prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — oreglerade fordringar eller fordringar medränteefteigifter, synes ha planat ut tyder utvecklingen sammantagetpå att kulmen i bankemas kreditförluster har passerate. Att kreditförlustemasjunker torde bli avgörande för om bankema skall kunna redovisa fortgåenderesultatförstärkningar. Det samlade rörelseresultatet efter kreditförlusterhade i niomånaders-rapportema sålimda förbättrate avsevärt eller med ca 25miljarder kronor (exklusive Securam). Alltjämt redovisade dock ett par bankerförlust. Även inräknat de förluster som täcktes av statliga garantioch privata försäkring kvarstår den angivna resultatförbättringen i banksystemet. För bostadsinstituten låg kreditförlusterna på enväsentligt lägre nivå men utvecklingen visar å andra sidan ännu inte på någonvändning i posi- Till skilhiad från bankema där tyngdpunkten i festighetebelä- Prop.1993/94:100 ningen legat på den kommersiella sektom, vars kraftiga prisfelltidigt gav Bilaga 1.1 stora förluster, har det inindre och mer utdragnaprisfellet på bostäder samt det bättre säkerheteläget hållit tiUbakaförlusterna för bostadsinstituten. Kreditgivningen till bostäder ställer numera högrekrav på projektens ekonomi samt på ägamas egeninsatser. För bygg- ochbostadsföretagen kan det innebära svårigheter att erhåUa krediter. För attlindra problemen har regeringen föreslagit vissa förändringar avseendemöjlighetema att utnyttja räntebidragen samt de statiiga kreditgarantierna förbostäder (prop. 1993/94:76). I huvudsak ger institutens förlustutveckling inteanledning att befera en s.k. tredje förlustvåg på kreditmarknaden avseende främstbostadslån. En positiv fektor är nedgången i ränteläget vilken allt flerlåntagare successivt kommer att få del av när gamla län omsätts.Arbetelösheten, den höga andelen outhyrda lägenheter samt kostnadsproblemen försenare årgångar bostadshus iimebär emellertid en betydande risk för attinstituten ännu framåt måste göra ansenliga förlustreserveringar. Åandra sidan bör medföra bättre maiginaler mellan ut- och upplåningpå den totala lånestocken. För nyutiåningen kan räntemarginalema visserligensjunka men senare års höga maiginaler kommer successivt att få större genomslagi hela låneportföljen. För bankkonceraema har den gynnsamma utvecklingenpå aktiemarknaden och ansträngningarna att skaffe nytt kapital utan direktainsatser frän staten, inneburit betydande tillskott av riskkapital genomnyemissioner . Kapitaltäckningen, dvs. kapitalbasi i relation tillplaceringama, kan därmed föratses ligga på en intemationellt setttillfredsställande nivå eller i de mest kapitalstarka bankema.Föratom nödvändig finansiell stadga och bättre kapacitet att bistå medkrediter, innebär kapitalförstärkningen att behovet ov statligt kapitalstöd förbanksystemet minskar. Staten har tidigare betalat ut ca ibankstöd. Kapitalbristen, i huvudsak förlusttäckningen, i samband medrekonstruktionen av innebär en ytterligare kostnad för det svenskabankstödet på . Under föratsättning att den allmänekonomiskautvecklingen stabiliseras, bör uteikterna vara gcxla att statens direktakostnader för bankstödet därmed kan sluteununeras (en tabell över bankstödeteolika delar återfinns i bilaga 8 till budgetpropositionen). 10.4 Utvecklingen på aktiemarknaden Troteden svaga världskonjunkturen har utvecklingen varit positiv påflertalet av de stora utiändska aktiebörserna. Aktiekursema har generelltgynnate av fellande räntenivåer och i enstaka länder också av en förbättradkonjunktur. , som /1993 fram t.o.m. novemberstigit , har haft draghjälp av låga amerikanska räntor och är nu innepå sitt Qärde år med stigande kurser. 15Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 låga inhemska räntomahar skapat ett stort utbud av amerikanskt kapital Prop. Diagram 10.7 IntemationeU bOrsutveckling Index 1989=100,nationell valuta Armu: Veckogenomsnitt, sista observationen avser 13december 1993. Källa: Finansdartementet. Tokyobörsen kämpar mot en kraftigt förstärkt yenoch en svt inhemsk konjunktur. Företagen värderas dock högt i relation tilldagens vinstnivåer vilket tyder pä höga förväntningar om den framtidautvecklingen. De europeiska börsema har präglate avspekulationerna mot ERM-valutoma, den svaga europeiska ekonomin men kanskefrämst av de fellande räntoma. Londonbörsen steg kraftigt efteratt pundet länmat och de korta räntoma sjunkit. började teckensynas på återhämtning i ekonomin, vilket ytterligare stimulerade kursutvecklingen.Uppgången var ändå måttlig i jämförelse med Frankfiirtbör-sen. I takt med delägre räntoma har Frankftirtbörsen skjutit fert . Kurserna gick underärete II första månader upp med . Kursutvecklingen på Stockholmsbörsen har varitniycket positiv . Under årete första 11 månader har Veckans Affärersindex stigit med C8 . Omsättningen har varit mycket hög . Ackumuleratimder de 11 första månadema har börsen omsatt ca , vilketkan jämföras med . De lägre räntoraa har i hög grad bidragit tillärete kursuppgång. Till följd av kronans försvagning framstod dessutom flera avde interaationellt verksamma företagens aktier såsom mycket köpvärda ochexportföretagen späddes en lysande utveckling. Flera av de svenska företagenskonkurrenskraft har ytterligare stärkte genom kraftiga kostnadsbesparingar. och mattades emellertid kuisuppgångenav. Flera svaga rapporter presenterades som pdcade på fortsatta problem förmånga av foretagen. Stora valutakursförluster redovisades och flera före- taghade dessutom kurssäkrat sina framtida exportintäkter viUcet ledde till Prop. 1993/94:100 att deprecieringen inte slog igenom på resultaten fullt ut. Breddningen av banden inom i augusti 1993skapade ytterligare förväntningar på sjunkande räntor i . En rekordartadkursuppgång under trycket hög omsättning tog fert. stegbörsen med och ett nytt omsättningsrekord sattes när 41,5 miljarderkronor omsattes på A-listan . Förväntningama var högt ställda ochflera företags värderingar innebar att även relativt goda resultat kunde ledatill en besvikelse hos placerarna. avtog dessutom takten iRiksbankens räntesänkningar vilket sannolikt bidrog till en rekyl ibörskurserna . Det utländska intresset har varit mycket stort.Under årete första 10 månader har utländska investerare nettoköpt svenskaaktier för , vilket kan jämföras med svenska placeraresnettoinvesteringar i utiändska aktier vilka uppgått till ca 0,2 miljarderkronor . , motsvarande ca , avbörsvärdet kan uppskattas ägas av utiändska placerare. Aktiemarknadens primära funktion som förmedlare avriskkapital har satte på prov . Rekordstora volymeraktiekapital har dra-gite in till bolagen genom nyemissioner ochintroduktioner. offentliggjordes nyemissionertill ett värde sv ca . Den största andelen av denyemitterade aktierna står bankema för mm även skogs-, industri- cxh tjänsteföretaghar utnyttjat möjligheten att öka soliditeten via börsen. Den högaomsättningoi, nettotillskottet av kapital och i synnerhet den höjdavärderingoi av företagen på börsen underlättar emissionsvågen. Börsuppgångenhar även lett till att flera företag har introducerate på börsen av sinatidigare ägare. Även staten har fått in frånriskkapitalmarknadoi genom privatiseringen av . 1993/94: lOO 3.1Export och import 28 4.1Produktion och konkurrenskraft 36 5.2Utbud av arbetekraft 49 6 Löneroch konsumentpriser 55 7 Hushållensekonomi och privat konsumtion 65 7.2Privat konsumtion och sparande 68 9 Denoffentliga sektom 87 9.1Den konsoliderade offentliga sektom 87 9.2Staten inkl. sjuk- ocharbetelöshetsförsäkringama 94 9.3Allmänna |)ensionsfonden 95 9.4Den kommunala sektom 96 10.1 Den intemationella ränte- (x;h valutautvecklingen 98 10.2 Den svenska ränte- och valutakursutvecklingen lOI 10.3 Utvecklingen på kreditmarknaden 104 10.4 Utvecklingen pä aktiemarknaden 107 1993/94: lOO 2.2Den konsoliderade offentiiga sektornsfinansiella sparande 2.3Konsumentpriser och arbetelöshet ivissa 3.1Exportmarknadstillväxt, relativapriser, marknadsandelar och export av bearbetade varor 3.2Importvägd efterfrågan på bearbetadevaror 3.3Export och import av varor 4.2Industrins rörliga kostnader,produktpriser, maiginaler per producerad enhet samt brattoöveiskottsandel 5.2Produktion och sysselsättning