prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Detta kan erhållas genom att sätta skattesatsen till ensådan nivå att den styrande effekten reduceras, vilket å andra sidan innebäratt den positiva miljöeffekten minskar. För att skattebasen skall kunnabehållas krävs att det är relativt svårt att minska utsläppen av deskattepliktiga förorening-ama. Detta inträffar bl.a. när den process somorsakar föroreningarna är svår att ersätta. Ett exempel på sådana utsläpp äridag koldioxid. Slutsatsen är att det är svårt att på samma gång uppnå enförbättrad miljö och säkerställa den finansiering som krävs för attkunna sänka skatten på arbete. En skatteväxling kan dock innebära ensamhällsekono- misk förbättring även omutsläppen inte minskar, om skatten motsvarar Prop. 1993/94:100 den samhällsekonomiska kostnaden för utsläppen. De effekter en växling från skatt på arbete tillsträngare beskattning av miljöfarlig verksamhet får för ekonomin som helhet äroklara. Vilka effekter får det på företagen och hur påverkas sysselsättningen?Det råder delade meningar om humvida en skatteväxling faktiskt leder tillökad sysselsättning. Skatteväxling innebär en relativ prisförändring som bidrartill stmkturförändringar. Dessa kan på kort sikt leda till utslagning avarbetstillfällen i miljöstörande verksamhet, som skatteväxlingenskapar fömtsättningar för nya milj ovänligare verksamheter. Därmed blir detockså konsekvenser för intemationella konkurrenskraft, framför allt iett europeiskt perspektiv. Det är därför viktigt att olika möjliga effekter pådetta område analyseras noggrant innan några förändringar görs. Det finns inför en eventuell framtida skatteväxlingsålunda ett flertal frågeställningar som måste belysas. Det är viktigt attförändringssignaler är tydliga och att tidsperspektivet är långt både när detgäller anpassning och utvärdering. Frågan om skatteväxling, inom ramen för ettoförändrat skattetryck och en bevarad svensk konkurrenskraft, bör därförbelysas inom ramen för den ovan aviserade utredningen om miljörelateradeskatter. Miljöskatteroch svenskt medlemskap i Fråganom hur den framtida användningen av ekonomiska styrmedel eventuellt påverkasvid ett medlemskap i den Europeiska Unionen utreds avmiljökonsekvensutredningen, som kommer att lägga sitt slutbetänkande under1994. Utredningen om teknisk översyn av energibeskattningen skall även anpassaenergi- och miljöskatter på bränsleområdet till Här redogörs enbartför de frågor som kommit upp i medlemskapsförhandlingama. Sedan den inre marknaden genomfördes den 1 januari1993 har EU infört harmoniserade regler för bl.a. oljeprodukter EU:s mineraloljedirektiv fömtsätter att endast enskattesats tillämpas för resp. oljeprodukt. har två olika nivåer förbeskattning av energi, eftersom vår höga skattenivå annars skulle riskera attslå ut den konkurrensutsatta industrin. har därför begärt att fåbehålla en särskild skattenivå för industri och växthusnäring. Den svenskaskattenivån för industrin och växthusnäringen överstiger klart EU:s miniminivå. har även i förhandlingama begärt att fåbehålla skattedifferentiering för oljeprodukter med hänsyn till miljöklasser.Mineraloljedirektivet anger att alla produkter som används som fordonsbränsleockså skall beskattas som fordonsbränsle. Även biobränslen som används förfordonsdrift skall således beskattas på samma sätt som fossila bränslen. ISverige beskattas metanol eller etanol som blandas i bensin med endast 80öre/liter medan ren etanol för fordonsdrift är skattefri. Inblandning i Prop. 1993/94:100 bensin och dieselolja av vegetabiliska produkter är dessutomskattefri. har krävt att även fortsättningsvis fåreducera skatten på eller befria från skatt motoralkoholer och andravegetabiliska fordonsbränslen. Av miljöskäl och administrativa skälenergibeskattar inte metan som framställs genom biologiska processer. Iövrigt beskattas metan som naturgas. I förhandlingama har därför framställtskrav om att få behålla möjligheten till skattefrihet för avfallsgas. Bland flera av EU:s