prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Omskatteutjänmingsreserven är mindre än jämförelsebeloppet tas ett tillägg utsom uppgår till hälften av skillnaden mellan beloppen. Anta att den hälft av avdraget som skall återföras tillbeskattning successivt uppgår till Vid taxering återförs . Survavsättningen Prop.1993/94:50 måste därefter uppgå till minst (400 000 x 2=) . för attinte särskild beskattning skall ske. Det innebär att endast . kanöverföras till fritt eget kapital utan beskattning. Uppgår surven i ställettill . skall till de . som återförs enligt 1 § läggas enintäkt som svarar mot hälften av skillnaden mellan survavsättningen på 700 000och minimibeloppet på 800 000, dvs. Uppgår surven till 400 000 kr.skall (hälften av 800 000 - 400 000 =) . tas upp till beskattningjämte det återförda avdraget på . Skatteplikten för resterande . som upplöses vid de följande taxeringama påverkas inte av dessatillägg. Varierasexemplet så att företaget upplöser hela survavsättningen vid taxeringskall om . av avdraget återföras till beskattning enligt 1 § enintäkt på (hälften av 800 000-0=) . Återstående del avavdraget (högst .) Tilläggaskan att det står den skattskyldige fritt att återföra hälften av avdragetenligt 1 § i en snabbare takt utan att det medför några skattepliktigatillägg. Det är endast om den icke skattepliktiga hälften återförs i enförhållandevis snabbare takt som skattepliktigt tillägg påförs. Enligtdenna paragraf skall återstående del av surven, som skall avskattas enligt 1-6§§, återföras till beskattning i fyra särskilt angivna situationer,nämligen när en skattskyldig eller eft handelsbolag har upphört att bedrivanäringsverksamhet, vid företagsupplösning genom sådan fusion som inte omfattasav 2 § 4 mom. första stycket SIL, när beslut fattats om att företaget skallträda i likvidation och när beslut meddelats om att skattskyldig skallförsättas i konkurs. Punkt1 en skattskyldig upphör att bedriva näringsverksamhet får anses äveninnefatta sådana fall då ett näringsdrivande dödsbo skiftats. Återföringenskall i sådant fall ske dödsboet redovisar inkomst avnäringsverksamhet. Avandra stycket framgår att reglema i 10 § även gäller de återförings-fall somanges i första stycket. Om exempelvis en skattskyldig upphör att bedrivanäringsverksamhet eller företaget träder i likvidation skall helaskatteutjämningsreserven anses upplöst och reglerna om tilläggsbeskattningtillämpas. Vidsådana ombildningar av enskild näringsverksamhet eller näringsverksamhet ihandelsbolag till aktiebolag, som inte föranleder uttagsbeskattning, fullföljssurvåterföringen i aktiebolaget. Bestämmelsen är formulerad så att den germöjlighet för ägaren av en jordbraksfastighet att behålla själva fastigheten iegen ägo medan övriga tillgångar och skulder förs över till den juridiskapersonen. Vidsådana fusioner där exempelvis helägda dotterföretag går upp i sinamoderföretag skall övertagande och överlåtande företag anses som ett och sammaföretag. Iövergångsbestämmelsema anges att survlagen skall upphöra att gälla den 1januari 1994 som lagen om återföring av skatteutjämningsreservträder i kraft. Den upphävda lagen skall dock alltjämt tillämpas i fråga om1992-1994 års taxeringar utom såvitt gäller bestämmelsen om övergångspost ipunkt 6 av övergångsbestämmelsema. 20.6 Kommunalskattelagen (1928:370) Lagtextenhar förenklats bl.a. genom att nuvarande andra stycket b och nuvarande tredjestycket tagits bort. Icke bokföringsskyldiga enligt BFL kommer i fortsättningenundantagslöst att ha kalenderår som beskattningsår. Det har inte ansettsmotiverat att behålla den nuvarande möjligheten för icke bokföringsskyldiga attvid påbörjande eller upphörande av verksamheten förlänga beskattningsåret(nuvarande tredje stycket). Dispensbestämmelsen i 12 § andra stycket BFLgäller endast för bokföringsskyldiga. Den nya lydelsen öppnar således intenågon möjlighet till bratet räkenskapsår genom dispens för ickebokföringsskyldiga. Enligtdet nya tredje stycket avgörs frågan om rätt beskattningsår för en delägaresinkomst av handelsbolag med utgångspunkt i vad som gällt om handelsbolagetsjälvt hade varit skattesubjekt (avsnitt 7.2.2). Handelsbolagsinkomstenhänförs till det beskattningsår som taxeras det år handelsbolaget skulle hataxerats om det varit skattesubjekt. Det har inte ansetts behövligt att reglerafrågan till vilket beskattningsår handelsbolagsinkomsten skall hänföras dådelägaren skall taxeras för två beskattningsår vid samma taxering. I avsaknadav reglering torde den skattskyldige ha valrätt. 