prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — De svenska bidragen tiU banker och fonder, och däravföljande röststyrka, framgår av tabeUema nedan. UtveckUngsbankemasfinansieUa bas utgörs av det aktiekapital som medlemsländerna bidrar med. Avländemas totala kapitalinsats (s.k. tecknat kapital) är det dock endast enmindre del som betalas in till bankema (inbetalt kapital) medan huvuddelenutgörs av garantiåtaganden. Den löpande utlåningsverksamheten finansieras tiU heltövervägande del genom att bankema lånar upp medel på de inter-nationeUakapitalmarknaderna. Till skillnad från bankema finansieras fondemas verksamhetgenom gåvobidrag från i första hand i-ländernas regeringar -främst i form avbiståndsmedel. Sedan nutten av har också vissa OPEC-länder och andrarikare tillkommit som bidragsgivare. Bidragens storlek fastställs fören period av fre tiU i taget i samband med s.k. påfyUnadsför-handUngar,där även ingående diskussioner kring fondemas poUcyinriktning och användningav medel äger mm. Utvecklingsbankernas kapital per den 31 decem- Tecknat kapital (miljoner USD) andel av tecknade kapitalet (procent) röstandel (procent) Inbetalda bidrag till utvecklingsfonderna per Ackumulerade totala bidrag (miljoner USD) Ackumulerade svenska bidrag (miljoner USD) bidragsandel under innevarande påfyll-nadsperlod (procent) röstandel under innevarande päfyll-nadsperiod (procent) därmed ett direkt sambandmeUan finansieringen av fondernas verksarrUiet och medlemsländemas styming avdensamma. Bankernakan även själva bidra tiU sUn respektive fonds verksamhet. har under enrad år tillförts en del av nettoinkomst och AfDB lämnar bidrag tUl AfDFi samband med påfyllnader. AsDB bidrar till en särskild fond som finansierartekniskt bistånd i fattiga låntagarländer. Utvecklingsbankernakan sägas fungera som ett meUaiUed meUan den intemationeUa kapitalmarknadenoch . De lånar upp privat kapital och vidareförmedlar detta som lånpå villkor som är förmånligare än vad de allra flesta på andra sättskulle kunna få (se tabeU tUl höger). Skillnaden i löptid för enskilda lånberor på olikheter befräffande lånta-garländemas utvecklingsnivå och/eUerprojektets karaktär medan utlåningsräntan huvudsakUgen bestäms i förhållandetiU de upplåningsvillkor bankerna kan uppnå. Många av de fattigare saknar dennödvändiga återbetalningsförmågan även när det gäller utvecklingsbankernasrelativt förmånliga lån och är därför beroende av lån från utvecklingsfondema.Dessa lämnas på mycket förmånUga villkor. Räntefrihet och långåterbetalningstid gör att det s.k. gåvoelementet i fondemas långivning är , vUket innebär att ett fondlån på kan sägas motsvara engåva på . UtveckUngsbankemasaktiviteter under det gångna verksamhetsåret har i hög grad varit inriktade påfrågor som , tillsammans med andra Ukasinnade länder, arbetar för. Fattigdomsreduktion,som länge varit vägledande för bankens långivning, har under de senaste årenkommit alltmer i fokus. Man kom överens om den tionde påfyllnaden av idecember för perioden . Detta innebär attfondens realvärde från den nionde påfyUnadsperi-oden bibehölls. Medtanke på det ökande behovet arbetade aktivt, tiUsammans med ett mindreantal givarländer, för en större påfyllnad. Mot bakgrund av de kraftigt försämradeutsikterna för den internationella ekonomin får resultatet, trots allt, ses somett uttryck för starkt stöd för Världsbanksgruppens insatser i de fattigasteländema. utfäste ett bidrag svarande mot samma andel som i den niondepåfyllnaden dvs. IpåfyUnadsförhandUngen bestämdes att skall fortsätta att ha tre huvudmål försin långivning: fattigdomsreduktion, ekonomisk anpassning och tiUväxt samtmUjöskydd och miljöförbättring - en fokusering som Ugger helt i Unje medmålsättningama för svensk biståndspolitik. i fick återverkningar också på verksam- World Development Report1992 ägnades åt kopplingen mellan utveckling och miljö. I och med IDAlO-förhandiingama har kraven på att integrera natiorella nuljö-aspekter i allavärldsbanksprogram förstärkts