prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — föreslår etablering av enforskningsnämnd med uppgift att efter samråd med berörda intressenter utarbeta FbU-program inom alfe fenönäteriinriktade feckområden. Forsknings- och utveck- 54 lingsverksamheteninom landskapsinformationsområdet föreslås erhålfe Prop. 1993/94:100 en ökad resursram med 90 nuljoner kronor . föreslår att atlasen efteravslutad förstagångsutgiv-ning under /96 får en fortsattutgivning av två temaband årUgen samt en årUg uppdatering av PC-atlasen.Dessutom föreslår verket att ett regionalt band fiamstäUs med regionaldelfinansiering. Ansfegsökningen beräknas tiU 16 mUjoner kronor underpericxlen. EnUgt verkets resultatanalys har den tioårigaplanen i sina huvuddrag kunnat genomföras. Det har enUgt verket varit en styrkaför både användare (Kh för verkets intema planering att arbeta enUgt enlångsiktig plan. Verket konstaterar också att användarna i huvudsak är nöjcfemed den påverkan som de haft i planering CKh genomförande av planen. Den geodetiska verksaniheten har minskats tiUförmån för kart- (kU datebasframställning(Kh för GPS-tekniken. Slutförandet av bl.a. riksawägningen har därförsenarefegls. Den ekonomiska kartfeggningen har förändrats underpericxlen. skedde en omfeggning av prcxiuktionen tiU förmån för en merforcerad cfetebasuppbyggnad. Ett tiUfäUigt stopp för tryckningen av den Gufekartan infördes också. Trots de ökade satsningama som genomförts inom dengeografiska cfetebasuppbyggnaden och som även omfettar s.k.intressentfinansiering från m.fl., anser verket att användarnas kravändå inte har kunnat tiUgcxloses. Verket hävdar i sin redovisning av den tioårigaplanens samhällsekonomiska betydelse att metcxler saknas för att bestämma dentotafe samhäUsekonomiska nyttan av den gmndläggande geografiska informationen.Mindre studier utomlands stöder d(Kk enUgt verket uppfettningen att insatserinom landskapsinformationsområdet har stor samhäUsekonomisk betydelse.Vinstema av att använda digital tekiuk inom dette område är vidare betydandeenUgt utförcfe cost-benefitkalkyler. Verket har i prövningen av i vilken omfettning detär möjUgt att med avgifter finansiera produktion av landskapsinformation funnitatt övergången tiU ADB-teknik snarare ökat skälen för ansfegsfinansiering.Verket har inte föresfegit en ökad avgiftsfinansiering för produktionen avlandskapsinformation. Lantmäteriverkethar kommit in med en fiiUständig årsredovisning. Resulfatredovisningen är gjordi överensstämmelse med den under /93 gäUandeverksamhetsindelningen och mot bakgmnd av regeringens feststäUda mål. Resultetredovisningenstöder (Kh kompletterar övrig redovisning med 55 anknytning tiU denfördjupade ansfegsframställningen (Kh visar (Kkså att måleni huvudsak kan uppnås . Kravet att handfegg- Prop.1993/94:100 ningstiden för festighetsbUdning (Kh festighetsregistrering skaUminska BU. 15 kan d(Kk enUgt verket bU svårt att tiUgcxiose. Konjunktursvängningarnabidrar tiU dette. Balanserna har dcKk minskat . Verket redovisar följande resultet för deavgiftsfinansierade uppdrags-och festighetsbUdningsverksamhetema underbudgetåren 1992/93-1994/95. Resultatav uppdragsverksamheten (1 000-tal kronor) 'Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu intefakturerade uppdrag. I kosmadema ingår beräknat behov av avsättningar forosäkra fordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar ochfor att tillgodose avkastningskravet på statskapitalet. I