prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ur anslaget utgår medel för verksamhetsforskningoch utvecklingsarbete inom kulfursektom. Medlen har utnyttjats för projekt inomStatens kulturråds, ansvarsmuseemas (. - ochNordiska museet). Riksarkivefs, och Språk- ochfolkminnes-insfitafefs ansvarsområden. Vidare betalas kostnader förprojektbidrag från Samefondens kultardelegation fill samisk forskning samt förgmndforskning vid . Beräknad ändring 1994/95 627 000 5 250 000 Myndighetemabegär oförändrade anslag. I en särskild skrivelse har föreslagitart anslaget bör förändras till ett ramanslag. Medhänsyn till att medlen i huvudsak står till statliga myndigheters dispositionoch att den verksamhet som utförs med stöd av anslaget utgörs av förvaltningskostnaderär det lämpligt att detta ges formen av ett ramanslag. Anslaget som /94 har formen av ett reservationsanslag bör sålunda /95 vara ett ramanslag. Medlen som anvisats under anslagsposten tillSamefondens kultardelega tion bör dock sammanföras med anslaget Bidrag till samisk kultur. rande anslag föreslåsdärför minskat med det belopp som anvisats till kultar- Prop. 1993/94:100delegationen medan'regeringen förslår motsvarande anslagsökning under Bil.12 anslaget Bidrag tilll samisk kultar. Vidberäkningen av anslaget har hänsyn tagits tUl prisutvecklingen. till Forsknings- och utvecklingsinsatser inomkulturområdet för /95 anvisar ett ramanslag på . Massmedier m.m. Prop. 1993/94: lOO BiL 12 har en rad åtgärder vidtagitssom syftar till att öka frihetenoch mångfalden på radio- och TV-området. - Ett fristående programföretag har fått rätt attbedriva reklamfinansierade TV-sändningar. - Kravet på tillstånd för kabelsändningar har tagitsbort som möjligheten har öppnats att finansiera verksamheten medreklam. - Privata lokalradiosändningar har irUetts, - Närradion har fått möjUghet tiU reklamfmansiering. Regeringen avser också att i större utsttäckningöppna TV-marknaden för konkurrens. En utredning har i uppdrag att undersöka detekniska fömtsättningama för utökade sändningar av marksänd TV. Uppdragetomfattar både en kartläggning av möjlighetema att ta i anspråk outnyttjadefrekvenser för sändningar med nuvarande tekruk och en redovisning avutvecklingen av nya digitala system för överföring av TV. Resultatet skallrapporteras senast den 28 febmari 1994. riksdagsbeslut om den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten gäller för och innebär attSveriges Radio, och skall arbetasom självständiga och fristående programföretag med en tryggad finansieringsom gör det möjligt för företagsledningarna att långsiktigt planera för ensändningsverksamhet i allmänhetens tjänst. fårprogramföretagen tillsammans en reformram om , I ochmed att aktiema i programföretagen den förs över fill frenybildade stiftelser har den sista delen av reformen genomförts, 1budgetpropositionen föreslås aff sändningar till utlandet ifortsättningen skall finansieras med TV-avgiftsmedel, Den avgiftsfinansierade radion och televisionenpåverkas av förändringar för annan radio- och TV-verksamhet, Det är därförrimligt att överväga vilka villkor som skall gälla efter den nuvarandeavtalsperiodens slut. Regeringen avser att publicera en skriftsom skall tjäna som utgångspunkt för en offentiig diskussion om viUceninriktning den avgiftsfinansierade ljudradion och televisionen bör ha efter år1996, Också den tidigare nämnda utredningens rapport kommer att kunna tjäna somunderlag för en sådan diskussion. Regeringen har för avsikt att i en särskildproposition föreslå vissa ändringar av myndighefsstmkfureninom mndradioområdet. Syftet med förslagen, som föregåtts av ett betänkande avutredningen om myndighet för radio- och TV-sändningar fill allmänheten, är attfå tUl stånd en mer sammanhållen och överskådlig organisation än den nuvarande. När träder i kraft den 1 januari 1994kommer också lagen (1992:1356) om satellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten att börja gälla. Lagen gäller för