medlemsländer är intresset föranvändning av miljöskatter stort. Flera medlemsländer har också aviseratutredningar om skatteväxling. och har genomfört försökmed skatteväxling. I sammanhanget bör också noteras att vitbokom tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning framställer skatteväxling somen intressant och möjlig åtgärd för att förbättra miljön och minskaarbetslösheten i . godkändes av Europeiska Rådet i december1993. Regeringenhar presenterat en proposition om den svenska uppföljningenav om miljö och utveckling (prop. 1993/94:111). I Riodeklarationens princip 16 har ländema kommitöverens om att enskilda länder skall sträva efter att intemaliseramiljökostnader genom användning av ekonomiska styrmedel. I samma principuttalas också klart förorenarens skyldighet att betala för de skador somuppstår till följd av dennes verksamhet. I slås vidare fast att det är nödvändigtatt utforma ekonomisk-politiska reformer som främjar en effektiv planering ochanvändning av resurser för en hållbar utveckling genom en sund ekonomisk ochsocial politik, genom att införiiva de sociala och miljömässiga kostnadema vidprissättning av resurser Särskilt betonas vikten av att låta miljökostnademapåverka producentemas och konsumentemas beslut, att bryta tendensen att miljönbehandlas som en "fri nyttighet", och därmed skjuta över miljökostnademapå andra delar av samhället, på andra länder eller på kommande generationer. En mycket stormajoritet av remissinstansema stöder ambitionen att intemalisera miljökostnadergenom användning av ekonomiska styrmedel. Flera instanser pekar på vikten avatt regeringen utarbetar en strategi för användning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken, samt att det är angeläget att offensivt driverutvecklingen intemationellt. Som en del av uppföljningen av pågårmycket lokalt arbete i . Detta beskrivs närmare i den ovan nämndapropositionen. Isamband med om miljö och utveckling undertecknades enramkonvention om klimatförändringar. Konventionen iimebär att deindustrialiserade ländema som ett första steg åtar sig att försökastabilisera utsläppen av koldioxid och andra växthusgasen Enligt klimatkonventionen skall åtagandena motklimatförändringar kunna vidtas gemensamt av konventionens parter, s.k. jointimplementation. Möjligheten till gemensamt genomförande har tagits in iklimatkonventionen för att möta kravet på kostnadseffektivitet. Detta innebäratt konventionens parter inte ser någon motsättning mellan nationellaansträngningar och t.ex. regionalt samordnade insatser för att minska globalamiljöproblem. De klimatpolitiska åtgärdema måste utgå från högtställda krav på kostnadseffektivitet. Kostnadsskillnadema när det gäller attbegränsa utsläppen av koldioxid mellan länder eller samhällssektorer kan varamycket stora. Länder som redan har genomfört långtgående minskningar ianvändningen av fossila bränslen eller av andra orsaker tillgodoser sittenergibehov huvudsakligen utan fossilbränslen uppvisar ofta jämförelsevis högamarginalkostnader för att ytterligare minska koldioxidutsläppen. Länder medstor andel olja eller kol i sin energiförsörjning eller med en ineffektivenergianvändning har däremot ofta små kostnader för en minskning av utsläppenfrån en ofta hög nivå. Marginalkostnaderna för att minskakoldioxidutsläppen i är höga medan de i flera av våra grannländer och iutvecklingsländema är låga. Detta innebär att det är samhällsekonomiskt merlönsamt för att göra insatser där kostnadema är lägst. Drygt80 % av svavelnedfallet i kommer från andra länder. Det är därföruppenbart att vi måste arbeta intemationellt för att komma till rätta med dettaproblem. Ett första svavelprotokoll hade som mål att de deltagande ländemaskulle reducera sina utsläpp . tillbaka pågårförhandlingar om ett nytt svavelprotokoll. Ett nytt avtal beräknas vara färdigtför undertecknande . Protokollet skall baseras på kritiskabelastningsgränser, dvs. vad naturen tål samt differentierade utsläppsåtagandenoch utsläppens transportvägar. För