mtäkter och kostnaderingår inte transaktioner som görs vid köp och försäljning av tjänster m.m.internt inom lantmäteriet. Resultatav fastighetsbUdningsverksamheten (1 000-tal kronor) 'Som intäkter redovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men ännu mte fakturerade ärenden. I kostnaderaa ingår beräknade avsättningar for osäkra ford ringar, for realiserade prisförändringar i anläggningsfillgängar och for atttUl- 56 godose avkastningskravet på statskapitalet. Verketredovisar även följande sammandrag ur balans- (Kh resulteträk-ningen samtfinansieringsanalysen för budgetåren 1991/92 (Kh 1992/93 (1 000-tal kronor). 1993/94:100BU. 480 953 106 948 587 901 366 515 124 849 491364 1993/94:100 BU. Lantmäterietsomsättning /93 ökade . Den avgiftsfinansieradeverksamheten, som utgör av den totafe omsättningen, minskade något.Efterfrågan på festighetsbUdningsåtgäider har minskat . Konjunkturfegethar även under dette budgetår tvingat lantmäteriet tiU personahuceringar. Underåret har personalen reducerats med ca 200 personer, varav 129 genom uppsägning. UtfaUetför 1992/93 har inneburit att Lantmäteriets ansfegskredit ej behövt umyttjats.Verket har tiUgång tiU räntekonto med kredit på 50 mUjoner kronor iRiksgäldskontoret. Verket har vidare utestående lån i tiU ettsammanfegt belopp av . Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. 1993/94:100 BU. Detfinns, med hänsyn tiU den pågående översynen av organisationen förlantmäteriverksamheten m.m., inte skäl att nu förändra de mål förfastighetsomrädet som fegts fast för treårsperioden /92-1993/94. Övergripande mål inom landskapsinformationsområdetför den kommande nioårspericxlen skaU vara att tiUhandahåUa gmndfeggandegeografisk information i den form, standard (Kh aktuaUtet som tiUgcxloserangefegna samhäUsbehov. Iawaktan på den pågående översynen av organisationen för bl.a. lantmäterietprövas fastighetsområdet endast . Vidare faststäUs ingenplaneringsram. Lanönäteriet, ansfeg 1994/ Förvalöiingskosöiader för lantmäteriet, ramansfeg 1994/95 Bidrag enUgt lantmäteritaxan, försfegsansfeg 1994/95 Lantmäteriverketsfördjupade ansfegsframstäUning CKh verkets årsredovisning visar attverksaniheten uppnått ett resultat som i aUt väsentUgt svarar mot uppsatta mål.Metoder för att följa upp resultaten bör dock utvecklas mer. Det gäUer bl.a. isyfte att följa kvaUteten i festighetsbUdningen (Kh att bedöma produktivitet(Kh nytta inom landskapsinformationsområdet. Handfeggningstidenper ärende inom festighetsbUdningsverksamheten har varit i stort sett oförändrad. Betydande insatser torde därmedåterstå för att uppnå målet att förbättra handläggningstiden underinnevarande treårsperiod. Lanönäteriets medverkan i festighetscfetareformenhar följt den av regering (Kh rikscfeg feststäUda planen. Antalet insatfepersondagar inom festighetsregistreringen har under den senaste tioårsperitxlenminskat som innehåUet i registret har ökat. De avgiftsfinansierade verksamheterna inomfestighetsområdet, dvs. den konkurrensutsatta uppdragsverksamheten (Khförrätttiingsverksam- heten,skaU i ekonomiskt avseende bedrivas med kostnadstäckning som Prop.1993/94:100 mål. Kostnadema har också fecktsav BU. 15 intäkter (Kh balanserade överskott finns för att klara av tidermed sämre resultat. Den under peri(xlens senare del kraftigt vikandekonjunkturen inom bl.a. bostadsbyggandet har i betydande utsträckning minskatefterfrågan inom förrättningsverksamheten. Det har varit