1paragrafen, som är ny, klargörs vad som vid beskattningen skall avses medstatslåneräntan en viss tidpunkt. I de skatteförfattningar där anknytningfinns exempelvis till statslåneräntan vid utgången av november är det alltsåden ränta som fastställts för den tidsperiod under vilken den 30 novemberinfaller. Allannan inkomst av näringsverksamhet än självständig näringsverksamhet iutlandet som bedrivs av en fysisk person, ett dödsbo eller ett handelsbolaghänförs till en och samma förvärvskälla. Det innebär att den tidigareindelningen mellan å ena sidan aktivt bedrivna näringsverksamheter som utgören förvärvskälla och passivt bedrivna näringsverksamheter som var och en utgören förvärvskälla inte längre gäller. Avandra stycket följer att inkomst av näringsverksamhet som bedrivs av etthandelsbolag och annan inkomst av näringsverksamhet alltid hänförs till skildaförvärvskällor. Närdet gäller handelsbolag som innehar andel i ett annat handelsbolag hänförsenligt tredje stycket inkomst av näringsverksamhet som bedrivs av bolagen och samma förvärvskälla. Därvid gäller en särskild begränsning förkommanditdelägare och sådana delägare i handelsbolag som i förhållande tillövriga delägare förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förbindelser.Begränsningen har omarbetats redaktionellt i förhållande till lagrådsremissen. Ifråga om kommanditdelägare utgår avdragsbegränsningen från delägarens ansvarmot tredje man. Med den utgångspunkten begränsas avdragsrätten normalt tilldet utfästa beloppet även om den faktiska insatsen är lägre. Skulle denfaktiska insatsen överstiga den utfästa, vilket kan vara fallet om belopp somavses i 2 kap. 9 § HBL lagts till hans insats, ingår beloppet i bolagetsegendom varmed bolaget svarar mot borgenä-rema. Avdragsrätten begränsas då tillden faktiska insatsen. Fördelägare i handelsbolag som i förhållande till övriga delägare förbehållit sigett begränsat ansvar utgår avdragsbegränsningen från en obligationsrättsliginskränkning (externa ansvaret är oinskränkt). Om bolagsmännen sins emellanavtalat att en av delägarna inte skall behöva stå för mer än ett visst beloppså utgör beloppet "avdragsramen". Skulle delägaren med de andrassamtycke öka sin insats så blir det närmast en tolkningsfråga huravida dettaäven skall innefatta en ändring av hans obligationsrättsliga ansvar och alltsåhöja "avdragsramen". Överskjutandeunderskott rallas sedan för att avräknas mot framtida inkomster i det bolaget.Systemet innebär alltså en särskild fålla för andelar som omfattas avavdragsbegränsningen. Enligtfjärde stycket hänförs självständig näringsverksamhet i utlandet till ensärskild förvärvskälla. Självständighetskravet får i likhet med som gälleranses uppfyllt om verksamheten utomlands saknar anknytning till en verksamhethär i landet. En förändring i jämförelse med gällande rätt är att skildaverksamheter utomlands i fortsättningen hänförs till en och sammaförvärvskälla. Ändringenär en följd av att bestämmelserna om avdrag för underskott hänförts till ensärskild lag. 46 § 7 mom. Prop. Momentet,som tidigare innehöll bestämmelser om kvittning mellan förvärvskällor,upphävdes i samband med skattereformen. återinförs en begränsadkvittningsrätt för inkomst av aktiv näringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Bestämmelserna härom, som motiveras i avsnitt 7.3, ges '\ första tredjestyckena. Bestämmelsemai ffärde stycket motsvarar i stort nuvarande 33 § 3 mom. Ändringenföranleds av att aktiv näringsverksamhet i fortsättningen definieras i 11 kap.3 § AFL. Ändringamainnebär att äldre dödsbon inte längre skall beskattas som handelsbolag. Sistameningen i fjärde stycket slopas. Föratsättningama för att underlåtauttagsbeskattning i angivna fall har tagits in i den nya anvisningspunkten 1 a. Bestämmelsenreglerar föratsättningama för att underlåta uttagsbeskattning i vissa fall.Det är fråga om uttag av aktier som skall delas ut av ett svenskt aktiebolageller skiftas ut av en svensk ekonomisk förening i samband med att föreningenupplöses. 