att erhålla kostnadseffektivitet vad gällerutsläppsminskningar gmndar sig förhandlingsarbetet på en vetenskaplig modell, iistället för som tidigare enhetliga procentuella reduktioner i alla länder. har i förhandlingama även drivit frågan omgemensamt genomförande av insatser med andra länder. skulle då kunnatillgodoräkna sig svavel reducerande insatser vi gör i t.ex. ellerPolen. ,handel och miljö Prop. Bilaga 1.4 I slås fast att handels- ochmiljöpolitik skall vara ömsesidigt stödjande i strävan att uppnå hållbarutveckling. Det sägs också att en liberalisering av världshandeln är ett medelför uppnåendet av detta mål. har varit pådrivande i det arbete somnumera pågår såväl inom som , för att analysera relationema mellanhandels- och miljöåtgärder och utreda behovet av eventuella justeringar i detmultilaterala regelverket. De svenska utgångspunktema för detta arbete är: Detär lika självklart att miljöaspekter beaktas vid handelspolitisktbeslutsfattande som att handelspolitiska aspekter beaktas vid utformningen avmiljöpolitiska åtgärder. Globalaoch gränsöverskridande problem bör lösas multilateralt och inte genomunilaterala handelsåtgärder. Regelverketi bör ändras för att ge utrymme för handelsåtgärder inom ramen förintemationella miljökonventioner. Den svenska ambitionen är att förhandlingarsnarast påbörjas i om nödvändiga justeringar av det multilateralaregelverket. Det lyckosamma slutförandet av Umguaymndan är ett viktigt bidragfrån handelsområdet för uppfyllande av målet om uthållig utveckling.Utvecklingsländemas möjlighet till handel och därmed till en positivekonomisk, social och miljömässig utveckling förbättras. Uppgörelsen innebäratt ett särskilt miljöprogram inrättas och att miljöfrågomas institutionellabehandling ses över verkar för att ge miljöfrågoma en mer etableradplats i , närmast genom upprättandet av en miljökommitté i den nyavärldshandelsorganisationen (WTO). Degamla planekonomiema har efterlänmat ett arv av förödd miljö, ineffektiva,förorenande industrier och gigantiska felsatsningar inom jordbmksområdet. Avsaknadenav priser som mått på resursanvändningen ledde till ett enormt slöseri medbl.a. insatsvaror vilket medförde ett stigande tryck på regionens naturresurserEffektema på människors hälsa i de mest utsatta områdena är betydande. Som ett resultat av den pågående ekonomiskareformprocessen kommer en stor del av den gamla industrin att läggas ned. Dettakombinerat med högre energipriser kommer att leda till betydandeeffektivitetshöjningar och därmed reduktioner av framför allt luftutsläppen. Utsläppen kan dock åter komma att öka när denekonomiska tillväxten tar fart. Det är därför viktigt att miljöaspektemaintegreras fullt ut i de strakturella reformer som genomförs och att enmiljövänlig teknologi byggs in från början i de investeringar som görs. Huvuddelen av de miljöförbättrande åtgärder somvidtas i finansieras av ländema själva, och så måste detvara även i fortsättningen. 1 och räknar man t.ex. med attintematio- nella insatser svarar förca av den totala finansieringen. 1993/94:100 intemationellastödet kan dock spela en avgörande roll genom att Bilaga 1.4 möjliggöra enhögre kvalitet och ett snabbare genomförande av miljöin-satsema. Att förbättra miljön, särskilt i ,är en av huvudmålsättningarna för det svenska östsamarbetet. Östsamarbetet ärviktigt också för vår egen miljös skull. Minskade utsläpp från kommeratt bidra till att den svenska miljön förbättras, särskiltför-sumingssituationen. Den vikt som miljön ges kan dock inte enbart mätasi den andel av samarbetsstödet som avsätts till miljöändamål, utan är ocksåavhängigt i vilken utsträckning vi lyckas integrera miljöfrågoma i alla delarav östsamarbetet. Det är därför viktigt att miljösatsningama ingår som en del ien sammanhållen svensk strategi för samarbetet med . För att uppnå en god kostnadseffektivitet är detdessutom väsentligt att de svenska insatsema nära samordnas med andraintemationella insatser Genom att initiera och delta i sådana insatser kanSverige fungera som katalysator för bidrag från andra länder till för ossangelägna ändamål. Östersjöprogrammet, som syftar till att återställaden ekologiska balansen i , utgör exempel på ett pragmatiskt inriktatsamarbete omfattande såväl berörda länder i öst och väst som de intemationellafinansiella institutionema. Genom en samverkan mellan bilaterala ochmultilaterala insatser är det möjligt att ta ett samlat grepp på Östersjönsmiljö. 