och arbetet med att ta fram nationellahandlingsplaner på miljöområdet intensifierats. Under verksamhetsåret togsockså beslut om en permanentning av den globala mUjöfacUiteten (GEF), i vilkenVärldsbanken ingår tillsammans med och FN:smiljöprogram (). Underverksamhetsåret tillkom ett betydande antal nya medlemsländer - däribland 11republiker från f.d. . Antalet medlemsländer är därvid uppe i176. Denya medlemsländerna i har satt sin prägel på bankensutlåning. Denna region är den som kan notera störst låneökning - från knappt 2miljarder tUl . kan en nedgång i lånevolymentill noteras - från knappt 4 tiU strax under 3 miljarder US dollar.Utvecklingen förklaras främst av att regionema är i olika faser vad gäUerbehovet av stora strukturanpassningslån. Denna typ av lån är en förutsättningför anpassningsprocessen i de tidigare planekonomiema medan behovet klingar avi tiU förmån för mer riktad, och beloppsmässigt mindre, investeringslångivning.Det bör noteras att den svenska biståndspolitikens ttaditioneUa inriktning mot inteändrats på grund av det nyuppkomna behovet av stöd tiU Centtal- och Östeuropa.Den senare regionen lånar främst på IBRD-vUlkor och det har inte varit någonsvårighet för att låna upp nödvändiga medel på kapitalmarknaden.För att även undvika problem har varit med och stött enökning av reservuppbyggnaden i banken. Detkärva ekonomiska läget i flertalet givarländer har under verksamhetsåretbidragit tiU att underbygga strävan att öka kvaliteten i långivningen. Bankensverksamhet har varit föremål för utvärderingar, främst genom den s.k.Wapenhans-rapporten som på ett konstruktivt och självkritiskt sätt granskatbankens låneprogram. Man fann därvid att ungefär en fjärdedel av alla projektvisade större eller mindre svårigheter i genomförandefasen och att denna andelökat. Det omedelbara resultatet är att ett antal institutitioneUa förändringarsatts in för att öka sannolikheten att nå målen genom att förstärka och ändrabankens sttategi. Centtalt har alltid varit att inte skaU ta ifrånmottagarlandet dess rätt till och ansvar för genomförandet av bankprogrammen.Genom att öka ansträngningama att förankra programmen lokalt och engageragrupper med lokal kännedom i planering och genomförande hoppas man kunna nånärmare målen. ges denna typ av uppgifter i banken högre status föratt inte resursema i aUtför hög grad skall koncentteras på planerings- ochförhandlingsfasen av ett program. Styrelsens arbete med att effektiviseralångivningen har stötts av , eftersom detta arbete Ugger helt i linjemed vår betoning av kvaUtet i genomförandet och ett ökat samarbete med andraorganisationer i mottagarländema - inte minst . Ansttängningama att öka effektiviteten av bankensverksamhet har också tagit sig uttryck i en ökad satsning på de mänskligaresurserna - en utveckling som varit med och drivit fram.Andelen lån inom områdena undervisning, befolkning, hälsa och näring har ökatfrån . En viktig del avdenna satsning är riktad mot kvinnorna. harandelen lån, i vUka kvinnoaspekten särskilt beaktas, ökat från 11 tiU 45 procent.Denna ökande frirUctning mot kunskaps- och hälsouppbyggnad som grund förutveckUng är ett uttryck för den förskjutning som skett i bankens uppfattning. Enviktig fråga under verksamhetsåret, i vilken varit med och agerat pådrivande,är en mer öppen informationspolitik . Ett antal förändringar håUerpå att genomföras som alla syftar tUl att öka tUlgängligheten tiU det innehåU ivärldsbanksrapporterna som inte direkt kan skada det berörda mottagarlandet. Babacar Ndiaye, ApB Defrågor som dominerade debatten och poUcyut-vecklingen i hade ihög grad en direkt motsvarighet i Afrikanska . Medlemsländemabekräftade att fattigdomsbekämpning var det primära målet för verksamheten,inte bara för Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF), utan för bankgruppen i sinhelhet. Mot den bakgrunden formulerade banken en fattigdomssfrategi som fickett positivt mottagande i styrelsen. Fattigdomsbekämprungens centtala roU markeradesockså av