prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Riktlinjerna för omprövningen är att kvävereduktionenskaU vara . Ätgärdsprogrammet innebär för jordbmkets del attnäringsläckaget skaU halveras. Åtgärdema är redan beslutade och håUer på attgenomföras. har i MUjö '93 redovisat det förväntederesultatet. Frågan om ytterUgare åtgärder behöver vidtas bereds för närvarandeinom regeringskansUet. Regeringen avser att återkomma tiU rikscfegen i dennafräga under vären 1994. Detövergripande målet för i det fortsatta arbetet är att minska utsfeppenav metaUer ckU organiskamUjögifter tiU sådana nivåer att nuljön inte skadas och hälsan inte påverkas.Andra mål är att utsläpp av metaUer skaU minskas under perioden1985-1995 för kvicksUver, kadmium och bly samt för övrigatangmetaUer. Målet för långUvade organiska ämnen, däribland klorerade organiskaämnen, som orsakas av människans verksamhet är att de skaU begränsas så att detiU nått en sådan nivå att mUjön inte tar skacfe. Användningenav kvicksUver, kadmium och bly har minskat betydUgt . Riksdagenhar efter försfeg i mUjöpropositionen 1990/91:90 beslutat om särskUdaawecklingsprogram för dessa ämnen. Underde har det åstadkommits en kraftig minskning av metaUutsläppen tiUluft CKh vatten genom åtgärder vid bl.a. punktkäUor. harvicfere redovisat för regeringen ett tioårigt program för översyn av industrinsutsläppsvUlkor. En mycket god utveckling kan redovisas vad gäUer reduktion avskogsmdustrins utsfepp av organiska StabUa ämnen. Dessa har mmskat med ca 90 %under en femtonårspe-ricxl, vilket beror på en kombination av myndighetemas ochindustrins arbete samt marknadens krav. Havsmålen och behovet av ytterUgareåtgärder för att uppnå dessa avser regeringen att återkomma tiU i enproposition om mUjöskulden . Oslo-och Pariskonventionema tillkom för att förhindra föroreningar i 39 1992 vilket inneburit ensammansfegning av de två tidigare Prop. 1993/94:111 konventionema. harundertecknat den nya konventionen. Den nya konventionen omfettar samtUga käUortiU föroreningar och skadUga effekter på den mUjön. Även föroreningarfrän landbaserade käUor som når havet vfe luften omfettas. Vidare beaktasförsUctighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar. Genom den nyakonventionen omfettar bestämmelsema om dumpning även radioaktiva ämnen. Helsingforskonventionen(HELCOM) har tillkommit för att skydcfe mUjö. Konventionensom fiinnits reviderades är 1992. Revideringen innebär bl.a. attkonventionen även omfettar våra kustområden, inre vatten CKh vissanatarvårdsfirägor. års konvention har undertecknats av samtUga länder mntÖstersjön samt EU. Östersjönär med sitt bräckta vatten särskUt känsUgt för föroreningar. Havet är CKksämycket förorenat. Ett åtgärdsprogram för -Baltic Sea JointComprehensive Action Programme - har tagits fram för att återstäUa ekologiskabalans. MUjöministiama i länderna mnt stäUde sig bakom programmetshuvuddrag vid en diplomatisk konferens är 1992. Programmet pekar ut 132konkreta utsfeppskäUor och anger åtgärder såsom kunskapsöverföring,institationsbyggande, UtbUdning m.m. för att återstäUa ekologiskabalans. Tyngdpunkten Ugger pä investeringsprogrammet för att åtgärda de 132s.k. "hot spöts". Den totafe kostnaden för att genomföra programmetuppskattas tiU 150 nuljarder kronor eUer 18 nuljarder ECU. Programmetsgenomförande beräknas ta minst 20 är och har nyUgen påbörjats. Regeringenfegger stor vikt vid genomförandet av