svårt att beräknalandskapsinformationsverksamhetens samhäUsekonomiska betydelse. Lantmäteriverketsredovisning samt remissbehandlingen visar dcKk att användarna av denproducerade landskapsinformationen överfeg varit positiva tiU resultatet avverksamheten och fört fram många önskemål om ytterUgare satsningar. Denavgiftsfinansierade verksaniheten inom landskapsinformationsområdet har ävenden bedrivits med gott ekonomiskt resultat. Lågkonjunkuren har dcKk i många feUkraftigt minskat efterfrågan på mätningstekniska tjänster. Somnämnts är fenönäteri-, festighetsdate- (Kh inskrivningsverksamheten föremålför en omfettande översyn. En ny organisation kan komma att skapas inom ensnar framtid. Förändringar torde inte minst beröra festighetsbUdningen (Khanknytande frågor. Fömtsättningama kan komma att förändras i väsentUgaavseenden. Regeringen gör därför den bedömningen att verksamheten inomfestighetsområdet inte nu bör ges någon ny inriktning. Verksamheten bör iprincip drivas oförändrat det kommande budgetåret. Det innebär exempelvis attfortsatte ansträngningar bör göras för att effektiviseraförrätöiingsförferandet. Av direktiven tiU organisationsöversynen framgår attförrättningsförferandet har många fördelar vid hanteiing av markfrågor. Någonny treårsram bör inte feggas fest. Översynen kan även lecfe tiU att organisationen förproduktion av den med allmänna medel bekostede landskapsinformationen kan kommaatt förändras. InnehåUet i samhällets beställning av landskapsinformation skaUdäremot i princip inte påverkas. Regeringen gör därför den bedömningen att detnu är lämpUgt att fegga fest inriktningen inom landskapsinformationsområdetför en ny peri(xl av . Ansfeget bör däremot, liksom för övriglantmäteriverksamhet, feggas fest för endast näsfa budgetår. Nyplan för landskapsinformation ' Den plan som fedes fest av regering och rikscfeggenom ett kartpoU- tiskt beslut avslutas med utgången av innevarande budgetår. EnUgt regeringens direktiv och därav föranledcfe förslag skaU riktlinjer nu över/ägas för en ny efapp, i detfa feU för en nioårsperiod. Det kan konsfateras att festfeggandet av enlångsUctig kartpoUtUc har Prop. 1993/94:1(X) varit av mycket stor betydelse.Beslutet innebar en kraftsamling BU. 15 som bl.a. kom tUI uttryck ien omfördehiing av ekonomiska medel från flera berörda samhäUssektorer (Khresulterade i en påfagUg resursförstärkning för aibete medkartor (Kh annan landskapsinformation. Verkets samordnande roU stärktes (Kkså. Bakgmnden tiU denna nödvändiga nivåhöjning var ikorthet följande. En mycket av försfagångsframstäUning avekononuska och topografiska kartor hade fömtsätts kunna övergå i en betydUgtmindre resurskrävande ajourhåUning. Det visade sig emeUertid att ett sådantagerande skuUe ha konsoUderat ett aUmänt kartmaterial av aUtför feg kvaUtet.Övergången tiU den så kalfede ortofototekniken - möjUgheten att framstäUaskalriktiga flygbUder - visade att de äldre kartorna hade aUtför feg geomeöiskkvaUtet. I praktiken blev en nyutgivning av kartorna nödvändig, vilket denfestfegda kartplanen tog sikte på. Inriktningen av planen prägfedes för övrigt främstav de nya möjUgheter på kartområdet som ADB-tekniken hade öppnat. Detfa harockså i successivt ökande grad prägfet verksamheten under pericxlen. Databasteknikenhar gjort det möjUgt att använda landskapsinformationen på ett mera flexibelt(Kh för olika användare bättre anpassat sätt . Slutprodukterna iform av tryckfa kartor är