i timmar 5.3Relativa arbetekraftstal för olikaåldersgrapper 5.5Relativ arbetelöshet i olika åldrar 5.6Antal personer i arbetemarknadspolitiskaåtgärder 7.1Hushällssektoms disponibla inkomster,konsumtion och sparande 7.3Inkomstöverföringar från offendigsektor till hushåll 9.1Den offentliga sektoras finansiellasparande förklaring förändringen 9.2Förändring av den offentliga sektorasfinansiella sparande 9.3Den offentiiga sektoras inkomster (x;hutgifter 9.5Staten inkl. sjuk- ocharbetelöshetsförsäkringama 9.7Den kommunala sektoms inkomster ochutgifter Diagram Prop- 1993/94: lOO 1.1Produktion i industrin och iövriga ekonomin 1.2BNP, export, privat konsumtionoch brattoinvesteringar 1.3Brattoinvesteringar (LP) samtbrattoinvesteringar exkl. bostäder (LP och FP), andelar av BNP 1.4Faktisk och potentieU BNP 1.5BNP och produktivitet i SverigeI98I-1995 1.6Finansiellt sparande i privatoch offentlig sektor samt bytesbalans 2.1 BNP-tillväxt iUSA, och västra 3.1Marknadsandel och relativprisför export av bearbetade varor till 14 3.2Sveriges räntebärandenettoskuld mot utlandet 4.2Industrins arbetekostnad perproducerad enhet i relativt 14 1980-1995 4.3Industrins brattomarginalenligt NR och Företagsstatistiken 5.1Antal varsel samt antal nyanmäldalediga platser 5.3Öppet arbetelösa samt personeri konjunkturberoende arbetemarknadspolitiska åtgärder 6.1Indikator på den strukturellalöneglidningen 6.2Nominell timlön inom industrin 7.4Bostadsprisutvecklingen iFinland, och 8.1Brattoinvesteringar samtbrattoinvesteringar exklusive bostäder som andelar av BNP 8.2Antal outhyrda lägenheterrespektive antal påbörjade lägenheter 8.5LagerstcKkar i förhåUande tillproduktion 9.1Den offentliga sektornsfinansiella sparande 1970-1995 9.2Den offentiiga sektomsfinansiella nettoställning 10.1 6-mänaders euromarknadsräntor 1991-1993 10.2 10-åriga obligationsräntor 1991-1993 10.5 Utlåning till hushåll, totalt samt från banker ochbostadsinstitut 10.6Bankkoncememasintjäning, kreditförluster och rörelse- Prop. 1993/94:1(X) resultat (1993 exkl. Securam) Bilaga 1.1 inkomstberäkning för budgetåret1994/95 Enligt () instruktion skall RRVvarje år till regeringen lämna en beräkning av statsbudgetens inkomster fördet kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkning ibudgetpropositionen. RRV redovisar i denna skrivelseförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster för /95.Beräkningarna har gjorts för varje inkomsttitel för sig. I anslutning tillberäkningarna har bedömningar gjorts även av det väntade utfallet /94. Underlag för beräkningarna har bl.a. hämtats från berördamyndigheter. För beräkningarna av inkomstskatterna har dessutom uppgifter fränRRV:s taxeringsstatistiska undersökning och aktiebolagsenkät utnyttjats. Här presenteras en sammanfattningav beräkningsresultaten. I den av RRV utgivna publikationen Inkomstberäkningenhösten 1993 redovisas förutsättningar, antaganden och beräkningsresultat förde olika inkomsttitlarna. För att underlätta en jämförelse med prognoserna iden preliminära nationalbudgeten presenteras i bilaga beräkningsresultatenkalenderårsvis för . Den av RRV utgivna Inkomstliggarenför /94 kan användas som komplement till RRV:sinkomstberäkning. Inkomstliggaren innehåller utförliga beskrivningar av vad deolika inkomsttitlarna avser och vilka bestämmelser som gäller för dem. Generaldirektör beslutat i detta ärende i närvaro av direktör ,revisionsdirektör , avdelningsdirektör , revisor , revisor och föredragande, avdelningsdirektör RRV:s förslag till beräkning av statsbudgetens inkomsterunder /95 och den nu gjorda prognosen av inkomsterna /94 har utförts under sedvanligt antagande om en ekonomiskpolitik i enlighet med de propositioner som av oss är kända enligtnedanstående: - 1993/94:3 om villkoren för vegetabilieproduktionenefter budgetåret -1993/94:5 om kommunala bostadstillägg till folkpension -1993/94:9 om stiftelser -1993/94:11 om utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet m.m. -1993/94:22 om tilläggsskydd för läkemedel, m.m. -1993/94:25 om inriktning av den ekonomiska politiken -1993/94:27 om