ätgärdsprogrammet för . Dettaprogram, med sin stora betoning på att alfe vUctiga aktörer aktivt deltar iarbetet med att rena , utgör en ny form av målstyrt interaationeUtmUjösamarbete. Som ett resultat av ett tidigt och omfettande samarbete meUanländema kring , de intemationelfe finansieringsinstitationema ckU ideelfe organisationer med attutveckfe programmet, har arbetet med att genomföra programmet snabbt kommit igång. Samordnings- och samarbetsformer kring de tanga delama avätgärdsprogrammet, främst investeringsdelen, har organiserats inom PITF(Programme Implementation Task Force) inom HELCOM. har specieUt åtagitsig ett samordnande ansvar för sektom kommunafe avloppsreningsverk. Sverigehar hittiUs avsatt ca 250 nuljoner kronor för programmets genomförande. Dessamedel används för bifeteralt kunskapsutijyte, avloppsreningsverk i ochuisatser på jordbmksområdet. Fortsatta insatser planeras med i stort sammainriktning. Isatsningarna ingår ett samarbete meUan CKh de baltiska ländema kring kärnsäkerhet och strålskydd. Det krävs stora investeringar för att snabbt höja säkerhetsnivån vid de östeuropeiska kärnkraftverken tiU en acceptabel nivå. En del av hjälpen från syftar därför tiU att minska de baltiskaländemas beroende av kärnkraft. Defer av det Prop. 1993/94:111 svenska stödetgår tiU exempel tiU bioenergiaiUäggningar och ätgärder för energisparande. Detär CKkså nödvändigt med samlade intemationelfe insatser för att höja säkerhetenpå kärnkraftverken. De svenska insatserna samordnas med arbetet i andra ländercKh i det intemationelfe atomenergiorganet lAEA CKh följer de prioriteringaroch rekommencfetioner som arbetas fram i intemationeUt samförstånd. Viden ministerkonferens i enades de deltagande statemaoch regionema om att tiUsammans feta utaibeta ett dokument (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU 19, rskr. 1992/93:361, bet. 1992/93 :JoU28, rskr. 1992/93:439). EninspirationskäUa för arisetet är det arbete inom EG som resulterat i rapporten"Europé 2000. Outiook for the Development of the Community'sTerritory". Östersjövisionenförväntas lyfta fram de industrieUa, kultareUa CKh natargeografiska resursersom regionen sammanlagt förfogar över samt hur ett intensifierat samarbete kanbidra tiU en regionalt håUbar utveckling. Genom den form av samarbete som valtsför att utarbeta visionen kan nationeUa och lokafe utvecklingsfrågor fogas in iett intemationeUt sammanhang. Entjänstemannagmpp för Östersjövisionen har tiUsatts med företrädare för ,, , , , , , (StPetersburg-området, och KaUningrad), och , som isitt arbete samverkar med , Nordiska ministerrädssekretariatet,HELCOM, trafikministerkonferens, Östersjösfederaas råd,, , , ECE m.fl. i syfte att tiUvarataredan framtagna stadier och erferenheter. Detandra högnivåmötet om utarbetandet av en vision för , 2010,äger mm i . Dä kommer ett första uöcast tiUslutdokumentet för territoriella/-mmsUga stmktar attpresenteras. Som gemensam utgångspunkt har tre tematiska delrapporterutarbetats. Dessa syftar tiU att koncentrera det fortsatta arbetet pä lämpUga strategierför långsUctiga mUjöförbättringar och mmsUga/territorieUautveckling. Sitaationen i beskrivs genom fyra sammanhängandeområden omfettande de norra delama, bältet Oslo-Stockholm-Helsmgfors-StPetersburg, samt sydöstra . Påuppdrag av regeringen utarbetar en svensk vision, 2009.Boverket har tiUsammans med och bUdat en särskUdarbetsgmpp för detta arbete. Östersjövisionen kommer att utgöra underfeg förregeringens kommande överväganden inför den regionalpoUtiska proposition somskaU föreläggas . 