att förhandlingarna om en påfyllnad avresurser i AfDF (ADF VII) inleddes och en halvtidsöversyn av verksamheten underden innevarande påfyllnadsperioden genomfördes. Påuppmaning av många medlemsländer, däribland , stärktes under åretbankens fokusering på frågor som rör effektivitet och kvalitet i långivningen,samt kvin-noinriktad verksamhet. På miljöområdet uppmanades AfDB/AfDF att fortsättasttävan att helt integrera miljöaspekter i verksamheten, att följa uppRiokonferensen samt att utnyttja den globala mUjöfacUitetens (GEF) resurser. Vidsidan av dessa policyfrågor kom ett tema att dominera diskussionerna i AfDB;bankens utlåningsvolym. kom för bankens del att betydanågot av ett trendbrott härvidlag, då medlemsländerna, avtänUigen snabb tiUväxt i bankens utlåning, enades om en reducering iutiåningsprogrammet . innebar detta en minskning medca i förhåUande tiU det föregående året. var bland de medlemsländer(förettädesvis icke-afri-kanska) som starkt understtök att bankens verksamhetunder borde karaktäriseras av konsolidering snarare än expansion.Detta innebar, menade man, att uppmärksamhet borde ägnas åt en uppstramadfinanspolitik högre kvalitet i långivningen samt institutionellaförbättringar. var också bland de länder som under åretkritiserade banken för dess sätt att ge bankmässiga lån till de fattigaste afrikanskamedlemsländerna. TiU skillnad från förhållandena i finns det iAfDB ingen fast etablerad gräns som anger när ett låntagarland endast hartiUgång tiU fondlån. Genom den bristande betalningsförmågan hos en stor del avAfDB:s låntagare har betalningseftersläpiungama växt ,och ett flertal länder, som t.ex. , och , har storaskulder tiU banken. Detta har haft en negativ effekt på bankens finansiellaställning och kreditvärdighet och har understrukit behovet avåtgärder på det finansiella området. Frågan är dock poU-tiskt känslig, ochbland de afrikanska medlemmama finns en stark motvUja mot att begränsa vissamedlemsländers möjUghet att få lån från AiDB. Utövergrundbidraget tUl AfDF:s verksamhet lämnade ytterligarestöd tUl vissa aktiviteter som ansågs särskilt viktiga. Här bör nämnas detfinansieUa stöd banken erhöU från de nordiska ländema för att med hjälp av enkvaUfice-rad grupp konsulter genomföra en studie av förutsättningarna förekonomisk integration i södxa . Studien förväntas, när den blir färdig,få stor betydelse för de kommande årens diskussion om den ekonomiskaUtveckUngen i regionen. De nordiska ländema finansierade också enförstärkning av bankens enhet för stöd till den privata sektorn. Kimimasa mizu, AsDB Detsom mer än något annat präglade i AsDB varförhandlingarna om den fjärde ökningen av bankens kapital, vilka inleddes ibörjan av 1991. Dessa har ej ännu kunnat avslutas på grund av oUka åsikter imedlemsländema vad gäUer behovet av en kapitalökning, dess storlek, när den börfräda i kraft etc. Däremot har banken genomgått en omfattande förändring vadgäUer inriktningen på sin verksamhet, bl.a. som en följd av dessa förhandUngar. Ambitionen har varit att förändra banken från attha karaktären av en traditio- nell projektfinansiär tUlatt bli en sttategiskt tänkande och planerande institution. Utgångspunkten förall verksamhet skaU vara mottagarlandet, där behoven identifieras i en samladstrategi för landet. Ett system för sttategisk planering har utvecklats, ochde första landsttategierna har diskuterats i styrelsen . Enannan viktig komponent i kapitalökningsprocessen har varit att skapa mekanismerför att bättre kunna integrera tvärgående frågor såsom fattigdoms-reduktion,miljö, kvinnofrågor, hälsa och utveckling av mänskliga resurser i bankensverksamhet. skapades en särskild enhet för sociala dimensioner somansvarar för detta arbete. Enavdelning inrättades också för att stärka barUsens agerande för stöd tUl denprivata sektom i låntagarländema. Bankenåterupptog sui långivning tiU där man tiUsammans medFN:s utvecklingsprogram, UNDP, arbetat för en återuppbyggnad avinfrastrukturen, som blivit allvarligt skadad av