1andra stycket behandlas den situationen att ett moderbolag till sina aktieägaredelar ut aktiema i ett dotterbolag. Den nuvarande bestämmelsen Ofr sistameningen i fjärde stycket i punkt 1) knyter an till ett bestämt förfarande somanges i 3 § 7 mom. och som medger skattefrihet för utdelningen (jfr prop.1990/90:167). Denna bestämmelse har slopats till följd av förslaget omgenerell skattebefrielse för utdelning från ett svenskt aktiebolag.Föratsättningama för att underlåta uttagsbeskattning har därför flyttats övertill denna anvisningspunkt. Det tillägget har gjorts att det utdelandeföretaget inte får vara ett sådan företag som avses i 2 § 10 mom., dvs. Itredje stycket anges föratsättningama för ombildning av en ekonomisk föreningtill ett aktiebolag. De nuvarande reglema finns i 3 § 8 mom. SIL (jfr prop.1992/93:131). \ fjärde stycket finnsbestämmelser för den situationen att de utdelade Prop. 1993/94:50 ellerutskiftade aktiema utgör lager hos mottagaren. Även dessa bestämmelser harflyttats över från 3 § 7 resp. 8 mom. Sistameningen i första stycket slopas eftersom avkastning på andel i svenskekonomisk förening är skattefri (jfr punkt 2 a av anvisningama till 22 § KL). Tredjestycket slopas som en följd av att utskiftning från ett aktiebolag numerahuvudsakligen hanteras inom reavinstsystemet. Anvisningspunktenär ny och anger i en uppräkning vilka finansiella instrament som är föremål förskattelättnader för att undanröja den ekonomiska dubbelbeskattningen.Utdelning på sådana tillgångar som avses i uppräkningen är skattefri och enreavinst tas endast upp till hälften. I ett fall likställs ränta med utdelning(se kommentaren till första stycket punkt 4). I fem punkter i första stycketräknas de gynnade tillgångama upp. Därefter görs i andra stycket sexinskränkningar i denna uppräkning. Förstapunkten i första stycket tar upp aktier i ett svenskt aktiebolag ochföreträdesrätter att delta i en emission av sådana aktier. Med aktier avses förkupongbolag såväl aktiebrev som interimsbevis. I fråga om avstämningsbolagavses även de tillfälliga aktierättigheter som förvärvas på grand avaktieteckning och som benämns interimsaktier eller teckningsaktier. Deföreträdesrätter som punkten tar sikte på är delrätter och teckningsrätter.Värdet av s.k. inköpsrätter anses som utdelning när de utnyttjas eller avyttrasav aktieägaren. Enutdelningskupong som är skild från aktiebrevet betraktas som ett skuldebrev ochinte som ett bevis om delaktighet i bolaget. Även en utdelning på sådanavskild kupong blir fri från skatt eftersom utdelningen även efter det attkupongen avskiljts är hänförlig till aktien (jfr kommentaren till 3 § 9 mom.SIL). Andrapunkten gäller andelar i svenska ekonomiska föreningar. Regeln gäller för såvälinsatsandelar som förlagsandelar. Ett undantag görs senare i andra stycket d)för andelar i bostadsrättsföreningar och övriga s.k. äkta bostadsföretag somavses i 2 § 7 mom. Ett särskilt undantag görs också i andra stycket e) förvinst på andelar som ägs av enskilda näringsidkare och dödsbon. Det kananmärkas att en samfällighetsför-ening inte är en ekonomisk förening. Tredjepunkten gäller andelar i svensk värdepappersfond. I tredje t.o.m. sjättestyckena preciseras omfattningen av inskränkningama i skatteplikten och denärmare kraven för dessa inskränkningar. Vinstandelsbevisi fjärde punkten omfattas endast av lättnadema i de fall då det låntagandeföretaget saknar all avdragsrätt för den