ändringar i fastighetsbildningslagen -1993/94:29 om vissa ekonomiska regleringar mellan statenoch -1993/94:37 omvissa pensionsfrågor -1993/94:38 ompostlag och en förändrad verksamhetsform för Postver- -1993/94:40 omsmåföretagsutvecklingen -1993/94:45 om uppskovsregler vid bostadsbyten m.m. -1993/94:50 omfortsatt reformering av företagsbeskattningen -1993/94:59 omvissa sjukförsäkringsfrågor -1993/94:66 omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar och läng- - 1993/94:75 om arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgymnas- ter samt vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmän, m.m. -1993/94:79 omändring i beskattningen av vissa oljeprodukter -1993/94:80 om en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring -1993/94:88 om ändring i lagen (1973:1199) om ersättning från den inter- -1993/94:90 om översyn av tjänsteinkomstbeskattningen m.m. -1993/94:91 om vissa fastighetsskattefrågor m.m. Prop.1993/94:100 Bilaga 1.2 Förutom dessa förutsättningar är bedömningen avkonjunkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen av statsbudgetensinkomster. Den bedömning av det ekonomiska läget som presenterades iKonjunkturinstitutets höstrapport har utgjort det huvudsakliga underlagetför antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV har också löpandehaft kontakter med , främst då med arbetet där med denpreliminära nationalbudgeten för . Detta har sammantaget lett till attföreliggande inkomstberäkning baseras på följande antaganden: Utbetald lönesumma inkl. sjuklön' Pensioner Konsumentprisindex,årsmedeltal' Privat konsumtion, volymBasbelopp, krBostadsiäneränta, procent Statens avkastningsränta, procent -1,5 4,7 3,9 3,0 2,0 5,7 35 900 6,75 Prop.1993/94:100 Bilaga 1.2 ' Procentuell förändring frän föregående år 2 /94 och 1994/95 En av RRV genomfördenkätundersökning till svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsbolagligger även till grund för vissa referensberäkningar av juridiska personersinkomstskatt. En specifikation av RRV:sberäkningar av statsbudgetens inkomster under budgetåren 1993/94 och 1994/95framgår av tabell 3. Statsbudgetens totala inkomster budgetåren 1993/94 och1994/95 I den av fastställda statsbudgeten beräknadesinkomsterna för /94 till . Enligt de nu redovisadeberäkningarna kommer statsbudgetens inkomster för /94 att uppgåtill , vilket är en ökning på . I jämförelse med utfalletför /93 är det dock en minskning med eller . övrig skatt pä varor21% Enligt de nu redovisadeberäkningarna för /95 beräknas statsbudgetens inkomster till . Ökningen i förhållande till vad som beräknas för budgetåret199.3/94 blir vilket motsvarar 4,i ökningstakt. De beräknade förändringarna av inkomsterna påstatsbudgeten mellan resp. budgetår har delats upp i tabell 1 på några av destörsta inkomsttitlarna. De största förändringarna avser fysiska och juridiskapersoners inkomstskatt, socialförsäkringsavgifter, mervärdesskatten,avräkningsskatt, inkomster av statens verksamhet och kalkylmässiga inkomster.De beskrivs närmare i nästa avsnitt. Prop.1993/94:100 Bilaga 1.2 Tabell 1.Förändringar mellan budgetåren 1992/93-1993/94 och 1993/94-(mkr) 1992/93 till 1993/94 till Avskattning av företagens reserver Övriga socialavgifter, netto Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Hur inkomsterna pä statsbudgeten utvecklas i förhållandetill tidigare budgetår framgår av nedanstående diagram STATSBUDGETENS INKOIVISTER Utveckling mellan budgetåren 86/87 87/88 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 Av diagrammet framgår att förändringen av statsbudgetensinkomster var Prop. 1993/94:100 relativt stark för de flesta budgetårenunder senare . Bilaga 1.2 /92 börjarutvecklingen bli negativ. Detta beror bl.a. på konjunkturutvecklingen ochskattereformen. Budgetaret 1994/95 beräknas utvecklingen av inkomsterna återatt vända. I det följande redogörs för destörre förändringarna i de beräknade inkomsterna mellan budgetåren 1992/93 och1993/94 resp. 1993/94 och 1994/95. Fysiska personers inkomstskatt beräknas öka med 4381 mkrmellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Detta