1993/94: lOO 1Sambandenmellan miljö och ekonomi ..... ........ 1 3Erfarenheteroch intäkter av miljörelaterade skatter 7 4Den fortsattaanvändningen av ekonomiska styrmedel .... 10 5Miljörelateradbeskattning skatteväxling.. 12 2Krisens orsaker........................................... ..... 14 3Den intemationella utvecklingen..................... 20 4Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1994-95 24 5Finanspolitiken............................................ ..... 29 6Penningpolitiken och statens valutaupplåning . 7Kreditmarknaden och bankkrisen .................. 42 9Konkurrens- och strakturpolitiken................... 45 10 Arbetsmarknaden........................................ ..... 50 Omprövningoch förnyelse av offentlig sektor 1 Regeringensstrategi för fömyelse av den offentliga 3Huvudfrågor i förändringsarbetet.................. ...... 56 4System- och stmkturförändringar................. 57 5Förändringar i den regionalaförvaltningen ... 63 6Förändringar i förhållande mellan statoch kommun ... 64 7Statsförvaltningens förberedelser förett EU-medlemskap 69 1Statsbudgetens utveckling........................... ...... 72 2Underliggande budgetutveckling..................... ...... 85 3Lånebehov och statsskuld............................. ...... 86 4Statsutgiftemas förmögenhetseffekter ......... ...... 88 5Redovisning av verksamheten medstatliga garantier m.m. /93 ............................ ...... 91 6Styming av statlig verksamhet .................... ...... 95 7Budgetering av anslag för budgetåret1994/95.. .... 107 Förslagtill riksdagsbeslut ............................... .... 110 Bilaga1.2 Utdrag ur inkomstberäkning Bilaga1.3 Vissa tabeller rörande den statsfmansiella utvecklingen gotab 45497, 1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 2 (första huvudtiteln) 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 2 Bilaga 2 till budgetpropositionen 1994 1993/94:100Bil. A 1.Hans MaJ:t Konungens och det Kungliga husets hovhållning 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 24 677 000 24 677 00030 085 000 Frånanslaget bekostas statschefens officiella fiinktioner. Bl.a. avlönas ca 60anställda. Myndigheter under Försvarsdepartementet har sedanlänge utfört flygtransporter för den kungliga familjens officiella resor inomoch utom landet. Kosmadema för sådana flygtransporter belastar för närvarandeanslag under ärde huvudtiteln (Försvarsdepartementet). Regeringen anser attkosmadema i fortsättningen bör belasta detta anslag. En sådan omläggning ger entydligare kostnadsbild och ett mer renodlat beställaransvar förflygtransportema. Anslaget bör för detta ändamål räknas upp med 4,8 miljonerkronor. En motsvarande minskning görs av anslag under Qärde huvudtiteln. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetårtill , vilket utöver överföringen av medel från fjärdehuvudtiteln motsvarar pris- och löneomräkning av innevarande budgetårs anslag. Enligt vad regeringen erfarit pågår enorganisationsöversyn inom de kungliga hov- och slottsstatema. Resultatet avöversynen kan ge anledning att ändra anslagsstmkturen. Regeringen återkommer iså Ml till i frågan. tillHans Maj.t Konungens och det Kungliga husets hovhållning för /95anvisar ett förslaganslag på . 