satellifprogramföretag ochsatellifenfreprenörer med hemvist i och innehåller bl.a. regler omprogramverksamheten. Regeringen föreslår att giltighetstiden för densärskilda lagen om mnd- Prop. 1993/94:100 radiosändningar av finländskatelevisionsprogram förlängs till utgången av år Bil. Den StatsfinansieUa sitaationen har nödvändiggjorten mycket restriktiv budgetprövning. På många områden, det gäller bl.a. stödettill litteratur, kulturtidskrifter och bokhandel samt dokumentation avmedieutvecklingen bör emeUertid resursema behållas på oförändrad nivå. Däremothar regeringen ansett det nödvändigt att anslagen minskas för driftsstöd ochutvecklingsstöd till dagspressen samt för filmkulturella ändamål. Ett av dereformområden som har prioriterats i förslaget till statsbudget för budgetåret1994/95 avser åtgärder för aft uppnå mer jämställda förhållanden förfunktionshindrade. Regeringen har tillsatt en kommitté medparlamentarisk medverkan med uppgift att utreda den framtida presspolitiken.Mot bakgmnd av den roll som dagspressen och övriga massmedier bör spela i densvenska demokratin skall kommittén analysera behovet av samtliga stafligastödåtgärder till dagspressen. Därmed avses både det direkta presstödet och deindirekta statliga förmånema för dagstidningsbranschen i form av befrielse frånmervärdeskatt och reducerad reklamskatt. Uppdraget skall slutiigt redovisassenast . På sätt som sker inom andra samhällssektorer finnsdet skäl art ställa rationaliserings- och effektivitetskrav inom pressområdet.Därför föreslår regeringen aft bidragsbeloppen i driftsstöd till dagspressensänks . Dessutom föreslås att några medel inte tillförs anslaget förutvecklingsstöd till dagspres.sen. Härigenom förstärks statsbudgeten med drygt20 . För stöd till svensk filmproduktion föreslåsoförändrat bidrag. Det är glädjande aft svenska filmer nu tycks ha fått enväsentligt stöne publik. Genom bidragssystemets konstraktion kan dennautveckling emellertid leda fill att relationen förskjuts mellan förhandsstödoch efterhandsstöd. SkuUe denna förskjutning bli bestående över en längre tidbör regleraa för efter-handsstödet ses över. Det bör ske i samband med de kontrollstationersom föratses i avtalet mellan staten och film- och videobranschema. När det gäller den filmkulturella verksamhet sombedrivs av bedömer regeringen aft det inom ramen för deriktiinjer som gäller för verksamheten finns utrymme för en besparing påanslaget med . Bidraget till Konstnärsnämndensproduktionsstöd för konstnärligt inriktad film föreslås vara oförändrat. En samordning bör ske av det stafliga stödet fillfonogramverksamhef genom art vissa medel förs över till Kulfunådef. Detta blirmöjligt genom art fonogramverksamheten inom Svenska rikskonserter renodlas.Kulturrådet bör ocksä svara för stödet fill fonogramdistribufion. Genom artutgivningen av den musikhisforiska fonogramantologin enligtavtalet skall avslutas kan det statliga engagemanget för stöd fillfonogramverksamhet minskas. På gmndval av betänkande Ertsamhälle för alla Prop. 1993/94:100 (SOU 1992:52) föreslås omfattanderesursförstärkningar för åtgärder för Bil. Den produktion av videogram på teckenspråk somsedan början av 1970-falet bedrivs av har storbetydelse för aft ge döva med teckenspråk som första språk tillgång tiU kultaroch information, Sfaten bör fa ert större ekonomiskt ansvar för verksamheten såart ambitionerna kan höjas avsevärt. I budgetpropositionen föreslås artstatsbidraget ökas med tiU 17,5 nuljoner kronor. I sambandmed bidragshöjningen kommer videogramverksamheten inom att stå under en särskild styrelse. Verksamheten behöver därmedinte längre stå under tillsyn av Talboks- och . nyhetsinformation cx;hlitteratar () har till syfte att förse begåvningshandikappade ochvissa andra gmpper av läshandi-kappade med nyhetsinformation och litteratar.Stiftelsen ger ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade (8 SIDOR) samtger ut lättlästa böcker, I budgetpropositionen föreslås att statsbidraget tillstiftelsen