4.2.9 TättJrtsmiljön Prop. Programområdenai berör i hög grad UvsmUjön i sfeder CKh fetorter. Även ommUjöproblemen i de svenska fetortema i ett intemationeUt perspektiv ärrefetivt begränsade, fokuseras en stor del av mUjöarbetet på att åtgärcfe CKhförebygga mUjöproblem samt utveckfe kvaUteter och särdrag i våra sfeder ochfetorter. Det gäUer firamför aUt trafikens miljöproblem, frågor om luftkvaUtet,parker ckU grönområden samtnatar- cKh kultarvärden i den byggda mUjön. För att komma tiU rätta medmUjöproblemen CKh förebygga framticfe problem i sfeder CKh fetorter krävs ettantal samverkande åtgärder. Dessa bör utgå firån ett långsiktigthandlingsprogram för utveckling av en god UvsmUjö i staden och stadsregionen.Också flera remissmstanser tar upp mUjöfrågor i fetorterna och betonarplaneringens roU i arbetet med att förebygga mUjöproblem. Transportfirägomaär av strategisk betydelse för fetortsmUjön. Enhgt Agencfe 21 bör denövergripande utgångspunkten för adnunistration CKh transportpfenering i aUaländer vara att främja effektiva CKh mUjömässigt suncfe transportsystem isfedema. Storstadsförhandlingama har resulterat i överenskommelser ominvesteringar i storsöderaas trafiksystem. För att bl.a. klargöraöverenskommelsernas effekter på fetortsmUjön har regeringen begärt och fåttredovisningar enUgt 6 kap. 2 § natarresursfegen av berörda kommuner ochlänsstyrelser i och och avser att begära motsvaranderedovisning för . MUjöni de tre storstadsområdena är särskUt hårt befestad. ochNatarvårdsverket har på regeringens uppdrag kartfegt mUjöproblemen istorstadsområdena (Storstadsuppdraget, 1992 och Storstadernas mUjö,4159). Verkens rapporter har medverkat tiU olikaregeringsinitiativ i firåga om fetortsmUjön, framför aUt i fråga omförebyggande åtgärder i samhäUsplaneringen. Bl.a. har regeringen gettlänsstyrelseraa i storstadslänen i uppdrag att analysera hur den planerademarkanvändningen medverkar tiU att nå mUjömålen inom områdena luftkvaUtet ochbuUer, kultarmUjö vård, biologisk mångfeld och grönstmktar. Analysen skaUredcjvisas tiU regeringen senast den 1 aprU 1995. Regeringen avser att undervåren 1994 återkomma tiU med vissa förslag tiU skydd av mUjövärde-nai Ulriksdal-Haga-BmnnsvUcen-Djurgårdsområdet. pågående översynen av skaU bl.a. belysas hur denfysiska planeringen kan bidra tiU att främja en god UvsmUjö, genom att begränsaoch förebygga mUjöproblem och väma mUjökvaUte-ter. Översynen syftar även tiUavreglering och förenkling av fegstiftningen. Också formema för den regionafeplaneringen av markanvändning för bebyggelse och trafik i storstadsregioneraaskaU ses över i detta sammanhang. Regeringen har dämtöver nyUgen gettutredningen i uppdrag att belysa hur planering och säkerstäUande av grönområdeni fetorteraa kan förbättras. Även formeraa för skötsel och förvaltning avgrönområden uppmärksammas. 