naturUgtvis viktiga för inånga användare men inte avså dominerande intresse att en plan för kartfeggning kan definieras enbartutifrån dem. Riktlinjer bör nu feggas fest för den fortsatfaverksamheten på landskapsinformationsområdet. Utgångsfege och problem äremeUertid nu annorluncfe än vad som gäUde . Några generelfebehov av gmndfeggande kvaUtetsförbättringar föreUgger inte. Pågående verksamheterkan drivas vidare enUgt gäUande riktlinjer. Den ajourhållni-ngssituation somman hade sett fram emot omkring bör nu efter hand kunna bU verkUghet påområde efter område. Vad som krävs är ett fiiUföljande av kraftsamlingen föratt helt gå över i en digital teknik. Efterhand som detfa uppnås ökarfömtsättningama för en kostnadseffektiv verksamhet, hög kvaUtet, flexibiUtetoch stora utvecklingsmöjUgheter. Det samfede resultetet bör bU bådekostnadssänkningar (Kh kvantitetiva eUer kvaUtetiva förbättringar. Den långsUctiga poUtiken när det gäUer produktionav kartor (Kh annan landskapsinformation bör fullföljas med en bibehåUen hög ambitionsnivå.Detta bör vara möjUgt även om regeringen inte kan anslute sig tiULantmäteriverkets huvudaltemativ. För dette talar bl.a. den potential tiUrationalisering och ökad prcxiuktivitet som aUtjämt följer med nyaADB-tiUämpningar (Kh successiva förbättringar av redan införcfe system m.m. Ettbra exempel på dette är det av redovisade positiva utfeUet avden forcerade cfetebasuppbyggnaden för den ekonomiska kartan. En annan viktig fektor - och den kanske mestpåfagUga tekniska för ändringen - är de nya fömtsätöiingar som ges på det geodetiska området fack vare genombrottet för GPS- teknUcen, dvs. mätiiing med uöiyttjande av satelUter. denna teknik stäUer kravpå vissa basinsatser för en bred tillämpning 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 öppnar den storamöjUgheter för utveckling, förenklingar (Kh kostnads- Prop. 1993/94:100besparingar. Detta gäUer både inom själva mätningsverksamheten och BU. 15efterhand inom andra grenar av landskapsinformationen, t.ex. aibetet medgeografiska informationssystem (GIS). Utbyggnaden av infrastrukturen på markeni form av s.k. festa referensstationer bör ske samfet för att minimerakostnademai. MUjö- (Kh naturresursdepartementet kommer därför att aktivt verkaför att nå en erforderUg samordning mellan av GPS-tekniken berörda myndigheter. Ett näraUggande område där teknikutveckling cKhandra ändrade förhållanden kan komma att innebära större möjUgheter förkostnadsbesparingar m.m. än vad som framgår av bedömning ärsatelUtbUdstekniken. Ökad tiUgiing tiU bUdmaterial med bättre detaljupplösningän skuUe kunna få stor betydelse för t.ex. vege-fationskartering(Kh mUjöanalyser. Regeringen anser att frågan om intressentmedverkani finansieringen av landskapsinformationen även i fortsättningen bör drivasaktivt av . Efterfrågan pä landskapsinformation är som verkethar visat mycket stor. Den omspänner aUt från en bred efterfrågan frånallmänheten tiU specieUa - (Kh ofta sammanfeUande behov - från tungaintressenter som försvaret, skogsbmket samt verksamheter inom transport- (Khkommunikationssektorn. Fömtsätöiingama bör fortlöpande prövas för lämpUgtutformad medfinansiering av strategiska insatser. Produktionen av landskapsinformation bör i stort utgöra en fortsättning av den nu pågåendeprcxiuktionen med de förändringar som anges i det följande. Gmnden för försfegetär verkets noUaltemativ. De kartserier som ges ut som allmänna