ökas med till . Härigenom kantidskriften ges ut oftare och bokproduktionen få större omfattning. Störreresurser kan användas för marknadsföring. har stöd fill radio- och kassettidningarendast kunnat lämnas för utgivning till synskadade. Fr.o.m. den börstöd även kunna utgå för utgivning till afatiker och dyslektiker, underfömtsättning att de kan tillgodogöra sig de taltidningsversioner som producerasför synskadade. För anskaffning och service av radiotidningsmoftagare förafatiker och dyslektiker föreslås en förstärkning av anslaget med 2,5 miljonerkronor. Talboks- och bör fåmöjUghet att använda ny teknik för art förbättra sin service tUl landetsbibliotek och till enskilda synskadade, Elekttoniskt lagrad information skallkunna nås både genom talsvar på telefon och genom att den sänds till datorermed punktskriftsdisplay eller talsyntes. För ändamålet föreslås en anslagshöjningmed I miljon kronor. Film m.m. Prop. 1993/94: lOO BiL 12 Cl. skall enligt lagen (1990:886)om granskning och konttoll av filmer och videogram samt enligt sin instraktion(1990:994) granska filmer och videogram avsedda för offentiig visning. Byrånskall också vara tiUsynsmyndighet för videogrammarknaden. Målet för byrån är att minska förekomsten avrörliga bilder som kan verka förråande eller vålla bam och ungdom psykiskskada. Byråns granskning skall dels leda till att offentlig visning av filmermed fönåande innehåll förbjuds, dels att bam och ungdom inte får tillträdetill filmer som kan vålla psykisk skada. Vidare skall tillsynen övervideogrammarknaden hindra att videogram med olaga våldsskildringar säljs ellerhyrs ut. Byråns granskningsverksamhet bekostas med avgifter. Inkomster vidStatens biografbyrå som redovisas på statsbudgetens inkomstsida under rabriken2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram, beräknas till ca 6,5miljoner kr för nästa budgetår, (/93 var inkomstema 7 499 000kr,) Rådetmot skadliga våldsskildringar (Våldsskildringsrådef) har i uppdrag att samordnainsatser mot skadliga våldsskildringar i rörliga bilder. Biografbyrånhar i sin fördjupade anslagsframstäUning för perioden /95-1996/97 redovisatverksamheten på områdena filmgranskning och tillsyn över videogrammarknaden. Byrånkonstaterar i sin resultatanalys när det gäller gransknings- och tillsynsverksamhetenatt målen för verksamheten genereUt sett nåtts, I huvudsak hindras såledesfilmer med förråande innehåll och filmer som kan vålla psykisk skada förpersoner från att visas offentiigt. Videogram-marknadens reguljäradel är också, bl,a, fill följd av biografbyråns regionala tillsynsorganisation,tämligen fri från olagliga våldsskildringar. Antalet videogram som lämnas inför frivillig granskning har minskat avsevärt och även andra kategorier filmersom granskas minskar. Med rent mekaniska mått på produktivitetens utvecklingkan den således när det gäller själva granskningsarbetet sägas ha minskatnågot. har arbetsinsatserna ökat för informationsinsatser ianslutning till granskningen. Byråns ekonomiska redovisning och årsredovisning iövrigt ansluter fill anslagsframställningens redogörelse. Byrån bedömer i sin framtidsanalys att verksamhetenrent praktiskt kommer art fortsätta som hiftills, med reservation för art nylagstiftning teoretiskt kan komma art innebära helt förändrade fömtsättningarför byråns verk- Organisationenberäknas kunna minskas något eftersom omfattningen avgranskningen beräknas minska något. Byrån föreslår också att avgiften förgranskning av den första kopian av en film sänks från budgetåret1994/95. Medhänsyn till beredningen av de förslag som överiämnades från Våldsskildringsrådettill regeringen föreslår byrån inga förändringar av vare sig mål förverksamheten eller formema för byråns arbete. Byrån föreslår dock enlagändring som gör det möjligt för byrån aft befria arrangörer av vissaevenemang, där filmer skall visas för personer , från avgift förgranskning av sådana filmer. 