4.2.10 UrsprungsbefoUcningar Prop. SärskUduppmärksamhet ägnades i åt betydelsen av urspmngs-befolkningamasvärderingar, kunskaper och metcxler för hantering av natarresurser. Regeringenföreslog i proposition 1992/93:32 Om samema cKh samisk kultar m.m. bl.a. attett sameting skuUe inrättas. invigdes i Sverige.Sametinget utses genom val av den samiska befoUcningen. Dess kansU är förfegttiU Kimna. har tiU uppgift att verka för en levande samisk kultaroch att besluta om földelningen av statens bidrag CKh av medel ur SamefondentiU samisk kultar och samiska organisationer. Tinget skaU vicfere leda detsamiska språkarbetet, medverka i samhäUsplaneringen och bevaka att samiskabehov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utayttjande av mark ochvatten samt mformera om samiska förhållanden. RegeringenspoUtik pä jordbmks-, skogsbruks- och fiskeområdena bygger pä klaramålsätttiingar och bestämda mUjökrav. Efterförsfeg från regeringen beslutade om ett mUjömål förskogsbmket som jämstäUs med prcxJuktionsmålet för skogsbmket. MUjömålet innebäratt skogen skaU bmkas så att växt- och djurarter i skogen kan leva vidare.Hotade arter CKh natartyper skaU skyddas. Idet UvsmedelspoUtiska beslutet är 1990 fedes mål för jordbmket fest som innebäratt sfe vakt om ett rikt ckU varieratcxUingslandskap en bevarad biologisk mångfeld och att minimera jordbmketsmUjöbefestning som beror på växtaäringsläckage och användningen avbekämpningsmedel. Påfiskets område är det angefeget att fisk och skaldjur och derasnäringsorgaiusmer bevaras i Uvskraftiga, natarUgt reprcxlucerade bestånd. Ävenvad gäUer rennäringen har mUjörelaterade mål beslutats som bl.a. innebär attnäringen skaU anpassas tiU den långsiktiga tiUgången på bete och tiU kravet påhänsyn tiU andra samhäUsintressen. Betydandedelar av besluten från berör jordbmket. gäUerfrämst kapitel 14 i , att fiämja ett håUbart jordbruk och en håUbar landsbygdsutveckling, men även kapitien om biologisk mångfeld,bioteknik, mUjöanpassad hantering av giftiga kemikaUer cxh skyddav kvaUtet och tiUgång på färskvattenresurser. jordbmket också kapitietom skydd av hav och kustområden genom den påverkansom vattenföroreningar i jordbmket har. Även de kapitel som 43 handlarom markanvändning i vid mening berör jordbmket i många delar MUjömåletinom jordbmkspoUtiken är att sfe vakt om ett rikt cKh varierat cxiUngsfendskapoch dess kultarvärden, bevara den biologiska mångfelden CKh minimera jordbmketsmUjöbefestning på gmnd av växtnäringsfeckage och användning avbekämpningsmedel. Program för ersättning tiU bmkare för fendskapsvårdandeåtgärder har införts. EttmUjövänUgt jordbmk kommer att ha en mycket vUctig roU i arbetet med att skapakretsloppssamhäUet. Råvaror firån jordbruket kan användas för att ersättaicke-fömybara råvaror. Olika former av bioenergi, t.ex. etanol, metanol eUerflis, kan ersätta energi firån kol, olja, natargas CKh kärnkraft. PlasttiUverkad av stärkelse kan ersätta plast tiUverkad av olja. En utredare har somtidigare nämnts nyUgen tUlkaUats för att klarfegga möjUghetema att utveckfe ckU öka användningen av biologiskaråvaror. Detekologiska jordbmket har en strategisk betydelse och bygger på en helhetssynsom omfettar de ekologiska CKh sociafe sidoma av jordbmksproduktionen. SärskUtstöd lämnas tUI det ekologiska jordbmket, bl.a. i form av rådgivning cKhmarknadsfiämjande åtgärder. har lämnats aiUäggningsstöd tUl ekologisktjordbruk. Jordbmksministemhar fått regeringens bemyndigande att tillkalfe enutredare med uppgift att lämna försfeg tiU ett svenskt program för stöd enUgtEG:s förordning (nr 2078/92) om mUjövänUga jordbmksmetcxler ckU bevarandet av landskapet. Uttedarenbör redovisa sma förslag . Jordbmkethar i mänga avseenden positiva mUjöeffekter, inte minst genom det äldreodlingslandskapet med betesmarker och ängar som bidrar tiU en varieradlandskapsbUd ckU en artrik ochvarierad flora CKh