det långvariga kriget. Vidare flyttade banken in i sitt nya kontor iManUa, och öppnade ett nytt regionkontor i , . Den valgrupp där ingår har aktivt arbetatför att få tiU stånd de organisatoriska förändringar som beskrivits ovan, ochhar varit en av deras starkaste förespråkare i styrelsen. har ocksåuttalat sitt stöd för kapitalökningen och har arbetat för att förhandlingarnaskall kunna avslutas för att säkra bankens tillgång påkapital. slöts ett samarbetsavtal mellan (SIDA) och banken där 14 mUjoner kronor konimer att kanaUseras via banken föratt stödja tekniskt bistånd inom området marin- och kustmiljö samt ett håUbartutnyttjande av naturresurser. Äveni IDB sattes/af fig-domsbekämpningen högst på dagordningen . Dettaansågs särskUt viktigt i ett där den på många sätt framgångsrikastmk-turanpassrung som ägt mm snarare ökat fattigdomsproblemetän minskat det. Mot den bakgrunden blev IDB:s uppdrag att dels utarbeta ensammanhållen fattigdomssfrategi för verksamheten, dels att bistå delatinamerikanska regeringama med lån och rådgivning inom de sociala sektorema. Bankenskommande resursbehov för oUka ändamål blev ett annat framträdande tema underåret. inleddes förhandUngar om en ny kapitalökning i banken(IDB 8), en resurspåfyllnad i FSO (Fonden för särskUt förmånUg långivning) samten kapitalökning i IIC (bankens organ för lån tiU den privata sektom). Enviktig fråga i dessa sammanhang är på vilket sätt de icke-regionala medlemmamai banken, dvs. de europeiska ländema samt och , ska kunna uppnåett större inflytande i hanken. Deima domineras av och de latinamerikanskamedlemmama, medan de ickeregionala medlemmama endast har en margineU andel avkapital och röststyrka. har sökt intensifiera ochbredda kontaktema med IDB. Bland annat upprättades två svenskafonder i IDB, vars ändamål är att dels finansiera svenska konsultinsatser ianslutning tiU IDB:s verksamhet, dels lämna bidrag tiU småskaUgt företagande iLatinamerika. internationella finansieringsbolaget (IFC) Inomvärldsbanksgruppen finns, , ett särskilt organ, Intemationella finansieringsbolaget(IFC), vars syfte är att främja ekonomisk utveckling i genom attmedverka till upprättande av privata företag och främjande av produktivaprivata investeringar i . IFC har härigenom kommit att få en aUt störrebetydelse. IFC skaU enUgt stadganendast investera i privata företag. StatUgt delägande utesluts inte men för attfå stöd från IFC krävs att företaget drivs affärsmässigt och inte ärregeringskonttoUerat. IFC:s investeringar sker i aUmänhet genom en kombinationav aktieteckning och långfristiga lån. Varje investering måste uppfylla tvågrundläggande krav nämligen att bidra till utvecklingen av ekonomin imottagarlandet samt att med hög sannolikhet vara vinstgivande. /93 godkände IFC sanmnanlagt 185 investeringar i 54länder, tUl ett värde av 12,1 miljarder US doUar. De totala kostnadema för deinvesteringar i vUka IFC deltog var dock betydUgt större och uppgick tiU 17mUjarder US doUar. De resterande medlen kom från andra finansieringskäUor, iförsta hand privata banker. /93 har och f.d. Sovjeturuonen framttätt som ettområde av aUt större betydelse i IFC:s aktiviteter, men tyngdpunkten i in-vesteringsvol3TnenUgger fortfarande i och . Av den totala voly- mengår tiU investeringar i länder med högst 400 US doUar i per capita-inkomst.Investeringsobjekten finns inom snart sagt aUa produktiva sektorer. IFC arbetarför övrigt aktivt med att söka uppnå en hög grad av diversifiering såväl vadgäller land- som sektorfördelning. IFC har 155medlemsländer. För medlemskap i krävs att man först är medlem iVärldsbanken. Rösfrät-ten är, på samma sätt som i , vägd iförhåUande till andelen tecknat kapital. Guvernörs- och direktörsstyrelsema ärUkaledes organiserade som i . chef fungerar somordförande också i . Verksamheten leds av en verkstäUandevice-president. Inför det nya verksamhetsåret efterträddes engelsmannenSir Wil-Uam Ryrie av norrmannen . Antalet anstäUda uppgårtUl drygt 800. IFC:s kapital närafördubblades