prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det statsfinansieUaläget ställer krav på långtgående omställningar inom hela den offenfligasektom. Fortsatt avreglering och delegering samt utveckling av mål-ochresultatstyming kräver nya arbetssätt och föratsätter en ny roUför-delningmeUan regeringen och förvaltningsmyndighetema. Bolagisering och privatiseringav delar av statUg verksamhet samt strävandena att öppna den off'enfliga sektomför konkurrens ändrar forflöpande fÖrat-sätmingama for verksamheten.EES-avtalet och ett EU-medlemskap för får vittgåendekonsekvenser för arbetet i hela den svenska Prop. 1993/94:100statsförvaltningen, men framför aUt i regeringskansUet. Mycket talar för Bil. 2att de ändringar av verksamhetsföratsättningama som här angetts bara i grovadrag kommer att kräva förändringar av regeringskansUets organisation ocharbetsformer, t.ex. i fråga om antalet departement och gränsema for derasansvarsområden. Men finns inte tillräckligt underlag för sådanaöverväganden. Uppenbart är emeflertid att man redan nu måste öka möjUghetemaatt forflöpande anpassa regeringskansUets organisation och dess insatser tUl dekrav på flexibiUtet som stäUs på den högsta ledningen av statsförvaltningen iden omställningsperiod som nu är inne i. Det bästa sättet att uppnå ökad flexibflitet ochsamtidigt markera att regeringskansUet skaU vara en samlad resurs förberedningen av regeringsärenden är att föra samman anslagen tiU departementenoch utredningarna samt de anslag i övrigt som bekostar verksamhet i regeringskansUet.En sådan ordning stämmer väl överens med det synsätt på regeringens rätt attbestämma över sin organisation som kommit tiU uttryck i den inledningsvisrefererade grandlagsbestämmelsen. Också den nuvarande inriktningen på ökad mål- ochresultatstyming visar att statsmaktema har övergett den tidigare mycketdetaljerade utgiftsprövningen och inriktar sig på en budgetprövning avmer principieU karaktär. Det finns skäl att här erinra omRiksdagsutredningens strävan att på olika sätt reformera arbete medbudgetregleringen. En vUctig fråga i det sammanhanget har varit omfattningen avbudgetpropositionen. Enligt utredningens uppfatming bör antalet anslagbegränsas och presentationen mer än hittflls knyta an tiU de förändringar somregeringen viU uppnå. De nuvarande anslag, som enUgt regeringens meninginte bör finnas kvar i statsbudgeten utan ersättas av ett nytt anslag, ärföljande: A1 Statsrådsberedningen, ramanslag A 2 , ramanslag A 3Utredningar m.m., ramanslag A 5 Gemensamma ändamål för m.m.,reservationsanslag A1 Försvarsdepartementet, ramanslag A 2 Utredningar m.m., ramanslag femte huvudtiteln: Prop. 2 A 1 , ramanslag A 2Utredningar, utveckling, samverkan, ramanslag A1 : ramanslag A 2 Utredningar m.m., ramanslag A1 , ramanslag A 2 Ekonomiska råd, förslagsanslag A 3Utredningar m.m., ramanslag E 6 ,ramanslag AI UtbUdningsdepartementet, ramanslag A 2 Utredningar m.m., ramanslag A1 Jordbraksdepartementet, ramanslag A 2 Lantbraksråd, förslagsanslag A 3Utredningar m.m., ramanslag A1 , ramanslag A 2 Utredningar m.m.,reservationsanslag A 4 Arbetsmarknadsråd, förslagsanslag A1 , ramanslag A 2 Utredningar m.m., ramanslag A1 , ramanslag A 2 Utredningar m.m., ramanslag A 3Industriråd/industriattaché, ramanslag b-ettonde huvudtitehi: Prop. 2 A 1 CivUdepartementet, ramanslag A 2Utredningar m.m., ramanslag A1 Mfljö- och naturresursdepartementet, ramanslag A 2 Utredningar m.m., reservationsanslag Utrikesdepartementetsverksamhet budgeteras gemensamt med verksamheten vid uflandsmyndighetema. Ensådan sektoriefl budgetering är naturUg med tanke på det sätt verksamhetenbedrivs. Något motsvarande arbetssätt förekommer inte när det gäUer övrigadepartement. Det finns därför enUgt regeringens mening anledning att i dettasammanhang särbehandla i förhållande tiU regeringskansUetsverksamhet i övrigt. Tredje huvudtitelns anslag börsåledes finnas kvar. Däremot kan med detta anslag sammanföras andra anslag påtredje huvudtiteln som har nära anknyming