feuna. Systemetför fendskapsvårdande ätgärder, vars syfte är att bevara cxUingslandskap medfestiagda natar- och kultarmUjövärden av nationeUt inttesse, omfettade den 30juni 1993 ca åker och betesmark. Systemet bygger på avtal medbmkama av marken CKh som underlag för avtalstecknandet Ugger länsvisabevarandeprogram. Dämtöver finns ett system för ersättning förnatarvårdsåtgärder i odlingslandskapet som riktas mot betes- ckU sfettermarker med stora natarvärdenoch omfettar ca 45 6(X) hektar. Vägrenarnaär i cfeg den sammanteget störste arealen som hävdas med sfetter i . Ettflertal av det gamla cxUingsfendskapets sfettermark-sväxter har därförsin vUctigaste hemvist längs vägrenarna, vUket i många feU leder tUl attvägrenen är en estetisk upplevelse. har därför aktivt intresserat sigbåde för vägrenamas botaniska värde och för vägen som en del i det gamfekultarlandskapet. Det är av stor vUct för bevarandet av den biologiskamångfelden i det gamla kultarlandskapet att dette arbete fortsätter. DetUvsmedelspoUtiska beslutet har hittiUs inte medfört några drastiska förändringar av det svenska odlingslandskapet. Ca 380 (XX) hektar har anmälts för omställning inom ramen för det särskUda Denpågående utvärderingen av mUjöeffektema Prop. 1993/94:111 av detUvsmedelspoUtiska beslutet tyder pä att nedfeggning av åker utanföromstäUningsprogrammet är mycket Uten. För att bevara de natar-cKhkultarmUjövärden som finns i det svenska odlingslandskapet behövs ett fortsattinformationsarbete riktet tiU bmkama och fortsatta landskapsvård såtgärder. Enligtriksdagens beslut (1990/91:90, bet. 1990/91 :JoU30, rskr. 1990/91:338) skaUkvävefeckaget från jordbmket halveras meUan ochfosforfeckaget minskas väsentUgt. Halso- och mUjöriskema med användningen avkemiska bekämpningsmedel skaU elimineras cKh användningen halveras fiam tiUstrax efter mitten av nittiotalet. En första halvering av förbmkningen avkemiska bekämpningsmedel uppnåddes . Vad gäUer bekämpningsmedelhar användningen därefter minskat , men vissa odlingskultarer stårfortferande för en stor förbrukning. Användningen av handelsgödsel hade är 1992reducerats jämfört med . EnUgt bedömning kommeråtgärdema för att minska näringsfeckaget, bl.a. bestämmelser om djurtäthet,grönmark i kombmation med en minskad intensitet i odlingen och omställning avjordbmksareal, att lecfe tiU en i det närmaste halvering av kväveförlusterna.Det fortsatta arbetet mriktas bl.a. på att utarbeta aweckUngsplaner för vissahälso- och mUjömässigt befestade bekämpningsmedel, t.ex. vissa medel somanvänds vid odling av potatis. Åtgärderna följs upp med hjälp av jordbmketsrecipienticonttoU som vidareutveckfes och ingår i det nationelfemiljöövervakningsprogrammet. Kadmiumär en av de tangmetaUer som förekommer i mUjön och som kan förorsaka olikastömingar på det levande, bl.a. genetiska skador och njurskador hos människan.TiUförseln av kadmium tUl jordbmksmark sker huvudsakUgen genom nedfeU vfeluften cKh genom användning av handelsgödsel. För att minska kadmiumhalterna ihandelsgödsel har ett gränsvärde för högsta halt kadmium i handelsgödselinförts den . Vicfere har beslutat att införa enmUjöavgift pä kadmium i handelsgödsel . Bevarandeav genetiska resurser av betydelse för jordbmket och Uvsmedelsproduktionen ärav största vikt. De genetiska resursema är en fömtsättning för att kommandegenerationer skaU kunna förädfe växter och djur för att möta nya behov ochändrade fömtsättningar. kommer