1993/94:100 BU. Att minska förekomsten av skadliga våldsskildringar i rörliga bilder. Målen för Sfatens biograftyrå skall Ramanslag 1994/95: Byråns fördjupadeanslagsframställning visar aft de uppsatta målen för verksamheten i huvudsaknås. Regeringen anser att byråns verksainhet både när det gällerfilmgranskningen och tiUsynen över videogrammarknaden i huvudsak svarar motett effektivt bruk av de insatta resursema. Deresultat som Biografbyrån redovisat visar att verksamheten bedrivs effektivt.Beredningen av betänkande En gräns för filmcensuren (SOU1993:39) har tillsammans med den fördjupade anslagsframstäUningen från byrångivit underlag för en fördjupad prövning av hela filmcensurverksamheten ochdärmed Biografbyråns roll. Regeringen har infe tannit anledning att nu ändra påreglema för filmcensuren och inte heller Biografbyråns verksamhetsformer.Riksrevisionsverket har inte haft invändningar mot byråns ekonomiskaredovisning. Enligt3 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram kanBiografbyrån för en viss filmfestival eller ett visst annat konstnärligt ellerideellt evenemang medge att framställningar i filmer och videogram visas förpersoner , även om framställningen inte har granskats och godkäntsför visning. Regeringen anser att man nu bör kunna befria arrangörer avfilmfestivaler eller liknande, där filmer visas för Prop. 1993/94:100 personersom infe fyllt , från avgift för filmgranskningen. En avgiftsbe- Bil. 12frielse har en obetydlig effekt från ekonomisk synpunkt för staten, men kanvara av stor betydelse för den enskUde arrangören. Den kan leda fiU ett bättteiakttagande av de lagUga förpliktelsema om granskning av filmer i dessasammanhang. Antalet bamfilmfestivaler är få. Airangörer för sådana festivalerbör infe från kostnadssynpunkt behandlas annorlunda än arrangörer avfilmfestivaler för vuxna, även om förpliktelsen att granska filmerna förevisning för personer som inte fyllt kvarstår. Enligt 9 § lagen om granskning och kontroll avfilmer och videogram fas avgift för granskning ut med gmndavgift ,tidsavgift samt avgift för varjetillståndskort utöver det första med I . Regeringen anser attBiograftyråns förslag om en sänkning av avgiften för granskningen med ca 15procent kan genomföras. Ändringen bör genomföras genom att tidsavgiften sänks. Biograföyrånsverksainhet bör fortsätta enligt tidigare fasflagda mål och riktlinjer.Resursema för byrån kan minskas något, eftersom granskningen av filmer harmindre omfattning. Tidsavgiften för granskning av film bör därför sänkas från45 till . Arrangörer av filmfestivaler eller annatkonstnärligt eller ideellt evenemang där framställningar förekommer somgodkänts för visning för personer , bör kunna medges befrielsefrån avgiften för granskningen. På gmnd av dessa förslag behöver ändringar göras i9 § lagen om granskning och kontroU av filmer och videogram. Ett förslag omdetta har upprärtats inom . Förslaget finns i bilaga 12.4.Innebörden av ändringama är sådana att ett ytttande av Lagrådet skulle saknabetydelse. Biografbyrån bör för /95 få ensammanlagd låneram i på (kr). Enutgiftsminskning på genom rationaliseringar har beräknats. 1. antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1990:886) om granskning och konttoU av filmer och videogram, 2, till för budgetåret1994/95 anvisar eft ram anslag på . Stödtill svensk filmproduktion m.m. Prop. 1992/93 Utgift 30 750 000' Reservation - ''" 1993/94 Anslag 61500 000 1994/95 Förslag 61500 000 'Beloppet avser tiden från - ,anvisat på tiUäggsbudget, Den trädde det nyafinansieringsavtalef för Stiftelsen i kraft, InnehåUet iavtalet redovisas i prop. 1992/93:10 om film- och videoavl;alet och statensstöd till filmkultareU verksamhet. Avtalet, som är träffat mellanstaten, film- och videobranschen samt TV-företagen ochNordisk , reglerar dels hur stöd till svenskfilmproduktion skall utformas dels hur partema skall finansiera dennaverksamhet. För beräknasavtalet generera ca , varav drygt 160 miljoner beräknas utgåfill stöd för svensk filmproduktion. Av produktionsstödet är avsett attutgå som