prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — har samordningsansvar för programmet. De övergripande målen förenergiforskningsprogrammet är att skapa vetenskapUg och teknisk kunskap ochkompetens inom universiteten, högskoloma och i näringsUvet för utvecklingen ochomställningen av energisystemet i enUghet med riktiinjer förenergipoUtiken. De gäUande riktlinjema för energiforskningenbeskrivs i propositionen om forskning för kunskap och framsteg (prop.1992/93:170, 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399). Med undantog av KFB har samtUga myndigheter eUerprogramorgan hemstäUt om i stort oförändrade anslag för /95. KFBhar hemstäUt om en ökning av sin del av anslaget från innevarande 5,5 mUjonerkronor tiU 15 mUjoner la-onor. Som motiv anger KFB bl.a. att störte insatserkrävs för att minska energianvändningen inom ttansportsektom.Elsäkerhetsverket har hemstäUt om att 1,5 mUjoner kronor anvisas för verketsräkning under anslaget Energiforskning. Regeringenhar uppdragit åt ifrågavarande myndigheter och program-organ att underinnevarande budgetår utveckla resultotmått samt inleda en redovisning avverksamheten som svarar mot angivna verksamhetsmål. Denna övergång tiU ökadmål- och resultotstyming skaU i huvudsak vara genomförd under innevarandebudgetår, och skaU därefter kunna tUlämpas från och med /95. Regeringen återkommer tiU resultotbedömning i 1995års budgetproposition, då fömtsättningama för en sådan prövning föreUggerbl.a. i form av myndighetemas och programorganens arsredovisrung. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest i propositionen om forskning för kunskap och framsteg bör gäUa även för budgetåret 132 1994/95.Regeringen är därför inte beredd att tillmötesgå den av KFB begärda ökningen avanslaget. Vad beträffar hem- Prop. stäUan anser regeringenatt det är en fråga för att to ställning BU. Med hänsyn tiU energiforskningsprogrammetslångsiktiga inriktning bör det skapas möjUghet att för delar av verksamhetengöra ekonomiska åtoganden även efter det aktaeUa budgetåret.Regeringen bör därför av bemyndigas att under /95 fåfetto beslut om stöd tiU energiforskning som, inberäknat löpande avtal ochbeslut, innebär åtoganden på högst 170 mUjoner kronor för /96,högst 140 mUjoner kronor för /97, högst 110 mUjoner kronor /98, högst 90 mUjoner kronor för /99 samt högst60 mUjoner kronor för /2000. För den verksainhet som finansieras över anslaget F8. Energiforskning beräknas ett medelsbehov om ca 210 mUjoner kronor.Beräkningen har gjorts med utgångspunkt i det förslag som lämnades i prop.1992/93:170. Utöver pris- och löneomräkningen har ett produktivitets-och effektivitetskravom beräknats på den del av anslaget som avser utgifter för stotUgkonsumtion, i enUghet med den princip som tiUämpas genereUt i åretsbudgetförslag. 1.tiU Energiforskning för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på , 2.bemyndigar regeringen att /95 låto stoten to på sig ekonomiska förpliktelser i samband medstöd tiU forskmng och utveckling inom energiområdet som, imäknat redan fettodebeslut, mnebär åtoganden på högst för /96, högst140 för /97, högst för budgetåret1996/97, högst för budgeferet 1997/98, högst /99 samt högst för /2000. för byggnadsforskning: Förvaltningskostnader 1993/94 Anslag 25 451 000 1994/95 Förslag 22 960 000 Över detto anslag anvisas medel tiU löne- ochövriga förvaltningskostnader samt lokalkostaader för Stotens råd förbyggnadsforskning (BFR). BFR har tiiU uppgift att initiera samt främja ochstödja forsknings- och utvecklingsarbete inom planläggnings-, byggnads- och anläggnings områdena. Detövergripande målet för BFR:s satsningar på forskning och utveckling är attbidra tiU att stärka och utveckla den byggda mUjöns kvaUtet med syfte att bidratUl en bärkraftig utveckling av samhäUet och tiU att stärka vårt lands ekonomi,välfärd och intemationeUa konkurrenskraft. Prop.1993/94:100 BU. BFRhar i sin enkla anslagsframställning för /95 utgått ifrånriksdagens beslut med anledning av propositionen om forskning för kunskap ochframsteg (1992/93:170, bet. 1992/93:BoU23, rskr. 1992/93:401). anpassas tUI den minskade personalstyrkan och översyn avadmiiusttativa mtiner, arbetsformer m.m, genomförs. För /95hemstäUer BFR om ett ramanslag på 24,1 mUjoner kronor. Det har intefunnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. Inom BFR pågårarbete med att utveckla resultotmått avseende såväl den vetenskapUga kvalitetensom relevansen i BFR:s FoU-satsningar, som kan tiUämpas så att regeringen iårsredovisningen nästo år kan göra en bedömning av vilka resultot som BFR haruppnått under /94. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast i propositionen (1992/93:170) om forskningför kunskap och framsteg bör gälfe även för /95. Regermgenberäknar anslaget tiU efter vissa tekniska justeringar och pris-och löneomräkning. Beräkrungen har gjorts med utgångspunkt i det förslag somlämnades i proposition 1992/93:170. Kostaademaunder /94 för uppsagd personal bör mte Prop. 1993/94:100 isin helhet belasto detto budgetår utan bör slås ut BU.13 genom att BFR bl.a. får disponera en utökad anslagskredit. 1. tiU för byggnadsforskning:Förvaltningskostnader för /95 anvisar ett ramanslag på , 2. bemyndigar regeringen att under anslagetStotens råd för byggnadsforskning: Förvaltningskostaader få medge en an slagskredit under /95 på högst , motsvarande av anslagsbeloppet. 1993/94 Anslag 174 000 000 1994/95 Förslag 169 430 000 Från anslaget befalas bidrag till forsknings- ochutvecklingsarbete inom markanvändnings-, byggnads-, anlägfenmgs- ochförvaltningsområdena samt bidrag enUgt förordningen (1990:818) om stöd tiUexperimentbyggande m.m. Medlen fördelas av Stotens råd för byggnadsforskning(BFR). BFR:sanslagsframställning ansluter i huvudsak tiU riktlinjema i BFR:s fördjupadeanslagsframställning för pericxlen 1993/94 - 1995/96. För /95hemstäUer BFR om ett reservationsanslag om 174 mUjoner kronor. BFR hemstäUervidare om att återbefalningar av ex-perimentbyggnadsstöd från och /95 skaU få disponeras av BFR. I likhet med vad som gäUer innevarande budgetår harBFR hemstäUt om bemyndigande att göra åtoganden för kommande budgetår. 1993/94:100 BU. Det har inteftmnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. Inom BFR pågårarbete med att utveckla resultotmått avseende såväl den vetenskapUga kvaUtetensom relevansen i BFR:s FoU-satsningar som kan tiUämpas så att regeringen iårsredovisningen kan göra en bedömning av vilka resultot som BFR har uppnåttunder /94. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fest forskningspoUtiskaproposition bör gäUa även för /95. Regeringenuppdrog åt BFR att ttäffa avtal med Tekniska högskolan i (KTH) om inrättande av en mstitation för bygg-och festighetsforskning i Gävle.Arbetet med att bygga upp en sådan institation har pågått isamarbete meUan BFR, KTH och Stotens institat för byggnadsforskning (SIB). Islutet av ttäffades överenskommelse meUain BFR och KTH sominnebär att en institation för bygg- och festighetsforskning mrättes i Gävleden . Institationen skaU inledningsvis innehåUa fyra professureroch ca 30 forskare samt administtativ personal. UpphandUng av forskningsuppdragfrån byggsektom pågår. Institationens slutiiga dimensionering blir beroende avi vUken omfattning man kan inttessera sektom för att finansieraforskiungsprojekt hos institationen. har med anledning av propositionen omsamhäUsvetenskapUg bostods- och byggforskning (1993/94:82, bet. l993/94:BoU7,rskr. 1993/94:116) beslutot om uppbyggnad av en samhäUsvetenskapUg institationför bostods- och byggforskning i , knuten tiU universitet.Beslutet innebär bl.a. att 4 mUjoner kronor överförs från BFR:s anslag tiUHumanistisk-samhäUsvetenskapUga forskningsrådet. Dämtöver överförs 14 mUjonerkronor från tolfte huvudtitehi tiU åttonde huvudtiteln för att finansieranämnda institation. För /94 har regeringen, i Ukhet medtidigare budgetår, av bemyndigats att låto stoten to på sigförpliktelser i samband med stöd tiU byggforsknmg vilka, innebär åtoganden förflera budgetår. Även under /95 bör det skapas möjUghet att göra Prop. ekonomiska åtoganden underen sexårig planeringsperiod. För åtaganden BU. som avser de fem budgetåren efter /95 beräknar regeringen högst 100mUjoner kronor under /96, högst 60 mUjoner kronor /97, högst 25 mUjoner kronor under /98,högst 25 mUjoner kronor under budgetåret 1998/99och högst 25 mUjoner kronor under /2000. BFR skaU, i enhghet med tidigare regeringsbeslut,inom ramen för anslaget för /95 och kommande år, finansieraackumulerade åtoganden . Regeringen beräknar anslaget efter pris- ochlöneomräkning, tiU . 