sannolikt att stäUas ökade krav påbl.a. förbättrade kvaUtets- och resistensegenskaper hos kultarväxtema när dessaskaU ingå i mUjövänUga odlingssystem. ISverige arbetar ett flertal oUka institationer med bevarande av genetiskt material, bl.a. Nordiska Genbanken för jordbmks- och 45 trädgårdsväxter,museer, cxllar- och avelsföreningar, frivUhgoiganisaticH Myndighetsansvaret åvilar numera . TiU verket finns knutenen rådgivande nämnd. SärskUda bevarandepfener för de svenskahusdjurs-raserna och lantsortema skaU nu utarbetas. Regeringensbedömning: Uppföljningen av de vid UNCED beslutade skogsprincipema sker såvälnationeUt som inom ramen för intemationelfe organisationer. Den nationeUauppföljningen har redan nått långt genom skogspoUtiska beslut och debeslut om biologisk mångfeld i skogslandskapet, som regeringen nyUgen harfettat. Skälenför regeringens bedömning: Skogsprincipema slår fest att alfe typer av skogutgör basen för nuvarande och potentieUa möjUgheter att skapa resurser som kantUlgodose mänskUga behov och tUlhandahåUa mUjövärden. Det är angeläget attskogarna bmkas och bevaras på ett riktigt sätt. Principema bör tiUämpas ienUghet med varje stats nationeUa fegstiftning. Ett gmndläggandeställningstagande är att skog och skogsmark bör förvaltas på ett håUbart sättför att tiUgodose nuvarande och kommande generationers sociafe, ekonomiska,ekologiska, kultareUa och andUga mänskUga behov. Dessa behov omfettar produkteroch tjänster som virke, vatten, mat, djurfbder, läkemedel, bränsle, bosfeder,arbetstiUfäUen, fritidsaktiviteter, hemvist för djur, landskapsmångfeld,kolsänkor och kolreservoarer. LämpUga åtgärder bör vidtas för att skydcfeskogen mot skador. Skogsfrågomabehandlas inom ramen för på ett sätt som är i linje medSkogsprincipema. Skogsprincipema har endirekt koppling till konventionen om biologisk mångfeld. Konventioneninfroducerar på global bas ett mcxlemt natar-vårdstänkande. Den är bl.a.uiriktad pä att den biologiska mångfalden måste skyddas också i de storaområden som används för skogsbmk, jordbmk och fiske. EnUgt konventionen räckerdet aUtså inte med ett totalskydd för begränsade områden i form avnatarreservat eUer nationalparker. Sverigeär genom åtaganden vid konferensen i förpUktat att utformaskogspoUtUcen med hänsyn tagen tiU skogamas globafe betydelse i oUka avseenden,men också på sådant sätt att vi tUlvaratar de nyttigheter av olika slag somskogarna ger. Genom konferensen och det uppföljnmgsarbete som skeruppmärksammas vår skogspoUtUc aUttner intemationeUt. Riksdagenhar beslutat om en ny skogspoUtiik som i huvudsak börjar gäUaden . Detta skogspoUtiska beslut tar sin utgångspunkt i deöverenskommelser som ttäffades vid . Dagens kunskaper ochvärderingar har fått komma tiU uttryck i den konkretautformningen och tiUämpningen av den nya skogspoUti- Prop. 1993/94:111 ken.Den nya skogspoUtiken har cfermed fått en både långsUctig cKh ekologisktanpassad inriktning. SvenskskogspoUtik har prägfets av att steten mer eUer mindre starkt harstäUt krav på en varaktig hushållning med skogsresurserna. Med hänsyn tiU delånga växttider som gäUer för svenskt skogsbmk kommer beslut och åtgärder somvidtas att ge resultat först för kommande generationer. I 1979 årsskogspoUtiska beslut slogs det bl.a. fest att vi bör eftersträva en väl avvägdhushållning med skogarna som gör det möjUgt att kontinuerUgt utayttja det virkesom skogarna kan ge. Även om nuljöfrågoma mer än i