förhandsstöd och avsett som efterhandsstöd. Stiftelsen Svenska Filminstitutetskall inom sin produktionsstödjande del verka för att upprätthålla och utvecklaen värdetall svensk filmproduktion. har valt art i sin anslagsframställningendast mycket kortfartat beröra anslaget C 2, Stöd till svensk filmproduktionm,m, Filminstitafet framhåller dock attprognosema för den produktionsstödjande verksamheten tyder på att kraven på efferhandssfödför innevarande år sammantaget kommer aff överstiga de av disponibla medelsom är avsatta för detta ändamål. Därmed måste medel från förhandsstödet fas ianspråk för att finansiera efterhandssfödef. Av Filminstitutetsverksamhetsberättelse framgår att de totala intäktema från avtalet underperioden - varit ca . Av dessa medelhar ca avsatts för stöd till filmproduktion och ca 15miljoner kronor tiU annan verksamhet. Det finns inte skäl art förändra de övergripande mål förverksamheten som regeringen angav i prop. 1992/93:10 om film- och videoavtaletoch statens stöd tiU filmkultareU verksamhet. Resultatbedömning pj,op 1993/94:100 Regeringenhar i prop, 1992/93:10 om film- och videoavtalet och statens stöd ""2 till filmkulturell verksamhet presenterat ert nyrt film- och videoavtal samtredogjort för sin syn på utformningen av den framtida filmpolitiken. Avtaletinnebär art staten skall bidra med till Filminstitatetsproduktionsstödjande verksamhet. Enligt avtalet avser sfaten art uppräkna sittbidrag enligt de regler som gäller för statliga bidragsanslag. Mot bakgrand avdet ansträngda statsfinansiella läget sker ingen generell uppräkning avbidragsanslag för /95. Det nya film- och videoavtalet har bara varit ikraft . De erfarenheter Filminstitafet kunnat redovisai sin anslagsframställning är därför begränsade. Institutet framhålleremellertid att efterhands-stödets andel kan komma att bli större än de iavtalet beräknade , Anledningen är den stora ökningen av antalet svenskafilmer som beräknas få fler än 30 000 besökare. Regeringen anser det glädjande att svenska filmernu tycks ha fått en väsentligt bredare publik; det nya filmavfalet gavs motbakgmnd av tidigare erfarenheter en sådan konstmktion att en sådan utvecklingskulle främjas. Det är dock av vikt art den relation mellan för- ochefterhandsstöd som avtalet syftar till inte mbbas allt för mycket. Denkvalitetsinriktade och ännu inte lönsamma filmen är för sin existens beroendeav ert effektivt och generöst förhandsstöd. Skulle utveckUngen bli sådan aftefferhandsstödet får en omfattande fordran påförhandsstödet, bör man se över de regler som gäller för efterhandsstödet. Ensådan översyn görs lämpligen i samband med de kontrollstationer som avtaletanger. Den första planeras inttäffa . Regeringenanser att de övergripande mål som angavs budgetproposition (prop,1992/93:100 bil, 12) bör gälla även för /95, till Stöd till svensk filmproduktion m.m. förbudgetåret [994/95 anvisar ert reservationsanslag på . Stöd till filmkulturell verksamhet Prop, 1993/94:100 1992/93 Utgift 16 035(XK)1 Reservation - '" 1993/94 Anslag 68 298 000 1994/95 Förslag 61000 000 'Beloppetavser tiden från - , anvisat på tilläggsbudget. Däratöverutgick och för samma ändamål från anslagetFilmstöd. Somberörts under anslaget C 2. Stöd till svensk filmproduktion m.m. har ett nyttfinansieringsavtal för Stiftelsen trätt i kraft från den1 . Till skillnad från tidigare avtal berör det nya avtalet inteFilminstitatets filmkulturella verksamhet. Denna finansieras i stället i sinhelhet av staten. Filminsfitatet skall inom ramen för sinfilmkultarella verksamhet främja en aktiv filmkulwr samt bevara och levandegöradet svenska filmkultarella arvet. Den 1 aprU 1993 fastställde regeringen särskildadirektiv för Filminstitatets fördjupade anslagsframställning. Enligt direktivenskulle institutet göra en översyn av den filmkulturella verksamheten och motbakgmnd av en sådan analys lämna förslag fill hur den framtida verksamheten börutformas, I direktiven anges aff det statsfinansiella läget gör