lämnade räntan på lånet. Regeln harkommenterats i avsnitt 5.3.1. Ifemte punkten räknas ett antal derivatinstrament upp vars underliggandeegendom eller index uteslutande avser svenska aktier e.d. Med termineravses också s.k. financial futures. Dessa instrament skiljer sig Prop.1993/94:50 från ett terminskontrakt genom att det sker en dagligresultatavräkning av vinst och förlust. Med lokutionen "uteslutandeavser" anges att värdeförändringar på derivatinstramentet helt skall varahänförliga till tillgångar enligt punktema 1-4. Vid denna bedömning skall ocksåundantagen i andra stycket beaktas. Derivatinstrament som avser tillgångar somtas upp i andra stycket omfattas således inte av den begränsade skatteplikten. Iandra stycket görs inskränkningar i uppräkningen i första stycket. Ia-punkten anges att utdelning på lagertillgångar inte är undantagen frånskatteplikt (jfr avsnitt 5.3.1). Ib-punkten sägs att utdelning är skattepliktig i den mån avdragsrätt föreliggerenligt 2 § 8 mom. första stycket SIL för företaget som lämnar utdelningen.Detsamma gäller för gottgörelse från sambraksförening i den mån den utgöravdragsgill utdelning enligt 2 § 11 mom. andra stycket SIL. Sambraksföreningarregleras i lagen (1975:417) om sambraksföre-ningar. Punktentar främst sikte på rabatter och pristillägg till näringsidkare (2 § 8 mom.första stycket SIL jämfört med punkt 2 av anvisningama till 22 § KL). Rabatteroch pristillägg som inte ges till näringsidkare utan till hushållen ärskattefria. Enspärr mot ett kringgående av reglema för reavinstbeskattning av fastigheter hartagits in i punkt c (jfr avsnitt 5.3.7). Bestämmelsen blir tillämplig vidförsäljning av aktier i ett företag som äger fastighet som taxeras somhyreshusenhet. I dessa fall skall en så stor del av vinsten beskattas fullt utsom värdet av fastigheten utgör av samtliga tillgångar i företaget. Resterandedel av vinsten beskattas enbart till hälften. Jämförelsen görs med utgångspunktfrån det högsta av taxeringsvärdet resp. det bokförda värdet på fastigheten vidförsäljningstillfället. Bestämmelsen är tillämplig även när fastigheten innehasav ett annat företag som är i intressegemenskap med det företag i vilketaktiema säljs, under föratsättning att avyttringen omfattar även detförstnämnda företaget. När avyttringen omfattar flera företag skall jämförelsenav fastighetens värde i förhållande till övriga tillgångar göras med utgångspunktfrån värdet av samtliga tillgångar i den företagsgrapp som omfattas avavyttringen. Ett undantag från spärren görs för aktier som är noterade vidsvensk börs och för aktier eller andelar i ett företag som ingår i en koncemdär moderbolaget är börsnoterat i . Med börsnoterade aktier avses såvälA- som OTC- och O-listeaktier [jfr lagen (1992:543) om börs- ochclearingverksamhet]. D-punktengör en inskränkning i lättnadsreglema för vinst på andel i bostadsrättsföreningoch bostadsförening samt aktie i bostadsaktiebolag. Särskilda regler gäller vidförsäljning av andelar resp. aktier i sådana s.k. äkta bostadsföretag (se 26 §SIL). I e-punkten angesatt vinster för enskilda näringsidkare och dödsbon vid avyttring av andel iekonomisk förening inte undantas från skatteplikt. Undantaget gäller förreavinster som är hänförliga till näringsverksamhet (se punkt 1 avanvisningarna till föreliggande paragraf). I praktiken kan reavinstbeskattningav andel i en ekonomisk förening aktualiseras endast 22 1993/94. vid likvidation avföreningen och då endast undantagsvis. 