börbibehåUas. ÖversUctskartan i skafe 1:500 000 bör dcKk, som Lantmäteriverketföresfegit ckU somremissinstanserna tillstyrkt, inte längre utges som allmän karta. Ansfeget bör förstärkas sä att de förenkfededafabasema i skalområdet 1:10 000-1:20 000 snabbare kan kompletteras så att debUr fiiUständiga. Det innebär att tryckningen av ekonomiska kartan i skafe 1:20000 (Gufe kartan) kan åtempptas tidigare. Behovet av detfa har påtafets bl.a. irenussbehandingen. De äldre svenska lantmäterikartorna är iintemationeUt perspektiv unika. De har tidigare uppmärksammats inomkulturmUjövården och har börjat användas: också i olikaplaneringssituationer. För att öka tiUgängUgheten (Kh säkra en tryggareförvaring av det äldre kartmaterialet bör det överföras tiU digital form. Iansfeget bör därför beräknas medel för att fortsätfe ett sådant aibete som påförsök påbörjats i Segersfa. Uppbyggnad av dafabaser är en engångsåtgärd, ävenom den är tids krävande. Förvaltningen av dafabasema är dcKk en löpande verksainhet. Mot den senare delen av perioden bör det finnas fömtsättningar för att , efter hörande av verkets kartråd, omprioriterar medel som i början av pericxlen används för cfefabasuppbyggnad. Det finns angefegna ändamål som inte nu kan finansieras genom tiUskott av an sfegsmedel inom den föresfegna satsningen. Det gäUer t.ex. en ny om- 62 gång infiaröda fargbUder (Kh vegefationsdafabaser. Inte minst för nuljö- arbetetär det angefeget att få fram en ny omgång flygbUder i infraröda Prop.1993/94:100 färg över landet för att kunna göra jämförelser bakåt i tiden. Påsikt bör BU. 15 det vidare finnas en vegefationskartfeggning som täcker hefelandet. Det är naturUgt att uppbyggnaden sker i dafabasform. Regeringens försfeg innebär att inga medel nuföreslås för en kommande revidering av nationafetlasen med början . Försfegetrymmer d(Kk medel för att ajourhålfe underfeget för atlasen cKh denperson-(fetorbaserade versionen. Mot bakgmnd av den fördjupade prövningen somregeringen gjort av verksamheten anser regeringen att ett ettårsbeslut börfettas för festighetsområdet. Övergripande mål bör liksom vara attverka för en ändamålsenUg festighetsindelning. För landskapsinformationsverksamheten anserregeringen att den tioåriga planen för prcxluktion av allmänna kartor m.m. börföljas av en festsfegen inriktning för verksamheten. Övergripandemål inom landskapsinformationsområdet skaU vara att tillhandahåUa gmndfeggandegeografisk information i den form, standaid och aktuaUtet som tiUgtxloserangefegna samhäUsbehov. Påförsfeg av regeringen beslufede rikscfegen (prop. 1992/93:100 bU. 15, bet.1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217) att den uppdragsverksamhet somLantmäteriverket (för festighets(fefa bedriver utomlandsfr.o.m. den 1 juU 1993 bör bedrivas i aktiebofegs-form. Regeringen bemyndigadesatt vidfa de åtgärder som fordras för att ombUda verksamheten. EnUgt bofegsordningen är bofegets firmaSwedesurvey AB. Syftet med verksamheten är att bofeget skaU bedriva verksamhetutomlands inom festighetsområdet, mätnings- (Kh kartfeggningsområdet samtdärmed förenUg verksamhet. Bofeget skaU därvid i försfa hand utnyttja resurserfrån det sfatUga lantmäteriet och (fefa.Regeringen bedömer att marknadsfömtsättningama för bofeget är gcxfe på den förnärvarande kraftigt växande intemationelfe marknaden inom området. Bofeget harunder tillförts ett totalt eget kapital på , varav som aktiekapital. Kapifa-let har hämfats från det avLantmäteriverket disponerade avkastningspliktiga sfatskapitalet för attfinansiera vissa omsättningstiUgångar. Regeringen överväger ombofeget behöver tillföras ytterUgare kapital. Geografiskainformationssystem (GIS) är ADB-system för att fegra, 63 bearbefe (Kh presenterafegesbunden information. systemengeometriska dafa och därtiU koppfede egenskapscfefa. 