådet ingårrepresentanter för de övriga nordiska länderna. Vid institutet finns ca 30anställda. Sekretariatet för Analys av Utvecklingssamarbete Regeringen beslutade att inrätta en kommitté meduppdrag att analysera effektiviteten i det svenska utvecklingssamarbetet.Kommittén fick ett tvåårigt mandat och påbörjade sitt arbete . Under kommittén finns ett sekretariat. Styrnings- och samarbetsformer i biståndet styrningen och samordningen av biståndet skallförbättras genom att regeringen efter samråd med mottagarlandet och i närasamverkan med myndigheter och ambassader skall lägga fast en långsiktigstrategi för samarbetet med varje större mottagarland, s.k. landstrategi, landramama ersätts av mer flexibla planeringsramaroch ambassadernasallmänna avdelningar och biståndskontor i programländerna slås samman och fårgemensam chef och administration. Dessaföreslagna förändringar är ett led i arbetet med att förbättra biståndets effektivitet.Förslagen har utformats i betänkandet Styrnings- och samarbetsformer i biståndet(SOU 1993:1). Enviktig utgångspunkt är mål- och resultatstyrning, som tillämpas inomstatsförvaltningen. Resultaten skall på ett tydligare sätt än liggatiU grund för beslut på olika nivåer. Kraven på regeringen att ange tydligamål för verksamheten ökar. krävs att det beslutsunderlag sommyndigheterna lämnar till regeringen är baserat på erfarenhets- och resultatanalys.Mottagarländenias ansvar för utvecklingen, samarbetets inriktning samt förväntadeoch uppnådda resultat stäUs i centrum. Regeringen skall mer effektivt utnyttja destyrinstrument som redan finns framför allt inom budgetprocessen. RegleringsbrevetinnehåUer mer av uppdrag och anvisningar. av det praktiska arbetet,dess planering och genomförande, omfattar fler områden och verksamheter.Utrikesdepartementet blir därmed mindre belastat med detaljfrågor kringbiståndets handläggning. Ökade krav på samordning Kraven påhelhetsperspektiv i de svenska relationerna med ökar liksom behovenav en fördjupad dialog med länderna om den politik landet för. Bredden i detsvenska utvecklingssamarbetet med flera organisationer verksamma i de enskildamottagarländerna ställer ökade krav på samordning. Landstrategiema blir ett instrument att pröva detsamlade, långsiktiga svenska utvecklingssamarbetet med ett enskilt land. Deutgör ett underlag för myndighetemas arbete. Överläggningar på regeringsnivåskall ske med mottagarlandet innan strategin läggs fast. Utarbetandet av sådana landstrategier pågår för SriLänka, , , , och . I budgetpropositionenanges länder aktuella /95. Sammanslagningenav ambassadernas allmänna avdelningar och biståndskontoren beräknas vara fulltgenomförd . Arbetsgrupper med representanter från UD och SIDA gårsystematiskt igenom olika krav på förändringar för ett praktiskt genomförande. Ambassaderna i , , ,, och Sri Länka kommer att vara integrerade före budgetåretsslut. Ett förändrat sätt att planera biståndet Styrningenoch samordningen av biståndet förstärks som följd av riksdagsbeslutet i maj 1993.Planeringsprocessen kan beskrivas påföljande sätt: r Regeringsöverläggningar med samarbetslandet En bredlandöversikt utarbetas på uppdrag av . I denna analyseras mottagarlandetsproblem och prioriteringar och de måloch riktlinjer som lagt fast förlandsamarbetet. Översiktenkompletteras med resultatredovisningar frånbiståndsmyndigheterna. Dessa bygger på utvärderingaroch analyser där mottagarlandet spelat en aktivroll. Med denna information som grund inbjuds biståndsmyndigheter, enskilda organisationer och andraintressenter i till ett intressentmöte,där man överlägger om biståndssamarbetet med det aktuella landet.