tidigare skogspoUtiskabeslut lyftes fram, fick de inte den tyngd som vi anser vara nödvändigcKh som även kommer tiU uttryck i de globafe skogsprincipema. var ett avde vUctigare skälen att ompröva skogspoUtiska beslut, vilket gjordesgenom riksdagsbeslut. Enav gmndema för den nya skogspoUtiken är att skogarna är en nationeU tUlgång somskaU vårdas och utayttjas ansvarsfiiUt för vårt och kommande generationersbäste. Härigenom för vi vidare en svensk skogspoUtisk tradition som gäUt sedanlänge. Det är ett ansvarstegande som i olika sammanhang har väckt positivuppmärksamhet intemationeUt. Det är angeläget att fortsätta utvecklingen avskogspoUtiken med dette som gmnd ckU medinriktningen att bättre än hittiUs hävcfe ansvaret för mUjön både nationeUt cKhintemationeUt. MUjövårdensbetydelse i skogsbmket förstärks också genom ett mUjömål som blir jämstäUt medprcxluktionsmålet. MUjömålet innebär att skogsmarkens natarUgaprcxluktionsförmåga skaU bevaras och en biologisk mångfeld och genetiskvariation i skogen skaU säkras. Skogen skaU bmkas så att växt- och djurartersom natarUgt hör hemma i skogen ges fömtsättningar att fortieva under natarUgabetingelser och i Uvskraftiga bestånd. Hotade arter och natartyper skaUskyddas och skogens kultarmUjö, estetiska CKh scKiafe värde vämas.Prcxiuktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skaU utayttjas effektivtoch ansvarsfiiUt så att den uthåUigt ger en god avkastning. Skogsprcxluktionensmriktaing skaU ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Denällnära skogen kräver i vissa delar ett särskilt skydd. EnUgt skogsvårdslagengäUer därför särskUda restriktioner för skogsbmket där. Betydande defer avskogen i det Qällnära omrädet har dessutom skyddats som natarreservat undersenare år. Bl.a. har det beslutats att merpeulen av de Qällnära områden, somtidigare skyddats som s.k. Domänreservat, vid ombUdningen av tiUaktiebofeg skuUe successivt omföras tiU natarreservat. Isamband med det skogspoUtiska beslutet ökades resursema för avsättning av natarreservat med . SärskUda medel har också anvisats för att bekosta civUrättsUga avtal om tidsbegränsade skydd för vissa skogsområden. Något riktvärde för reservatbUdning, så som vissa forskare organisationer har förordat, har inte lagts fest. Det kan inte uteslutas att storleksordningen av den produktiva skogsmarksarealen 47 nedanförskogsodlingsgränsen kan behöva avsattes för att de mUjöpo- Utiska målen skaU näs.Erferenhetema av den nya skogspoUtiken fär visa Prop. 1993/94:111 detta. Genomden nya poUtiken ges skogsägaren en större handlingsfrihet somansvaret både för produktion och mUjö är klart uttalat. färett klart definierat planerings- och tiUsynsansvar för att mUjöintressena bUrtUlgodosedda i skogsbmket. De skogspoUtiska medlen utgörs av många delar varavde vUctigaste är forskning och UtbUdning, infomiation, rådgivning samtfegstiftning. De fegar som används av de skogUga myndigheteraa är fömtomskogsvårdsfegen också natarvärdsfegens bestämmelser om biotopskydd ochbestämmelse om samråd vid arbetsföretag som kan skada mUjön. Med hjälp av denämnda skogspoUtiska medlen integreras natarvärden tydUgare i skogspoUtUcen. Förutsättiiingamaför fisket är att haven skyddas - kapitel 17 i . Inom fisket är ettvUctigt mål att bevara natarUgt reproducerande bestånd av fisk och skaldjur.Bevarandet av den biologiska mångfelden -kapitel innebär att särskUdhänsyn måste tas tiU inomartsvariationen.