1993/94:50 behövslikväl för att upprätthålla en beskattning av förvärvsinkomst som inte ärlindrigare än vad som följer av 3 § 12 mom. Slutligengörs ipunktf ett undantag från skattelättnadema för egendom som innehas avhandelsbolag. Motiven för undantaget som gäller för alla slags delägare ihandelsbolag finns i avsnitt 5.3.1. Itredje stycket finns regler med krav på viss sammansättning avvärdepappersfonds förmögenhet för att skatteplikten för vinst och utdelning påandelama skall inskränkas. Bestämmelsen har utformats efter mönster från de nuupphävda bestämmelsema om förmögenhetssammansättning för aktiefond i 27 § 5mom. Den mest omfattande skattelättnaden, halverad skatteplikt för vinst,ges för andelar i fond vars förmögenhet till placerats i svenskaeller utländska aktier e.d. Stycket innehåller också bestämmelser om begränsadskatteplikt för reavinst på andel i fond vars förmögenhet till minst 60 %utgörs av svenska eller utländska aktier e.d (blandad fond). Reavinst påsistnämnda andel beskattas med en faktisk skattesats på . En reaförlustär avdragsgill i motsvarande mån. Förbåda dessa fondslag gäller enligt femte och sjätte styckena attutdelningsbeskattningen är beroende av vilken typ av fondinkomst den anseshärröra från. Den skall i första hand anses härröra från för fonden skattefriutdelning och är i denna del skattefri även för andelsägaren. I andra handbelöper utdelningen på den schablonintäkt som fonden påförs enligt 2 § 10 mom.åttonde stycket SIL. Denna del av utdelningen beskattas . Därefteranses utdelningen härröra från utdelning och ränta som är skattepliktig förfonden samt från reavinster på räntebärande värdepapper och andelar iräntefonder som också är skattepliktiga i fonden. Även denna del av utdelningenbeskattas . Utdelningen belöper därefter på andelar i blandad fond ochbeskattas i denna del . Nästa fondinkomst som utdelningen skallavräknas mot är reavinster på svenska och utländska aktier m.m. och på andraandelar i värdepappersfonder än andelar i räntefonder eller blandade fonder.Sistnämnda del av utdelningen beskattas . Utdelningsbelopp somdärefter kvarstår att avräkna är fullt skattepliktiga. Det sist sagda framgårvid en jämförelse mellan femte och sjätte styckena. Defondinkomster som andelsägarens utdelning avräknas mot utgörs av de faktiskanettointäkterna för resp. slag av inkomst. Det innebär bl.a. att reaförlusterdragits av från reavinster av samma slag. Utdelningenavräknas mot fondens inkomster under det beskattningsår för vilket utdelningenbeslutats, dvs. fondinkomsterna året innan utdelningen betalas ut. Detkan anmärkas att en fond i fråga om placeringar är bunden av de avFinansinspektionen fastställda fondbestämmelserna. Det torde inte vara möjligtatt erhålla tillstånd till ändringar i dessa fondbestämmelser så att fondenhelt ändrar karaktär. Kontinuitet kommer därmed att gälla i fråga omplaceringsinriktning. till23 % Prop. Ändringenär en följd av att handelsbolagsbeskattningen av äldre dödsbon Ändringeni första stycket är redaktionell. Punkt3 i tredje stycket utmönstras på grand av att möjligheten att att träffaöverenskommelse om s.k. likställighetsavtal har slopats (jfrprop. 1991/92:112). Ändringeni fjärde stycket beror på att handelsbolagsbeskattningen av äldre dödsbonslopas. Etttillägg har gjorts om rätt fill avdrag för endast del av förlust. Tilläggetkorresponderar med reglema i punkt 2 a av anvisningama till 22 § om begränsadskatteplikt för reavinster i vissa fall. Ändringamai sjunde stycket är en konsekvens av att föratsättningama för utdelning resp.utskiftning i dessa fall har flyttats till punkt 1 a av anvisningarna till 22 §KL. ////32 § Ändringama är en följd avden ändrade indelningen i förvärvskällor. Änringen är en följd avatt Luxemburgregeln avskaffas. Aförsta stycket följer bl.a. att övergångspost inte skall fastställas vid 1994års taxering. Andrastycket föranleds av de nya föreskrifterna i 3 § 1 mom. om rätt beskattningsårför handelsbolagsinkomst. Tredjestycket innebär att förmögenhetsförhållandena för värdepappersfonder föreikraftträdandet inte påverkar andelsbeskattningen efter denna tidpunkt. Underen övergångsperiod får bestämmelserna om reduceradskatteplikt för reavinst i fråga om andel i svensk värdepappersfond som harminst av förmögenheten placerad i svenska och ufländskaaktier m.m. tillämpas om denna förmögenhetsandel Prop. 1993/94:50 uppgårtill . Fjärdestycket anger att de nya bestämmelsema om skatteplikt för utdelning på andel ivärdepappersfond tillämpas vid som om fonden uppburit devidareutdelade inkomsterna utdelningen sker. Därigenom undviks attutdelningar blir fullt skattepliktiga för andra fonder änräntefonder. 