tiU verksamheten inom Utrikesdepartementetoch utrikesforvalmingens övriga delar. Den förordade ordningen innebär for departementeninte någon arman ändring än en rent anslagsteknisk. Någon ändring idepartementens StäUning sker inte. Från det enskilda departementets synpunktinnebär förslaget i praktiken inte någon ändring vad gäller ansvaret för deegna resursema och den egna verksamheten. Oföratsedda, angelägna uppgifter kandock lättare mötas genom insatser av särskflda resurser. Anslagsomläggningenmedför inte några ändringar av de ekonomiadministrativa ratinema idepartementens verksamhet. Lflcaså kommer den nuvarande budgetprocessen medprövning av medelsbehov i en dialog meUan departementen ochFinansdepartementets budgetavdelning att finnas kvar, såväl när det gällermedel för departementens förvaltnings-kosmader som för den utredningsverksamhetde föratser. Däremot kommer fördelningen av medel på olika departement intelängre att ske genom riksdagsbeslut utan genom regeringens beslut iregleringsbrev. Det nya anslaget bör ha anslagsbeteckningenramanslag, vflket numera är den vanUga anslagsformen för staflig verksamhet avdenna karaktär och som en stor del av de nuvarande anslagen redan har. I någrafäU - när det gäller anslag till utredningar m.m. och anslaget tiU gemensammaändamål för - är dock anslagsformen reservationsanslag. Idessa M bör de medelsreservationer som kan finnas på anslagen vid utgången /94 tfllforas det nya ramanslaget m.m. ÄveneventueUa anslagssparanden och umyttja-de krediter på de tidigare ramanslagenbör foras över tiU det nya ramanslaget. Avsikten med detta är att respektivedepartement skall kunna umyttja de vid övergången befinfligamedelsreservationema, anslagsspa- randena ochanslagskreditema även när deras verksamhet i fortsättning- Prop. 1993/94:100 en bekostas från det nya, sammanslagna anslaget. Frågan om var i statsbudgeten det nya anslaget tiUregeringskansUet skaU föras upp är närmast sak att avgöra inom ramenfor budgetregleringen och statsbudgetens upprättande. Anslaget är inte särskflthänförflgt tifl någon av de sektorer av statsfÖrvalmingen, vilkas gränser drasupp av departementens verksamhetsonruåden, och det är knappast rimUgt att skapaen ny huvudtitel på statsbudgeten för detta ändamål. Regeringen förordar därföratt anslaget förs upp under en särskfld grapprabrik under statsbudgetens förstahuvudtitel, vid sidan av de redan befintUga som avser de kungUga hov- ochslottsstatema. Benämningen på första huvudtitehi bör därvid ändras tiUStatschefen och regeringen. I förslaget tiU statsbudget är det nya anslagetuppfört på detta sätt. m.m. Nytt anslag (förslag) 1 687 419 000 Ensamlad beräkning av de medel, som från olika håll på statsbudgeten forinnevarande budgetår står tiU regeringens förfogande för de ändamål som avsesbU tiUgodosedda från detta anslag, uppgår tiU ca 1 668 nuljoner kronor. Avdetta belopp utgör ca 314 nuljoner kronor, dvs. knappt en femtedel, kostnaderför utredningsverksamhet, huvudsakligen inom kommittéväsendet. Medlen fördelarsig på följande sätt när det gäfler Statsrådsberedningen och departementen: Statsrådsberedningen 49 224 000 Försvarsdepartementet 71 252 000 170 216 000 ' UtbUdningsdepartementet 65 160 000 Jordbraksdepartementet 49 291 000 MUjö-och naturresursdepartementet 81 618 000 'Därutöver föreslås på tilläggsbudget (prop. 1993/94:105). 'Därutöver föreslås pä tilläggsbudget (prop. 1993/94:105). 