kan bl.a. förklaras av att biinkomsterbörjat preliminärbeskattas fr.o.m. samt att beräkningengrundar sig på antaganden om att lönesumman kommer att öka . För /95 beräknastiteln inkomstskatter till , vilket är en ökning med22303 mkr jämfört med /94. Detta förklaras av att en allmänarbetslöshetsavgift föreslås införas . En ytterligare förklaring äratt kommunalskatteutbetalningarna slu-tavräknas enligt det gamla systemet sistagängen 1994, vilket innebär att vissa utbetalningar upphör . Vidarekan de ekonomiska regleringarna mellan staten och kommunsektorn beräknas ökafr.o.m. Detta beror bl.a. på att ökade skatteintäkter till följd av sänktgrundavdrag inte längre ska tillfalla kommunerna, utan i stället tillförsstaten. Även detta innebär minskade utgifter och medför därmed en förbättringav inkomsttitelns netto. Antagandena om en ökande lönesumma bidrar ocksä tillinkomsttitelns nettoökning. Nettot på titeln inkomstskatt beräknasminska med mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. /94beräknas titeln inkomstskatt till . Att nettot1993/94 trots detta blir sämre än nettot 1992/93 beror främst på att 1992/93års netto förbättrades med den tillfälliga skatteintäkt som uppstod i sambandmed att försattes i likvidation. Mellan budgetåren 1993/94 och1994/95 beräknas titeln inkomstskatt minska med 1 256 mkr.Inkomsterna på titeln minskar med . Nettoförändringen berorhuvudsakligen på regelförändringar, bl.a. reformerad företagsbeskattning,avdrag för arbetskraftskostnader vid renovering och tillbyggnad av bostäder ochförändrad fastighetsbeskattning. /95 beräknas titelnJuridiska personers inkomstskatt till . /94 beräknas nettoinkomsterna frånlagstadgade socialavgifter uppgå till . Det är en minskning med i förhållande Folkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften och ut- Prop.1993/94:100 bildningsavgiften beräknas minska med , , resp.1104 Bilaga . Dessa minskningar beror i huvudsak på sänkning avavgiftssatserna för dessa socialavgifter med sammanlagt 4,3 procentenheterfr.o.m. Inkomsterna avsjukförsäkringsavgiften beräknas öka med mellan budgetåren 1992/93och 1993/94. De ökade inkomsterna beror på höjningarna av avgiftssatsen med0,fr.o.m. och med ytterligare 0,16procentenheter fr.o.m. . Utgifterna under inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto beräknas minska med mellan budgetåren1992/93 och 1993/94. Det beror dels pä att utgifterna för försäkringskassornasadministration numera helt redovisas under anslag på statsbudgetensutgiftssida, dels på lägre ersättningar till sjukvårdshuvumännen.Nettoinkomsterna på inkomsttiteln beräknas nu uppgå till5 under /94. Överskottet för inkomsttitelnÖvriga socialavgifter, netto beräknas minska med mellan budgetåren1992/93 och 1993/94. Minskningen beror bl.a. pä att överfördes frånDelpensionsfonden till Arbetsskadeavgiften under /93. /95 beräknasinkomsterna från lagstadgade socialavgifter uppgå till . Det är enökning med i förhållande till /94. på att den allmänna sjukförsäkringsavgiften () för inkomståret1993 omförs från fysiska personers inkomstskatt till inkomsttiteln under budgetaret 1994/95. Inkomsterna avsjukförsäkringsavgiften beräknas öka med . Ökningen beror påhöjningarna av avgiftssatsen. Fastighetsskatten för /94 beräknas till16916 mkr, vilket är en ökning med jämfört med /93. För /95 beräknasfastighetsskatten uppgå till , vilket är en minskning med 2237 mkrjämfört med /94. Detta beror främst på att skatten på lokaler ihyreshusenheter slopades , vilket ger en minskning avinkomsterna med . A andra sidan höjdes skatten pä småhus, vilket ökar inkomsternamed . Skatt på varor och tjänster Inkomsten av mervärdesskatt, som netto är den störstainkomsttiteln pä statsbudgeten, uppgick till /93. Förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknas nu inkomsterna till resp.112000 mkr. Detta innebär minskningar på resp . Inkomstförändringarnaberor bl.a. på att förkortade kredittiden med vidinförandet av det nya tulldatasystemct, vilket gav en possitiv engångseffektpå ca 3 mdkr för /93. Dessutom sänktes skatten den I januari1992 till