2 B 1. De kungliga slotten: Driftkostnader 1992/93 Utgift 29 174 333 1993/94 Anslag 28 638 000 1994/95 Förslag 29 416 000 Fråndetta anslag avlönas ca 75 anställda, varav ca 25 i park- och trädgårdsvårdoch tolv för lokalvård. Härtill kommer drygt 25 personer med uppdrag avdeltids- och bisysslekaraktär. Från anslaget betalas även andra driftkosmaderför de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll. används av kungen och inrymmerrepresentationslokaler och kontor. I finns bl.a.Riksmarskalksämbetet, , , Ståthållarämbetetoch Hus-gerådskammaren med Bemadottebiblioteket. Vissa delar av visasför allmänheten. En del av används av kungen och hansfamilj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I slotthar lokaler upplåtits för Världsnaturfonden. har även öppnats förallmänheten och används delvis för utställningar. I anslutning till slottetfinns en utställningslokal för drottning kröningsvagn och i det s.k.Orangeriet finns ett skulpturmuseum. används som bostad förprominenta gäster från uflandet. utnyttjas som museum och förutställning av en del av svenska statens porträttsamling. ochTullgams slott visas för allmänheten. disponeras till störredelen av . De två övervåningarna i har dock fåttbehålla sin ursprangliga karaktär och visas för allmänheten. Riksmarskalksämbetetföreslår med hänvisning till en framställning från ett anslagpå för /95. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Regeringenberäknar anslaget för nästa budgetår till , vilket motsvararpris- och löneomräkning av innevarande års anslag. tiUDe kungUga slotten: Driftkostnader för /95 anvisar ettförslagsanslag på . B 2.Kungliga husgerådskammaren Prop. Bil 2 1992/93 Utgift 11 160 177 1993/94 Anslag 10 803 000 1994/95 Förslag 11 058 000 Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhåll och vård av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men disponeras av kungen,att vetenskapligt bearbeta samlingarna samt att genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutomförvaltar Husgerådskammaren de Bemadotteska familjestiftelsemas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerar BemadottebibUoteket. Slutligenhjälper Husgerådskammaren till vid tillfällig möblering för representation ochdylikt. Avmedel från detta anslag avlönas ca 40 anställda. Riksmarskalksämbetetföreslår med hänvisning till en framställning från Husgerådskammaren ett anslagpå för /95. Av det föreslagna beloppet är beräknat engångsvis. I samband med anslagsframställningen för budgetåret1989/90 lade Husgerådskammaren fram en långtidsplan för en upprastning , som skuUe ge kammaren möjligheter att hålla en godtagbarkontroU över samlingamas kondition och resurser för de mer akutavårdinsatserna. Husgerådskammaren har därefter tiUförts ökade resurser fördetta ändamål. I sin framställning begär nu Husgerådskammaren inomramen för långtidsplaneringen ytterligare resursförstärkningar. Vidare föreslårHusgerådskammaren att särskilda medel anvisas för nyanskaflFning av möbler,textilier m.m. samt för förbättrade vårdinsatser av de Bemadotteska familjestiftelsernasbestånd av möbler, konst och konsthantverk. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Regeringenhar genom särskilt beslut ställt I miljon kronor tillHusgerådskammarens förfogande från anslaget Bidrag tifl urvecklings-arbete inomkulturonirådet under elfte huvudtiteln (). Beloppet skallanvändas för sysselsättningsskapande åtgärder med konservering och vård avmöbler och konstföremål på de kungliga slotten: Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetårtill , vilket motsvarar pris- och löneomräkning av innevarandebudgetårs anslag. Förelag tillriksdagsbeslut Prop. Bil 2 Regeringen föreslår att 611KungUga husgerådskammaren för /95 anvisar ett Prop.1993/94:100 Bil. Denuvarande anslagen på statsbudgeten till departementen - utom Utrikesdepartementet- och regeringskansUets övriga delar, anslagen tifl utt-edningar m.m. samtytterligare ett antal anslag med nära anknytning tifl verksamheten iregeringskansliet förs samman till ett gemensamt anslag för /95. Anslaget Utrikesförvalhiingen, i vilket ingår såvälUtrikesdepartementet som utrikesrepresentationen, behålls. Bakgnmdtill regeringens förslag: Den institutioneUa ramen för regeringens arbeteanges i 7 kap. 1 § regeringsformen. Där föreskrivs att det för beredning avregeringsärenden