'Därutöver föreslås på tilläggsbudget (prop. 1993/94:105). För /95beräknas under det nya anslet medel för Prop. 1993/94:100 departementens - utomUD - resor i samband med intemationeUa för- Bil. Sådana kosmaderhar tidigare betalats från tredje huvudtitelns anslag Särskflda förhandlingarmed annan stat eUer inom intemationeU organisation, vilket anslag inte finnsmed i förslaget tiU statsbudget för nästa budgetår. Vidare har ökade medelberäknats för att följa verksamheten inom intemationeUa organ och annat svensktdeltagande i det intemationeUa samarbetet samt för kompetensutveckling inomregeringskansUet. I det avtal som gäller för stafligt anstäUda(RÄLS 1993-95) har avtalats att varje myndighet fr.o.m. skaUgöra avtalad avsättning tiU . Under anslaget har medelberäknats för departementens m.fl. avsättningar för detta ändamål. Detnuvarande anslaget Trygghetsåtgärder för statsanstäflda på sjunde huvudtitelntas bort ur statsbudgeten. Den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten under nästa budgetår har stor betydelse förmedelsbehovet under detta anslag. Kommittéberättelsen (skr. 1993/94:103), somöverlämnas med derma proposition, innehåUer en redovisning avkosmadema för pågående och avslutade kommittéer och forutvecklingen av kosmadema för kommittéväsendet totalt sett under de senastebudgetåren. Sammantaget beräknas medelsbehovet under nästabudgetår för detta anslag tiU 1 . Av detta belopp utgör 14nuljoner kronor ett engångsbelopp som hänger samman med evakuering avArvfurstens palats under en ombyggnad nästa budgetår och ökad . AUa departement kommer fir.o.m. nästa budgetår atttfllämpa bestämmelsema om räntebeläggning av stafliga medelsflöden när detgäUer medel för förvaltningskosmader. Departementen kommer att tiUdelasräntekonton med kredit i och medel från detta anslag kommeratt foras tiU dessa konton. 1. tiU m.m. för /95anvisar ett ramanslag på 1 , 2. medger att utgående reservationer på de nuvarandereservationsanslagen tUl Utredningar m.m. under tionde och Qortonde huvudtitlarnasamt Gemensamma ändamål för regeringskansUet m.m. får disponeras i enUghet medvad som anförts, 3. godkänner det som regeringen förordar om överföringav anslagssparande och anslagskrediter på de tidigare ramanslagen tiU ramanslagetRegeringskansliet m.m. Prop.1993/94:100 Bil. 3 A. Kungligahovstaten 3 I Hans Maj:t Konungens och det 30085 000 30 085 000 4 B. Kungligaslottsstaten 41 De kungUga slotten: Driftkosmader 29416 000 11058 000 40 474 000 12 1 RegeringskansUet m.m. 1687 419 000 1 687 419 000 Totalt för Statschefenoch regeringen 1 757 978 000 aotab 45515, Slockholm 199? Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 3 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 Bilaga 3till budgetpropositionen 1994 (andra huvudtiteln) 1993/94:100Bilaga 3 1.1 Ansvarsområdet: Rättssamhället, rättssäkerhetenoch rättstryggheten Justitiedepartementetbereder lagstiftningsärenden på många områden som är centrala förrättssamhället. Först och främst bör gmndlagaraa nämnas. Departementethandlägger också viktiga delar av den lagstiftning som reglerar de enskildamedborgamas förhållande till staten och andra offentliga organ. Hit hör bl.a.strafflagstiftningen, de regler som styr polisens, åklagamas ochkriminalvårdens verksamhet samt reglema om förfarandet vid våra domstolar.Andra betydelsefulla områden är lagregler om enskildas inbördes förhållanden,t.ex. inom familjerätten, köprätten, bolagsrätten, fastighetsrätten ochimmaterialrätten. Till verksamhetsområde hörbl.a. domstolsväsendet, åklagarväsendet, polisen och kriminalvården, alltså dekämftmktioner i samhället som utgör huvudparten av rättsväsendet. Verksamheten på onuåde ärsåledes gmndläggande för den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet, dvs.den enskildes självklara krav på trygghet för liv, hälsa, integritet ochegendom. Rättssäkerheten ställer krav på bl.a. likformighet och fömtsebarhet inormgiv-ning och rättstillämpning. Rättstryggheten uppnås främst genomeffektivitet i brottsbekämpningen. Det nödvändiga förnyelsearbetet inom den offentligasektom berör också rättssamhället, som måste stå välrastat inför framtiden.Ambitionen är att ytterligare förbättra användningen av rättsväsendetsbegränsade resurser och därigenom förstärka den enskildes rättssäkerhet ochrättstrygghet. 