20.7 Lagen om ändring i lagen (1993:938) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) Ändringarnaär en följd av att begreppet aktiv näringsverksamhet numera 20.8 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 1första stycket har hänvisningen till 26 och 44 §§ KL som föreslås upphävdatagits bort. En hänvisning till 6 § har lagts till. Avförenklingsskäl har den gällande regleringen i fjärde stycket för ickebokföringsskyldiga juridiska personer huvudsakligen stiftelser och föreningarsom inte är näringsidkare i den mening som avses i BFL ersatts av ett kravatt beskattningsåret skall avse kalenderår. Det har inte ansetts motiverat attbehålla den nuvarande möjligheten för skattskyldiga som inte ärbokföringsskyldiga enligt BFL att vid påbörjande eller upphörande avverksamheten förlänga beskattningsåret (jfr även punkt 11 avövergångsbestämmelserna). Föraktiebolag och andra skattskyldiga juridiska personer än dödsbon beräknasenligt gällande regler all inkomst gemensamt. Det innebär att utjämning avresultatet mellan skilda verksamheter kan ske fullt ut och även omverksamheterna bedrivs genom handelsbolag. Detta skall vara huvudregeln ävenfortsättningsvis. Ett undantag föreslås i fråga om inkomst som belöper påkommanditdelägare och andra delägare i handelsbolag som i förhållande tillövriga delägare förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förbindelser(avsnitt 7.2.5). Bestämmelserna som finns \ femte stycket har omarbetatsredaktionellt i förhållande till lagrådsremissen. Ifråga om kommanditdelägare utgår avdragsbegränsningen från delägarens ansvarmot tredje man. Med den utgångspunkten begränsas avdragsrätten normalt till detutfästa beloppet även om den faktiska insatsen är lägre. Skulleden faktiska insatsen överstiga den utfästa, vilket Prop. 1993/94:50 kanvara fallet om belopp som avses i 2 kap. 9 § HBL lagts till hans insats, ingårbeloppet i bolagets egendom varmed bolaget svarar mot borgenärerna.Avdragsrätten begränsas då till den faktiska insatsen. Fördelägare i handelsbolag som i förhållande till övriga delägare förbehållit sigett begränsat ansvar utgår avdragsbegränsningen från den obligationsrättsligainskränkningen (extema ansvaret är oinskränkt). Om bolagsmännen sins emellanavtalat att en av delägama inte skall behöva stå för mer än ett visst belopp såutgör beloppet "avdragsramen". Skulle delägaren med de andras samtyckeöka sin insats så blir det närmast en tolkningsfråga huravida detta även skallinnefatta en ändring av hans obligationsrättsliga ansvar och alltså höjaavdragsramen. Överskjutandebelopp, dvs. underskott som till följd av avdragsbegränsningen inte får drasav mot delägarens, t.ex. ett aktiebolags, övriga inkomster rallas framåt föratt avräknas mot på delägaren belöpande framtida inkomster i handelsbolaget.Systemet innebär alltså en särskild fålla för underskott avseende andelar somomfattas av begränsningen. I den mån ett underskott till följd avavdragsbegränsningen inte får dras av mot andra inkomster påverkas inte detjusterade ingångsvärdet på andelen. Enligt bestämmelserna i 28 § påverkas dettaendast av underskott som är avdragsgilla. Underskott som endast rallas framåti förvärvskällan eller i detta fall inom fållan är inte avdragsgilla i denmening som avses i 28 § (se prop. 1989/90:110, s.725). Sjundestycket reglerar rätten till avdrag för bl.a. reaförlust. Hänvisningen tillpunkt 33 av anvisningama till 23 § KL innebär att avdrag för reaförlust endastmedges om en motsvarande vinst skulle ha tagits upp till hälften. Ändringeni åttonde stycket föranleds av att underskott fortsättningsvis regleras i lagenom avdrag för underskott i näringsverksamhet. Bestämmelsenom kontinuitet vid beskattningen i tolfte stycket gäller om det utdelandeföretaget inte uttagsbeskattas och det mottagande företaget är frikallat frånskattskyldighet enligt 7 § 8 mom.