1993/94:100möjUggör att på olika sätt fa fram och analysera den fegrade Bil. 15 informationen (Kh presentera den på ett användbart sätt. GlS-teknikenhar utveckfets i takt med att tiUgången på kraftfiiUa (fetorertiU rimUgt pris har ökat. Användningen av GIS för olika ändamål i samhäUetberäknas öka mycket kraftigt under de nämuiste åren. Betydande rationaUseringarbedöms vara möjUga i många oUka sammanhang där man har stora (fete-mängder medfegesbunden anknytning att hålfe recfe på. Skogsbruket är ett sådant exempel,den fysiska planeringen ett annat. GIS-användningen är dcKk av flera skäl fortferandei ett inledande skede. Kompetensen är inte tillräckUgt hög för en bred användning.Gmndläggande geografiska dafa som fecker hefe landet saknas ännu i de störreskalområdena. Standard för klassificering CKh överföring av dafa är ännu intefärdigutveckfed. I syfte att skyncfe på utveckhngen har ett stortantal myndigheter (Kh organisationer bUdat förlandskapsmfonnation (). På initfetiv av bedrivs vid SIS Standardiseringsedan flera år tiUbaka ett standardiseringsprojekit. Sfaten har på flera sättstött projektet. I syfte att åstadkomma samordning har också bUdats en nationeUsam- verkansgmpp kring GlS-frågor (SamGIS) samt motsvarande regionafesamverkansgmpper. Lanbnäteriet är på flera sätt berört av (Khengagerat i GIS-teknikens utveckling. Gmndfeggande geografiska data behövs somgmnd för GIS. fegger därför nu ner omfettande resurser i syfteatt överföra den information som tidigare endast redovisades på de ritadekartorna tiU (fetabaser. Dessa databaser skaU utgöra utgångspunkt både förgeografiska informationssystem (kU föratt framstäUa tryckta kartor. Många andra statUga myndigheter (Khorganisationer förväntar sig att lantmäteriet inom en snar firamtid skaU kunnatillhandahålfe sådana (fefebaser för hefe landet. Lanbnäteriet är vidare ansvarigt förfestighetsregistret med tillhörande registerkarta. Registret ingår i detADB-baserade festighetsdatasystemet som blir riksfeckande. Om ävenregisterkartan överförs i digital form och lämpUga ADB-hjälpmedel utveckfes färfestighetsregistret ökad användning och betydelse. Bl.a. väntas det kunnabidra tiU att väsentUgt rationaUsera festighetsbUdning, festighetstaxering (KhsamhäUsplanering. Aibetet med att digitaUserafestighetsregisterkartan har påbörjats. Regeringen har genom ändringar i festighetsregisterkungörelsen (1974:1079) medgett att kartan fär föras med hjälp av ADB firån och med . Arbete har vidare påbörjats i syfte att se över förfettningsregleringen i stort av festighetsdatasystemet. Genom riks dagens beslut (prop. 1992/93:150 bU. 10, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447 och 453) har vicfere 6 mUjoner kronor stäUts tiU mäteriverkets förfogande för arbetet med digital registerkarta. Kost nadema för den totafe uppbygiteden av digital registerkarta har beräk nats tiU 150 mUjoner kronor. har bedömt det lämpUgt 64 att uppbyggnaden sker . Det har inte varit möjUgt att nu föreslå någrasärskUda ansfegsmedel för ändamålet. 