skall finnas ett regeringskansli i vilket ingår departementför skflda verksamhetsgrenar samt att regeringen fördelar ärenden meUandepartementen. Grandlagsbestämmelsema är således mycket kortfattade och allmänthållna. Bestämmelsema är med avsUa utformade på detta sätt för att geregeringen ett, stort eget handlingsutrymme i frågor som rör regeringsarbetetsorganisation och bedrivande. består avStatsrådsberedningen, vars uppgift är att biträda statsministem och övrigastatsråd om dessa inte biträds av något departement, tretton departement meduppgift att bereda regeringsärenden samt det gemensamma förvaltnings- ocharbets-givarorganet Den närmare organisationenav framgår av departementsförordningen (1982:1177),förordningen (1982:1282) med insöiiktion för Uöikes-departementet ochförordningen (1988:1147) med instraktion för Regeringskanslietsförvaltningskontor. anvisar medel till departementen samtStatsrådsberedningen och över femtonolika anslag, som är uppförda under tretton huvudtiflar på statsbudgeten. Undervar och en av dessa huvudtiflar finns vidare anslag tifl utredningar m.m. frånvilka främst bekostas de kommittéer och särskflda utredare som statsrådentflUcaUar efter regeringens särskflda bemyndiganden, men även vissa andrakosmader för utredningar av olika slag samt utvärderingar och uppföljningarm.m. Under de anslagsgrapprabriJcer (s.k. Uttera) som inlederdepartementshuvudtiflama på statsbudgeten finns dessutom i vissa fafl anslagtill specialattachéer som är placerade i uflandet, i regel i anslutning tiflSveriges beskickningar och delegationer För vidkommandebekostas verksamheten av ett anslag som ärgemensamt för och den svenska Prop. 1993/94:1(X) utrikesrepresentationen. Regeringen beslutar själv om indelningen idepartement, medan anvisar anslag till departementen. Denna ordninginnebar tidigare bl.a. att mera betydande omorganisationer inte kunde genomförasförrän anvisat anslag tifl nya departement eUer medgett endisposition av anvisade anslag på så sätt att en tänkt departementsindelningkunde genomföras. För att göra det möjligt att undvika kompliceradeövergångslösningar under den förhåUandevis långa tid det tar att få till ståndett riksdagsbeslut medgav emeUertid att regeringen, vidorganisatoriska förändringar inom regeringskansUet som hänger samman medomfördelningar av arbetsuppgiftema, får disponera anvisade anslag tiUdepartement och utredningar m.m. på ett annat sätt än det för vflket anslagenberäknats (prop. 1990/91:100 bU. 2, bet. 1990/91 :FiU20, rskr. 1990/91:132). Enföratsättning för detta är dock att den samlade anslagssumma som riksdagenanvisat för regeringskansUet som helhet inte överskrids annat än i mycketbegränsad omfattning. Även bifaU tiU regeringens förslag i1993 års kompletteringsproposition (prop. 1992/93:150 bfl. 6, bet.l992/93:FiU30, rskr. 1992/93:454) ökade regeringens möjUgheter att fortiöpandeanpassa regeringskansUets organisation och arbetsformer tiU ändrade förhåUanden.Regeringen gavs genom detta beslut möjUghet att merbelasta anslagen tiUdepartementen under föratsättning att anslaget till RegeringskansUetsförvalmingskontor i samma mån inte umyttjades. För att ytterUgare ökaflexibiUteten i regeringskansUets organisation anvisade samtidigtfÖr innevarande budgetår ett reservationsanslag på 50 nuljoner kronor förregeringskansUets gemensamma ändamål och för oföratsedda, angelägna insatser Skälenför regeringens förslag: De motiv som låg bakom de åtgärder beslutadeom vid riksmötena /91 och 1992/93 grandades på uppfåtmingen attregeringskansUet skaU vara en samlad resurs för regeringen vidregeringsärendenas beredning, även om det organisatoriskt skaU vara uppdelat iolika departement for skilda verksamhetsgrenar. Bemyndigandet harockså underlättat de ändringar i departementsorganisationen som vidtagits undersenare tid. Enligt regeringens mening är det angeläget att gåvidare på den inslagna vägen. RegeringskansUets arbete är nu mer än tidigarepräglat av snabba nationeUa och intemationeUa forändringar.