vid kapi-talpåfyUnaden tUl 2,3 mUjarder US doUar. Dessutombeslutades om särskUd kapitalökning 1992 för de nya medlemsländerna på 150miljoner doUar. andel av det tecknade kapitalet motsvarar efterdessa påfyllnader 26,9 mUjoner US dollar. är röstandel1,. IFC:s verksamhet finansieras dels via kapitalet, dels via vinster fråntidigare investeringar och genom lån från . Regionalbankernas stöd till den privata sektorn Någon motsvarighet tUI IFCfinns inte i Afrikanska respektive Asiatiska utvecklingsbankema. AsDB kanemeUertid i begränsad omfattning medverka i investeringar med riskvUUgtkapital inom ramen för den ordinarie utlåiungen. Fömtom denna verksamhet föratt stödja den privata sektorn inom barikens ram Uigår AsDB som större aktieägare iAsian Finance and () som upprättades i september1989. ägs i övrigt av ett konsortium av privata affärsbanker från ,, , , , m.fl. IAfDB har nyUgen en speciell enhet för privatsektorstöd upprättats, men verksamhetenär ännu relativt begränsad. Inom IDB skapades 1988 Interamerican InvestmentCorporation (IIC) efter mönster av IFC. TUlsammans med privat kapital ska IICmedverka till etablering, expansion och modernisering av små och medelstoraprivata företag, bl.a. genom att tUlskjuta aktiekapital och erbjuda lån. Manska också bistå företag med teknisk och adminis-ttativ rådgivning. IIC är näraknutet tUl IDB men är ett självständigt organ med separat kapitaltäckning ochadministtation. De nordiska länderna är inte medlemmar i . Multilateral investment (MiGA) IVärldsbanksgruppen ingår också det multUaterala investeringsgarantlorganet(MIGA) som inledde sin verksamhet 1988. MIGA:s uppgift är att utfärda garantiermot icke-kommersiella risker för investering i och därigenomstimulera flödet av resurser för produktiva ändamål tUl dessa länder. MIGA:sverksamhet är i ökande. Under /93 utfärdade MIGA garantierför 27 projekt. Guvernörs- och direktörsstyrelserna är organiserade på sammasätt som för , och . chef fungerar som ordförandeockså i . är den svenska röstandelen . MIGAhar växt stadigt och 107 länder av de total 139 som skrivit under den konventionsom styr verksamheten är nu medlemmar. MIGA:s totala aktiekapital skaU uppgåtiU 1,082 mUjarder US dollar. har en kapitalandel på dvs. 11,35mUjoner US doUar. Av detta belopp har, i enlighet med stadgarna, inbetalatsoch lagts i ett skuldbevis utfärdat av på MIGA.Återstoden av kapitalandelen är en garantidel som endast betalas om så behövsför att MIGA skall kurma uppfylla sina förpliktelser. , , är ett nordiskt organ för finansiering av angelägnautvecklingsprojekt i . Fonden ger krediter endast i samfinansiering medandra finansiärer, främst andra multUaterala finansieringsinstitutioner. Lånenges för högt prioriterade projekt som främjar ekonomisk och social utveckling iu-länder. Projekten skall vara av nordiskt intresse. Särskild vikt läggs vidprojekt med positiva miljöeffekter. NDFfinansieras helt genom bidrag från de fem nordiska länderna. Fonden har ettgrundkapital på SDR. Utlåningen sker på mycket förmånliga viUkormotsvarande dem som erbjuds av . NDFprioriterar långivning till fattigare länder och ger endast undantagsvis lån tiUandra än låg- och lägre medeUnkomstlän-der. Vid utgången av hade NDFundertecknat kreditavtal till ett sanrman-lagt belopp om 69,3 mUjoner SDR. NDF är lokaliserat tiU och har en stabpå sex personer under ledning av svensken . internationella jordbruksutvecklingsfonden (iFAD) Att stödja projekt och utvecklingsprogram för livsnnedelsproduktion ochlivsmedelshantering i ,särskilt de fattigaste. Den administrativa budgeten uppgick till 53,24 miljoner US dollar.Viktigaste givare , , , , och . 18 medlemmar som väljs . I avvaktan påöverenskommelse om den 4:e kapitalpåfyllnaden utgick inte något påfyllnadsbidrag.Däremot bidrog till ;s särskildaprogram för med . Knappt 200 personer. Den intemationeUajordbruksutvecklingsfonden () är ett FN-organ som upprättades år 1977efter en rekommendation av världslivsmedelskonferensen . uppgiftär att stödja projekt och utvecklingsprogram för livsmedelsproduktion ochlivsmedelshantering i . 