1993/94:100 att vfelänsarbetsnämnderna få del av aibetsmarknadspoUtiska medel bör BU. Regeringen har i proposition 1993/94:66 angett att det finns godafömtsättningar för att använda s.k. ALU-medel för engångsinsatser inom bl.a.lantmäteriområdet. GIS-tekniken bör inte minst vara intressant viduppbyggnad av nya register. Nyuppbyggnad av sådant sfeg är högaktueUt i bl.a.östra - , (Kh - exempelvis i anslutning tiUprivatisering av marken. Tekniken kan vidare vara intressant vid insamling avmUjöcfefa intemationeUt. Det pågående mUjösamarbetet kring är ettsådant exempel. kan här bidra tiU framför aUt kompetensutveckling. Forskning om GIS är angefegen. Det är emeUertidinte självklart vilket forskningsråd som skaU svara för forskningsmedeleftersom GIS-tekniken kan användas inom ett mycket vitt falt.Byggforskningsrådet har i samverkan med inlett ett arbete med att samfenärmast berörda forskningsråd för samverkande insatser. Regeringen finnerinitiativet värdefiiUt. Det bör kunna leda tiU att forskningsresursbehovet kantiUgodoses bättiie än . Några särskUda åtgärder från regeringenssida i fråga om forskning inom GIS-området är därför inte påkalfede . Avgörande för om GIS-teknik skaU bU fiiUt använd äratt prissättningen på fegrade dafa är lämpUgt utformad. Det är inte rationeUtatt olika myndigheter (Kh organisationer var för sig samlar in samma sfegs dafaför sina resp. informationssystem. Det Ugger stor samhäUsnytfa i fleranvändningav dafa, men för att åsfadkomma detfa fordras bl.a. en enhetUg och rimUgprissättning. Statskontoret har med stöd av den nationelfe SamGIS-gmppenstrukturerat problemen CKh lämnat försfeg tiU principer för prissättning. Detär väsentiigt att berörda myndigheter (Kh organisationer tar del av föresfegnaprinciper och så långt möjUgt anpassar sin egen poUcy tiU dessa. Samverkan är som nämnts nödvändig för att olikaanvändare av GIS skaU kunna umyttja tekniken tiU rimUg kostnad. Det ärangefeget att olika GIS-användare som har behov av ett visst sfeg av (fetasamordnar sig i fråga om insamling och förvalttiing, aUt i syfte att minimerakostnadema och höja kvaUteten på informationen. Det är naturUgt att ,med sitt ansvar för att tillhandahålfe gmndfeggande (feta, inom ramen för sinasamordningsuppgifter tar initfetiv tiU sådan samverkan. Detfa gäUer t.ex.information om vägnätet, festighetsinformation (Kh information som behövs inommUjöarbetet. Regeringen (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91 :JoU30,rskr. 1990/91:338) har stäUt sig bakom det nationeUa handUngsprogram som Stetskontoret m.fl. myndigheter och orgamsationer presenterade i syfte att åstedkomma ökad samverkan inom GIS-området. Stetskonto ret bör nu få i uppdrag att utvärdera utvecklingen (Kh läinna försfeg tiU fortsatt arbete.Vidare bör Statskontoret få i uppdrag att utveckfe meto der för analys av landskapsinformationens samhäUsekonomiska betydel se. Förslag tai riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att riks(fegen godkänner att den övergripande målsättningen skaUvara i enUghet med vad regeringen förordat i avsnittet Slutsatser. 1992/93Utgift' O 1993/94Ansfeg' I 000 1994/95 Försfeg 1 000 ' Anslaget XIV E 1. Underansfeget redovisas samtUga in- (Kh utbetalningar för lantinäteriets olikaverksamheter. Ansfeget tas upp med ett formeUt belopp CKh fär normalt intebefestas. Regeringen föreslår att tiU Lantinäterietför /95 anvisar ett ansfeg på . 1992/93Ansfeg' 392 071 000 1993/94 Ansfeg' 408 631 000 1994/95 Försfeg 416 742 000 'Anslaget XTV E 2.