1. tUl Byggforskning för /95anvisar ett reservations ansfeg på , 2. bemyndigar regeringen att i enUghet med vadsom anförts, under /95, fete steten to på sig ekonomiska förpUktelser i samband med stöd tiU byggforskning som mnebär åtogande om högst under budgeferet 1995/95, högst under /97, högst under /98, högst under budgeferet 1998/99 och högst under /2000. Särskilda avvecklingskostnader för Statens institutför byggnadsforskning 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Förslag 1000 Anslaget disponeras för kostaader för löner,lokaler och viss övrig förvaltning i samband med avvecklingen av Stotensinstitat för byggnadsforskmng (SIB). Regeringen harfrån tiUkaUat en särskUd uttedare (dir. 1993:125) för attansvara för avvecklingen av SIB. Arbetet skaU vara avslutot och redovisat tiUregeringen . Anslaget för särskUda awecklingskosmaderbör föras upp med I även för /95. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. tiUSärskiMa avvecklingskostnader för /95 anvisar ett försfegsansfeg på . Småföretagsutveckling 164 000 000 styrelsen för Sverigebilden 88 000 000 Avgifter tiU vissa internationella organisationer 7 020 000 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda föictag, m.m. 1 000 Täckande av eventuella förluster i anledning av Statens vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m. 1 000 Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. 4 000 000 Räntestöd m.m. till varvsindustrin 50 000 000 Medel till AB kanalbolag för upprustning och drifl av kanalen 15 000 000 Prop.1993/94:100 BU. Närings- ochteknikutvecklingsverket: Förvaltningskostnader Utredningar Styrelsenför teknisk ackreditering: Bidrag till riksmätplatsverksamhet Bidrag till provnings-och mätteknisk FoU, m.m. Sverigesgeologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Bidragtill Fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder '"- Prop. 1 Redovisning av de energi|X)litiskaprogrammens resultat, m.m. 3 Förslag tiU riksdagsfjeslut Drift av beredskapslager *330 118 000 Beredskapslagring och industriella åtgärder 9 154 000 Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin m.m. ♦! Ätgärder inom delfunktionen Elkraft 58 258 000 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier inom energiområdet 1 000 Vissa åtgärder för effektivare användning av energi 100 000 000 Insatser för ny energiteknik 172 000 000 Bidrag till Energiteknikfonden 72 000 000 Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. och 87 500 000 Teknisk forskning och utveckling Teknisk forskning och utveckling 580 320 000 Informationsteknologi 352 920 000 Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet 33 560 000 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 5 648 000 Rymdverksamhet 539 130 000 Bidrag till 5 520 000 Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete 272 300 (XX) Energiforskning 210 582 000 för byggnadsforskning: Förvaltningskostnader 22 960 000 Byggforskning 169 430 000 11. Särskilda avvecklingskostnader för för 2 192 371 000 Totalt rör 4 001 092 000 gotab 45517, 1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 14 y*.4y*.4 1993/94. Nr 100 Bilaga 14 Bilaga 14till budgetpropositionen 1994 (trettondehuvudtiteln) 1993/94:100 Detsvenska samhället befinner sig i ett intensivt förändrings- och fömyelseskede.En grundläggande utgångspunkt är att medborgarnas ökade kompefens skall fastill vara inom olika verksamheter. De enskilda mäimiskomas kunskaper,engagemang och