1 sjmnerhet uppmärksammas de fattigasteu-länderna med Uvsmedelsbrist och med goda förutsättningar att ökaUvsmedelsproduktionen. skallläggas vid näringsstandard och Uvs-viUkor för de fattigaste befolkningsgmp-pema. Underåren 1978-92 beviljade 313 lån tUl drygt 90 oUka länder tUl ett sammanlagtvärde av 3,4 miljarder US doUar. Av dessa lån gavs på synnerUgen mjukavillkor tiU de fattigaste u-ländema. Räntan på dessa lån är ochamorte-ringsiiden , varav är amorteringsfria. Av delån som har givits på de mest gynnsamma villkoren har huvuddelen gått tillländer med en per capita-inkomst på eUer mindre i 1976 årspriser. av resurser gick tUl kategorin minst utveckladeländer. Av de totala resursema har gått tiU asiatiska ,tiU afrikanska, tiU latinamerikanska länder och tUl länder iMellanöstem och . Under det särskUda Afrikaprogrammet, som finansierasmed frivilUga medel och som inleddes , har hittiUs bevUjat lån ochbidrag om . Utöver lån lämnar även teknisktbistånd som hittiUs uppgått tUI ca 115 miljoner Speciella dragningsrätter(SDR). Av projekt har utarbetats av fonden, medan övriga utarbetatsi samarbete med andra internationella utvecklingsorgan, främst IntemationeUautveck-Ungsfonden . medlemsländer - förnärvarande 149 stycken - är indelade i tte kategorier: , OPEC-länderoch mottagarländer. Samtliga länder ingår i en styrande församUng. Varjekategori har 600 röster. Inom de bidragsgivande kategoriema fördelasrösträtten i huvudsak i relation tiU bidragsandel. medlemmar, sex från varjekategori. är från och med år 1993ordinarie styrelsemedlem för de nordiska ländema med som suppleant. Fonden hade för sin förstaverksamhetsperiod (1977 - 81) tiU sitt förfogande, varav 57 %kom från OECD-ländema och från OPEC-ländema. bidrag underperioden uppgick tUl sammanlagt . Detta utgjorde avden totala summan. Denförsta påfyllnaden om 1100 miljoner US doUar omfattade treårsperioden -83. OECD-ländemas bidrag under påfyllnaden var 620 miljoner US doUar,OPEC-ländernas medan övriga på friviUig basissvarade för . bidrog med 148,3miljoner kronor, vilket var av det totala på-fyUnadsbeloppet.Inbetalningen tUl den första påfyllnaden gick långsammare än väntat och IFADtvingades därför att skära ned utlåningen. Den andra påfyllnaden för perioden - 87innebar att bördefördelningen förändrades meUan de båda bidragsgivandekategoriema från tUl . Somen följd av svåra situation utarbetade ett särskilt programför länder i söder om , vUka drabbats av torka och ökenutbredning.Programmet syftar tiU att förbättta jordbruksproduktionen genom att främjattaditioneUa grödor, förbättta småskaUga bevattningsanläggningar och vidtamUjö-vårdande åtgärder. inbetalades för perioden1986 - 88. bidrag uppgick tUl 131,7 mUjoner kronor för hela perioden. Överenskommelseom den tredje påfyllnaden av finansieUa resurser för tvåårsperioden1990 - 92 nåddes . Den uppgår tUl 562 mUjoner dollar varav OECD-ländernasvarar för 375 mUjoner doUar, OPEC-ländema för endast 124 miljonerdoUar och, som en nyhet , för 63 miljoner US doUar. Därmedhar bördefördelningen mellan de två traditionella givarkategorierna i praktikenförändrats i än högre grad än vid de tidigare påfyllnaderna. andel harökat till av den totala påfyllnaden. Den uppgår därmed tiU 143,9 mUjonerkronor. Underår påbörjades förhandlingarna om en fjärde kapitalpåfyllnad för perioden1994 - 96. Förhandlingsmålet är att en påfyllnad om 600 - 650 mUjoner doUarskaU uppnås. Det är dock osäkert om detta mål kan uppfyllas. Liksom i tidigareförhandlingar är den finansiella bördefördelningen mellan OECD- ochOPEC-länder den svåra stötestenen. Det är i detta perspektivmo-demiseringsarbetet beträffande fondens struktur och finansiering skall ses. är en finansiellinstitution stadd i förändring. Dess relativa Utenhet i FN-systemet gör detnaturligt att kontinuerUgt pröva att verksamhetens komplementära karaktärrenodlas. Fondens insatser är ofta av experimenteU natur.