på vissa varor och tjänster som t.ex. livsmedel. hotell- och restaurangtjänster samt personbefordran. Den 1januari 1993 Prop. 1993/94:100 höjdes skatten på dessa varor och tjänstertill . Därutöver sänktes skat- Bilaga 1.2 ten på bl.a.personbefordran och hotelltjänster till . Denna sänkning beräknas till 800mkr för budgetaret 1993/94 och till för /95. Antagandet om utvecklingen avprivat konsumtion och investeringar påverkar beskattningsunderlaget förmervärdesskatt. Som har nämnts utgår RRV frän att den privatakonsumtionen i löpande priser ökar , och med 5,är 1995. Bensinskatten uppgick till 19449mkr för budgetaret 1992/93. För budgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknasinkomsterna för bensinskatt öka med 2941 resp. . Ökningen beror främstpå höjningarna av koldioxsid-skatt och bensinskatt fr.o.m. den 1 januari 1993.I prop 1993/94:25 föreslås att skatterna indexuppräkna per föråren 1994 . Tobaksskatten uppgick till 6144 mkrför /93. För budgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknasinkomsterna pä tobaksskatt öka med resp. . Ökningarna berorfrämst på att skatten på tobaksvaror höjdes den . Även förtobaksskatten föreligger förslag om indexuppräkning per den 1 januari 1994t.o.m. Inkomsterna av energiskatt uppgicktill /93. För budgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknasinkomsterna till resp. . Inkomsterna beräknas således ökamed mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Mellan budgetåren 1993/94och 1994/95 beräknas ökningen bli . Ökningen mellan budgetåren berorfrämst på att en dieseloljeskatt infördes fr.o.m. . Därutöverföreslär regeringen att energiskatten skall indexuppräknas per den 1 januari1994 . Från skall landsting och kommunererlägga avräkningsskatt till staten. Syftet med denna skatt var att åstadkommaett budgetmässigt neutralt utfall av skattereformen mellan stat och kommun.Detta innebär att visst belopp återfördes till staten från kommunerna. I annatfall skulle budgeteffekten av de sänkta statliga skattesatserna belasta staten,medan en betydande del av budgetförstärkningen genom basbreddningar skulle tillfallakommunerna. Avräkningsskatten avskaffades således . Inkomsthuvudgruppen Inkomster av statens verksamhet harminskat med mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Det beräknasminska med ytterligare mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Ränteinkomsterna minskadesammanlagt med mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Av dennaminskning hänför sig till ränteinkomster på lån för bostadsbyggande.Nedläggningen av innebar att övriga ränteinkomster minskademed mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Mellan budgetåren 1993/94och 1994/95 beräknas 16 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 Av denna minskning hänför sig1107 mkr till rän- Prop. 1993/94:100 teinkomster pä län för bostadsbyggande. Inkomsterna från offentligrättsligaavgifter beräknas minska med . mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94samt med mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Minskningarna avserfrämst inkomster frän skatteutjämningsavgifter. Övriga inkomster av statensverksamhet beräknas minska med mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94.Av denna minskning hänför sig till inbetalning frän Arbetslivsfondenoch till försäljning av statens aktier i . Mellan budgetåren1993/94 och 1994/95 beräknas inkomsterna minska med . Inkomsthuvudgruppen Återbetalningav län beräknas öka med mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94. Avdenna ökning hänför sig till återbetalning av övriga lån. Det beror påett förtida inlösen av kommuns län beviljat 1990 på . Fråninkomsttiteln av lån för bostadsbyggande hänför sig 1147 mkr.Denna ökning beror främst på en ökning av amorteringsinbetalningar påannuitetslån. Mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95 beräknas återbetalning avlån att minska med . Inom inkomsthuvudgruppenKalkylmässiga inkomster beräknas avskrivningar och amorteringar öka med 13 610milj.kr. mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94.