attFilminstitafet bör presentera tre ambitionsnivåer för den filmkultarellaverksamheten: en som innebär oförändrad anslagstilldelning, en som innebär enbesparing på och en som innebär en bespsiring på 15 miljonerkronor. Filminstitafetanger i sin fördjupade anslagsframställning aft den översyn av denfilmkultarella verksamheten som regeringen efterlyst i direktiven fill denfördjupade anslagsframställningen har inletts, men att denna översyn inte beräknasvara färdig , gör i anslagsframställningen engenomgång av samfliga filmkulturella verksamheter som man bedriver, Institatetföreslår mot denna bakgmnd förstärkningar av stödet till den filmkultarellaverksamheten med sammanlagt , fördelat på följandeverksamheter: Spridningoch visning av oberoende film + Görafilmen tillgänglig för forskning + Filmdatabas(engångsbelopp) + Filmen100 år (engångsbelopp) + redogöravslutningsvis för de konsekvenser man anser att de Prop. 1993/94:100angivna sparbetingen skulle få för den filmkultarella verksamheten. Bespa- Bil, 12 ringarna bör enligt institatet fördelas enUgt nedan: Verksamhet riktad till bamoch ungdom Främja spridning (x;h visningav värdetaU fUm Administtativ service ochövrig verksamhet En besparing på anserFilminstitafet på ett aUvarligt sätt skulle begränsa institutets förmåga atttäcka det ansvarsområde som sfaten angivit för den filmkulturella verksamheten.En besparing på anser man skulle slå sönder denfilmkultarella verksamheten och tillfoga det filmkulturella livet i Sverigeobotlig skada. Vid en oförändrad medelstilldelning föreslår inte institatetnågon förändring av verksamheten. Konstnärsnämndenrefererar i sin anslagsframställning till vad man framhållit i förra åretsfördjupade anslagsframställning, nämUgen vikten av att det finns institutionersom inriktar sig på att stödja enbart konstnärligt syftande film. Vidarebetonar man värdet av att det finns en institution vid sidan av Film-insfifufetfrån vilken fria filmare kan söka stöd för sina produktioner. Detta garanterar,enligt nämnden, en sund mångfald i det svenska filmufbudef. begär för /95 enfördubbling av anslagsposten Bidrag fill filmsföd. Regeringenanser aft det finns utrymme för en besparing på inomramen för filmkulturella verksamhet samt att Konstnärsnämndensverksamhet bör bedrivas i oförändrad omfattning. Regeringenbeklagar aft Filminstitafet inte har hunnit genomföra den översyn av denfilmkulturella verksamheten som efterlystes i regeringens proposition1992/93:10 och i direktiven fill den fördjupande anslagsframställningen ochutgår från aft resultatet av denna översyn kommer art presenteras i nästa anslagsframställning, Detansträngda statsfinansiella läget har gjort det nödvändigt att se över be- "'' 2 sparingsmöjlighefema också inom filmområdet, I proposition 1992/93:10 om film- och videoavtaletoch statens stöd till filmkultareU verksamhet anger regeringen tteutgångspunkter för den film-kultareUa verksamheten, vilka kan sammanfartas somnedan: Den filmkultarella verksamhetens inriktningbör bestämmas av vad som från statiig filmpolitisk utgångspunkt är motiverat. Verksamheter som kan betecknas som branschfrämjande eller som ansvarsmässigt hör hemma hos andra myndigheter skall inte bedrivas av Filminstitafet såvida inte finansiella resurser för sådan verksamhet kan tillföras uti från. Sådan kommersieU fUmverksamhet somFUminstitatet bedriver och som kan anses ligga utanför det statliga filmpolitiska område, t.ex. stadio- verksamhef, filmlaboraforier och biografverksamhet skall vara själv finansierande. C. FUminstitatet bör inte bedriva sådanfUmkultareU verksainhet som inne bär att man konkurrerar med med andra orgamsationer och institationer inom filmområdet som bedriver liknande verksamhet. Regeringen bedömer aft det finns utrymme för enbesparing på inom den nuvarande verksamheten.Regeringen anser emellertid aft de förslag fill besparingar som Filminsitutetpresenterar i sin anslagsframställning inte helt stämmer överens med de ovanangivna utgångspunktema.