erferenheter utgör en positiv kraft för att vidareutvecklademokratin i . I strävan att finna mera efiektiva arbetsformer är detviktigt att utgå från medborgar-perspektivet. Ett väsentligt syfte med denreformverksamhet som pågår inom skilda samhällsområden är därför attstärka medborgamas möjUgheter till inflytande, insyn, medansvar och valfrihet. Detär angeläget att arbeta för ett mjukt samhälle, där varje människa fårutvecklas fill en individ med personlig värdighet i gemenskap med andramänniskor. En viktig del av den utvecklingen sker i små naturliga gemenskapervarav femiljen är den viktigaste. Insikten om att varje människa är ansvarigför sina handlingar inför medmänniskor och kommande generationer är den bästautgångspunkten för ett hållbart samhällsbygge. Varjesamhälle behöver en bärande etik. Vårt nuvarande kunskapssamhälle ställer merän tidigare krav på ett uttalat etiskt förhållningssätt. Olika yrkesgrupperarbetar i ökad utsträckning fram etiska regler och en livlig etisk debatt forsom vad som är rätt eller orätt, gott eller ont. En fördjupad kunskap behövs omde etiska normer som tillämpas inom olika områden och om hur de växer fram. Denormer om tolerans och respekt för varje människas lika och okränkbara värdesom grundas i etik och västerländsk humanism har en avgörande betydelsefor den svenska samhällsutvecklingen. Enviktig grund för maktfördelningen i samhället är att beslut skall fettas pålägsta möjliga effektiva nivå, dvs. i första hand av dem som befinner signärmast uppgiften. Den s.k. subsidiaritefsprincipen ger uttryck för ett sådantförhållningssätt. En utgångspunkt för fördehiingen av ansvar och befogenheterär således att besluten bör fettas på den nivå som bäst garanterar medborgamavalfrihet och trygghet. Sundanormer till bam och ungdomar Regeringenspolitik har som målsättning att alla bam och ungdomar skall få växa upp undertrygga förhållanden och med god omsorg. Huvudansvaret för vård och fostranligger på familjen medan sfatens och kommunemas insatser i första hand skallvara stödjande och kompletterande och bygga på ett nära samarbete medföräldrama. Vi har av olika skäl fått ett alltmergenerationsuppdelat samhälle. För att skapa samhällsgemenskap behövs åtgärdersom underlättar samvaro mellan olika generationer liksom åtgärder för attstärka femiljen och de små sociala nätverken. Förmedling av sunda normer tiUbam och ungdomar bör genomsyra allt ungdomsarbete. Regeringen avser att undervåren 1994 förelägga en särskild proposidon om ungdomspolitiken. Utvecklingsarbeteom den ideella sektom Deideella insatsema tillför samhället kvaliteter som vi inte kan vara ufan. Alltfler människor vUl samverka för att lösa gemensamma uppgifter. Det ärdärför angeläget att utveckla verksamheter inom den ideella sektom så att nyamöjligheter ges tUl engagemang och personligt ansvar. Det ideella arbefet kanbli ett viktigt komplement till det arbete som fraditionellt utförs i envälfärdsstat. Den ideella sektom kan också tillhandahålla altemativ tilloffentligt driven verksamhet. Genom en sådan utveckling blir det ideellaengagemanget ett viktigt led i förverkligandet av en ökad valfrihet förmedborgama. Regeringen har tillsatt en beredning för att främja utvecklingen avden ideella sektom. lokala samhällsförvaltningen möter vi många frågor som handlar ommänniskomas vardagliga problem. Att hitta vägar for att öka den lokalademokratin är därför en av de viktigaste framtidsfrågoma. Demokratin måsteständigt vitaliseras och fördjupas for att kunna överleva. Det är inte minstbetydelsefiillt att så många medborgare som möjligt delfar i samhällsdebattenoch engagerar sig i den offentliga sektoms uppgifter och verksamhet. Enväsentlig del av den lokala demokratin gäller kontakterna mellan Prop.1993/94:100 medborgama och den offentUga förvaltningen. Framväxten av informa-Bil. 14 dons- och datasamhället innebär risk för ökade klyftor och maktförskjutningi samhället. För många människor bUr verkligheten allt svårare att ÖverbUcka.Regeringen avser att förelägga