1993/94:100 Bilaga 3 - Rättssamhället skall befästas och stärkasytterligare. -Gmndlagsskyddet för äganderätten samtför närings- och yrkesfriheten förbättras och om mänskligarättigheter blir en del av den svenska rätten. - Gmndlagsändringar möjliggör ett svensktEU-medlemskap. - Personvalsinslaget i valsystemet skall öka. - Domstolsväsendet reformeras. -Närpolisverksamhet, dvs. en förbättradkvarterspolis, utvecklas i hela landet. -Brottsbekämpningen effektiviseras hospolis och åklagare, bl.a. föreslås medel för 30 nya EKO-åklagare. - Brottsoffrens ställning stärks och enbrottsofferfond inrättas. -Reformer på bostadspolitikens områdesätter den enskilde i centmm. Dennuvarande regeringen bedriver ett omfattande arbete som syftar till attreformera rättssamhället i väsentliga delar. Många aktuella reformfrågor rören stärkt rättstrygghet och rättssäkerhet och har sin bakgmnd i uppfattningenatt en negativ utveckling måste vändas. Vissa frågor har sin bakgmnd i denökande intemationaliseringen, där samarbete med EU-statema står iförgmnden. Andra hänger samman med krav på största möjliga effektivitet iutnyttjandet av rättsväsendets resurser i då dessa knappast kan ökastotalt sett. Sammantaget innebär reformarbetet att rättssäkerheten ochrättstryggheten skall stärkas, brottsligheten bekämpas med kraft ochrättsväsendet utnyttjas effektivt. Det finns anledning att redan inledningsvis nämnanågra viktiga frågor, som senare kommer att behandlas mera i detalj. Äganderätten samt närings- och yrkesfriheten är avgmndläggande betydelse i vårt samhällssystem men har inte regleratspå ett lika uttryckligt sätt i det svenska gmndlagsskyddet för medborgerligafri- och rättigheter som i andra länders konstitutioner. På gmndval av Fri- ochrättighetskommitténs arbete föreslår regeringen att regeringsformens bestämmelserbyggs ut på denna punkt. Kommittén fortsätter sitt arbete med att överväga omdomstolskontrollen av förvaltningsbeslut kan utökas. Kommitténs uppdrag i dennadel har sin bakgmnd i deltagande i det europeiska samarbetet somställer krav på domstolsprövning av frågor som hos oss fömt har prövats enbartav förvaltningsmyndigheter och regeringen. I integrationsarbetet ingår ocksådet uppdrag som fullgjorts av inför EG och som följts uppgenom förslag till gmndlagsändringar som skall möjliggöra ett svensktmedlemskap i . Här kan vidare nänmas de förslag regeringen lagt fram om ettökat inslag av personval i det svenska valsystemet, en förändring som skall gemedborgama bättre möjligheter att påverka vilka som skall representera demi de politiska församlingama. De nu nämnda Prop. 1993/94:100 förslagen har lagts fram i bred enighet mellan riksdagspartiema. Domstolsväsendet skall stå väl mstat införframtiden. Ett omfettande översynsarbete syftar till att se till att domstolamakan utnyttjas på ett så rationellt sätt som möjligt. Detta är av betydelse inteminst för den enskilde, som skall kunna få sin sak behandlad på ett sårättssäkert sätt som möjligt, vare sig han är part i ett brottmål ellertvistemål eller i ett mål vid en förvaltningsdomstol. För brottsbekämpningenoch för den enskilde är det ett viktigt intresse att åtal prövas så snart sommöjligt. God kvalitet och tillräcklig snabbhet i tvistemålshandläggningen ärbetydelsefullt för att enskilda parter skall utnyttja domstolama förtvistlösning och därmed bidra till rättsbildningen. Förvaltningsdomstolamahandlägger ofta mål av stor vikt för den enskilde, vare sig det gällerfrihetsberövanden, sociala förmåner, skatter eller annat som påverkar hanscivila rättigheter och skyldigheter. Det är angeläget att dessa domstolars arbetsförhållandenär goda. Det pågående översynsarbetet på rättskipningensområde syftar till att med bibehållande av nuvarande kvaliteter idomstolsväsendet göra att detta kan hantera en ökande måltillströmning och nyaarbetsuppgifter som delvis hänger samman med intemationaliseringen pårättsområdet. Därför genomförs nu successivt åtgärder som består i att överförauppgifter som inte består i rättskipning från domstolar tillförvaltningsmyndigheter, göra en bättre fördelning av måltyper mellan deallmänna domstolama och de allmänna förvaltningsdomstolama, bredda länsrättemasbehörighet så att de blir allmänna förvaltningsdomstolar i mera egentligbetydelse