förslag om attförbättra den lokala demokratiin och underlätta medborgamasmyndighefskonfakter. Förbättradsamverkan inom den offentliga sektora Enviktig utgångspunkt for forändringsarbetet inom den offentliga sektom är attlåta andra aktörer i samhäUet ta ett större ansvar. Det kan gälla privataentreprenörer, foUaörelser, trossamfund och föreningar av olika slag. I frågaom serviceproduktionen är huvudsaken att det offentliga svarar for kontrolloch finansiering. Däremot bör större utrymme ges för enskilda, ideeUa ochkooperativa lösningar när det gäUer att tillhandahåUa vår framtida välfärd. Samspelet meUan offentiigt och privat liksom meUansfetlig och verksamhet intar en central plats när förändringar isamhäUs-fÖrvaltningen övervägs. En särskild beredning (Sfat-kommunberedning-en)har därför inrättats för att samordna kontaktema meUan regeringen ochföreträdama för kommunema och landstingen. Beredningen skaU särskiltuppmärksamma behovet av samordrung och prioritering mellan olikasaitAhällsområden samt stimulera tiU förnyelse och utveckling. Frågorom uppföljning och utvärdering av offentUg verksamhet har bUvit aUt viktigare.Vid sidan av decentraUsering, avreglering och privatisering är utvärdering enav nyckelstrategiema i den pågående reformeringen av den offentUga sektom.Utvärdering innebär att en bedömning av genomförda reformer görs i efterhand.De resultat som kommer fram utgör ett betydelsefuUt underlag för omprövningaroch förbättringar av den förda poUtiken. För att få fram ändamålsenliga formerför statens styming av verksamhet har Stat-kommunberedningen påbörjatett arbete om de här frågoma. En studie kommer att göras om erferenheter ochproblem av huvudmannaskapsförändringar meUan staten, kommunema och landstingen.Vidare har en arbetsgmpp tillsatts för att utarbeta ettförslag tiU underlag för en årUg rapport tiU om utvecklingen i denkommunala sektom. En statsvetenskaplig studie om utvärdering av offentiigpoUtik kommer att redovisas . Utbyte av erfarenheter ochkmiskap Prop. Utbyteav erfarenheter och kunskap meUan företrädare för olika samhäUsområden är avstor betydelse. I det praktiska fömyelsearbetet är det viktigt att ta till signy kunskap och vara lyhörd för nytänkande. Olika initiativ kommer att fas foratt skapa former för information och diskussion om aktueUa fomyelsefrågor. CivUdepartementetsverksamhet omfettar KammarkoUegiet, länsstyrelserna, kommunema ochlandstingen, och andra trossamfund, konsumentpoUtik,ungdomsfrågor, folkrörelsema och kooperationen samt frågor om allmännasamUngslokaler. Verksamheten om-fetfar även de kungUga hov- och slottsstatema. TillCivUdepartementet hör Revisionskontoret vid regeringskansUet. DenoffentUga förvaltningen på regional rvivå består av både statUga och kommunalaorgan. Länsstyrelsema är regeringens företrädare och statens samordningsorgan ilänen. Vid sidan av länsstyrelsema firms vissa regionala organ för statUgasektorsmyndigheter, t.ex. länsarbefs-nämndema. En nära samverkan i frågor somrör regional utveckling behövs meUan de sfatiiga länsorganen, kommunema ochlandstinget. I frågor av övergripande karaktär etableras i ökande omfettningtillfälliga eUer mer permanenta samverkansmönster oberoende av länsgränsema. Länsstyrelsenhar tre huvuduppgifter. Den försfa är att utifrån ett samlat regionaltperspektiv fliUfolja den nationeUa poUtiken inom ett stort antal verksamhetsområdeninom länet. Inom dessa områden skaU svara för tiUsyn samtuppföljning och utvärdering av hur de nationeUa målen nås med hänsyn tagen tiUde regionala behoven och förutsättningarna. Den andra huvuduppgiften for är attfrämja länets utveckling och på regional nivå ta ansvar för samordning avstatens regionala utvecklingsinsatser. skaU också verka fÖr attsfetiig, landstingskommunal och verksamhet i länet samordnas ochanpassas efter de övergripande miljö- och regionalpoUtiska målen samt attkravet på en långsiktig god hushållning med naturresursema upprätthåUs. Den tredje huvuduppgiften är att svara för eneffektiv förvalöiing även