än , begränsa måltillströmningen till överinstansernautan att ge avkall på rättssäkerhetskraven samt så långt det är möjligtavskaffa specialdomstolar. För åklagarväsendet arbetas med förändringar medliknande syften, vilka tar sikte på bl.a. renodling ochorganisationsförändringar. Höga krav måste ställas på strafflagstiftningensfasthet och konsekvens. En allmän inriktning vid kommande översyn avstraffrätten skall vara att straff skall vara förbehållet sådana förferandenför vilka straffrättsliga sanktioner verkligen behövs. Det innebär också attstatsmaktema måste reagera med skärpa mot särskilt sådana brott som hårtdrabbar den enskilde. Regeringen tänker då på exempelvis våldsbrott ochnarkotikabrott. Påföljdssystemet är centralt istrafflagstiftningen. Snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott är avstor betydelse för förankringen av strafflagstiftningen i allmänhetensrättsmedvetande och för att påföljdssystemet skall verka avhållande påmänniskors brottsbenägenhet. Av särskilt stor betydelse är samhällets reaktionpå brott av ungdomar Arbetet med lämnade förslag till förändringar av åtgärdemamot unga lagöverträdare pågår. Polisen har en central roll i rättssamhället. Detär viktigt att arbetet med att rationalisera och effektivisera polisensverksamhet drivs vidare med kraft. Det måste utvecklas en närpolisverksamhet sombygger på ökad synlighet och tillgänglighet samt på ett förebyggande,problemorien-terat polisarbete i nära samverkan med de märmiskor som finns ilokal- Detta innebäratt den nuvarande kvarterspolisverksamheten Prop. 1993/94:100 utvecklas ochförbättras. måste den brottsutredande verksam- Bilaga 3 hetenutvecklas i takt med att kriminaliteten blir allt grövre men också allt mersofistikerad. Det intemationella polissamarbetet och polisens förmåga atteffektivt bekämpa den intemationella och organiserade brottsligheten måsteutvecklas. Den ekonomiska brottsligheten utgör ett fortsatt,allvarligt problem. Det brett upplagda arbetet med effektiviseringar, ökadffexibilitet, inklusive ianspräktagande av extem expertis och utökatmyndighetssamarbete, fortsätter. För att bekämpa den ekonomiska brottslighetenbör medel för ytterligare 30 åklagare tillföras åklagarväsendet. Inom kriminalvården pågår ettomfattande förändringsarbete vid såväl kriminalvårdsanstaltema som häktena ochfrivården. Arbetet syftar till att skapa en rationellare kriminalvård samtidigtsom kvaliteten skall förbättras. Det sker bl.a. genom att tillsynspersonalenfår ansvarsfullare arbetsuppgifter genom att s.k. kontaktmannaskap införs.Fängelseutredningen har gjort en genomgripande översyn av kriminalvården ianstalt. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds nu vidare inomJustitiedepartementet. Utvecklingsarbetet inom frivården är inriktat pååtgärder som kan effektivisera skyddstillsynen i dess olika former. Frivårdenföreslås även få ansvaret för den försöksverksamhet med intensivövervakning medelektronisk kontroll som planeras. Gämingsmännen har länge stått i centmm ikriminalpolitiken, och brottsoflFren har kommit i skymundan. harbrottsofferfrågoma getts starkt ökad vikt, och åtskilliga reformer görs i syfteatt stärka ställningen för dem som utsatts för brott. Det är fråga om ett brettupplagt arbete. En huvudpunkt i detta är inrättandet av en brottsofferfond. Inom civilrätten pågår ett omfettande reformarbeteavseende bl.a. aktiebolagsrätt, regler för stiftelser, immaterialrätt ochtransporträtt. För den enskilde medborgaren är bostadspolitiken avstor betydelse. Bostadspolitiken inriktas på att alla skall ha möjlighet bra bostad till ett rimligt pris. Inom område vidtasflera olika åtgärder beträffande bostadslagstiftningen. Bl.a. pågår arbete påen reform som stärker de enskilda hyresgästemas ställning, bl.a. genom ändringari hyresförhandlingslagen. Enskilda hyresgäster skall ges möjlighet att ståutanför det kollektiva hyresförhandlingssystemet. Inom Justitiedepartementetövervägs vidare frågan om införande av en form av