på områden som inte har direkt koppUng till de bådaövriga huvuduppgifterna. Länsstyrelsemasverksamhet spänner över många sektorer och om- Prop. 1993/94:100 fettarverksamhetsgrenama näringsUv och infrastruktur, areeUa näringar Bil. 14 ochveterinära frågor, Uvsrmljö, social omvårdnad, civU beredskap ochräddningstjänst, regional poUsverksamhet och allmän förvaltning ochbostadsfinansiering. MöjUghetema att till länsstyrelserna sammanföraytterligare regionala SfatUga myndighetsuppgifter övervägs fortlöpande. Det gällerfrämst uppgifter som kräver samordning för att nå en långsiktigt håUbar tiUväxtoch god UvsmUjö eUer där inriktningen är tiUsyn, uppföljning och utvärderingav den nationeUa poUtikens genomslag. Utvecklingeni samhället med bl.a. ett aUt större kommunalt ansvar för viktigasamhäUsområden har förändrat länsstyrelsemas arbete och stäUer nya krav. Inomflera områden sker en tyngdpunktsförskjutning mot stöd och samverkan kombineratmed tiUsyn, uppföljning och utvärdering utifrån såväl ett nationeUt som ettsamlat regionalt perspektiv. Detta bör underlätta möjUghetema att åstadkommagoda helhetslösningar. Myndighetsutövningen koncentreras tiU områden därnationeUa intressen behöver säkras. I 1993/budgetproposition betonades vUcten avatt länsstyrelserna särskUt utvecklar formema föruppföljning och utvärdering av den nationella poUtikens genomslag. Reralänsstyrelser genomför nu samlade uppföljningar av kommunemas verksamhet. Dettaul-ecklingsarbete är viktigt mot bakgrund av den ökade decentraliseringen avuppgifter till kommunema. Det samhäUsekonomiska läget ställer stora krav påinsatser över aUa områden för att tiUförsäkra tiUväxt i svensk ekonomi. Deregionala utvecklingsinsatserna, där har en pådrivande roU, ärviktiga inslag i strävandena att skapa förutsättningar for tiUväxt i hela landet.Det breda arbetssätt som länsstyrelsema tiUämpat har storbetydelse inte minst vad gäUer det länsövergripande arbefet. I länsstyrelsemasverksamhet ägnas också det intemationeUa perspektivet ökad uppmärksamhet. Inom länsstyrelseområdet pågår och initierasinsatser för att ge bättre underlag och metodik för mål- och resultafstymingen.Övergången tiU denna styrform innebär väsentUga fördelar i en verksamhet som istor utsträckning präglas av sammanvägning meUan oUka intressen och strävan motheUietslösningar. Att konkretisera roU och verksamhetsidéutifrån statsmaktemas intentioner är viktiga sfeg på vägen mot att utveckla enändamålsenUg uppföljning av verksamheten. Dessa frågor har behandlats iskriften som också tar upp dearbetsformer som länsstyrelsema förfogar över för att fiillgöra sin roU. Påmotsvarande sätt diskuteras i rapporten olika metoder att hantera de sektorsövergripande frågoma. Viktigasteg har vidare tagits genom den samlade verksamhetsinrikt- Prop.1993/94:100 ning som presenterades i förra årets budgetproposition - somresultat av Bil. 14 fördjupad verksamhetsprövning - och regleringsbrevet förinnevarande budgetår. En grundstruktur för en årsredovisning för länsstyrelsemahar tagits fram lUcsom en grundläggande redovisningsstmktur. Mål- och resultatdialogen meUan regeringen ochlänsstyrelsema vidareutvecklas successivt. En utveckUngsgmpp förlänsstyrelsefrågor finns i för att bl.a. arbeta med den härfrågan. kommer ytterUgare åtta länsstyrelsers arbete att följasupp vid de länsbesök som genomförs av CivUdepartementet med förettädare förberörda departement. Efter varje besök har civUministem ett uppföljande samtalmed landshövdingen om mål och resultot i verksamheten. Även UtveckUngen av metcxler och underlag förledning och uppföljning av verksamheten fortsättÉsr. Under föregående årgjordes försök med jämförande nyckeltal med åtta deltogande länsstyrelser.Nästan samtUga länsstyrelser har anmält intresse av att delto i ett projekt föratt to fram jämförande nyckeltal för innevarande budgetår. Särskilda utvecklingsinsatser görs riktode motvissa delar av verksamheten, bl.a. miljöområdet, social omvårdnad, näringsUvoch infrastmktur samt risk och sårbarhet.