ägar-lägenheten 1993/94:100 Bilaga 3 -Svensk rätt förändras på vissa områdentill följd av och inför ett EU-medlemskap. -Samarbetet inom , ,FN m.fl. internationella organ fortsätter. -lämnar bidrag tillutvecklingen i på det rättsliga området. -tar initiativ till ettintemationellt samarbete för att bekämpa brott i . Underde har lagstiftningsarbetet i i hög gradkommit att röra den anpassning av svensk rätt till EG:s rättssystem som följerav de åtaganden som gör genom det s.k. . Sålunda har storadelar av den centrala civilrätten berörts av dessa förändringar Arbetet är dockinte avslutat. I vissa frågor, t.ex. när det gäller aktiebolagsrätt ochredovisningsfrågor, har i fått anstånd medatt genomföra de behövliga lagändringama. Arbetet med att anpassa svensk rättpå dessa områden till EG-rätten kommer därför att fortsätta . De förändringar som kan föranledas av ett svensktmedlemskap i har också stor aktualitet på gmnd av Sverigesmedlemskapsansökan. En interdepartemental arbetsgmpp, Gränskontrollgruppen, hari slutet av redovisat en bred genomlysning av konsekvensema av ettEU-medlemskap när det gäller gränskontroll, bekämpning av intemationell brottslighetm.m. Därefter har tillsatts två utredningar inom kommittéväsendet med uppdragatt mera i detalj överväga frågor om den yttre gränskontrollen respektivenarkotikabekämpning m.m. i ett EU-perspektiv. Härtill kommer ett omfattandearbete att förändra och utveckla de rättsliga och polisiära kontaktema medländer inom EU, inom ramen för den s.k. tredje pelaren. Men även andra intemationella frågor än sådana somrör förhållandet till EU får betydelse för svensk rätt. Inom flera olikaintemationella organisationer medverkar i arbete på blivandeintemationella överenskommelser som kan få stor praktisk betydelse även försvensk rättsutveckling. Så är t.ex. fallet inom olika organ inom FN-systemet ~lAEA (atomansvarighet), IMO (sjörätt), UNCITRAL (handelsrätt) och (immaterialrätt). Sådant arbete pågår också inom andra mellanstatligaorganisationer, såsom UNIDROIT (bl. a. återställande av stulna kulturobjekt)och (atomansvarighet m.m.). Även inom pågår förhandlingar Atomansvarighetsfrågoma har särskilt accentuerats ianslutning till pågående kämsäkerhetssamarbete med Östemropa och det fomaSovjetunionen. Flertalet östeuropeiska stater har inte anslutit sig tillWienkonventionen och det tilläggsprotokoll som förenar Paris- och Wienkonven- Detta förhållandeinnebär svårigheter för Prop. och andra OECD-stater attbl.a. engagera sig i projekt som innebär di- Bilaga 3 rektatekniska förbättringar och installationer av säkerhetsutmstning i de östeuropeiska reaktorema.Atomansvarighetsfrågoma bör därför ha en fortsatt hög prioritet idet intemationella arbetet med särskild inriktning på problemen i Östeuropaoch det foma . Det nordiska samarbetet på lagstiftningsområdet hartraditionellt varit av stor betydelse. Stora delar av lagstiftningen påcentrala rättsområden, t.ex. inom den allmänna förmögenhetsrätten ochfemiljerätten, har tillkommit i nordiskt samarbete. Det har resulterat i attvi på flera rättsområden har i stort sett överensstämmande lagregler i denordiska ländema. Denna rättslikhet är enligt regeringens mening av stortvärde. Det finns därför anledning att vidmakthålla ett nära nordiskt samarbetepå lagstiftningsområdet. Ett praktiskt exempel på sådant samarbete är arbetetmed att införliva EG-direktivet om oskäliga avtalsvillkor med de nordiskarättsordningarna (se avsnitt 3.2). Det nordiska lagstiftningssamarbetet har fördjupatsunder genom arbetet med anpassningen till EG:s rättssystem.Genom och ansökan om medlemskap i torde det ocksåfinnas nya fömtsättningar för ett allt fastare och mer vidsträckt nordisktlagsti ftningssamarbete. Nordiska överläggningar i olikalagstiftningsärenden pågår fortlöpande på flera områden, t.ex. beträffandefemiljerätt, avtalsrätt, immaterialrätt och transporträtt. har en viktig roll att fylla när det gälleratt bidra till utvecklingen i . Det gäller inte minsträttsutvecklingen.