prop · GH03205 · 1993-12-31 00:00:00 — Iförstastycket anges bl.a. vem som skall välja respektive utse revisorer ochrevisorersättare. I stycket finns dels en hänvisning till tre paragrafer iförevarande lag, dels ett par bestämmelser i kommunallagen. De senarebestämmelserna handlar om vem som är valbar till revisor ellerrevisorsersättare. Andra stycket rör tidpunkten för val och utseende avrevisorer och revisorersättare samt deras tjänstgöringstid. 1tredje stycket hänvisas också till kommunallagen. Där avsedda bestämmelserhandlar bl.a. om jäv samt revisorers och revisorsersättares arbetsuppgifter ochrätt till upplysning. Dessa bestämmelser kompletteras dock i viss mån för atttillvarata förbundsmedlemmarnas intresse av insyn. Ytterligare föreskrifter omrevision kan anges i förbundsordningen. Bestämmelsernai 25 - 29 §§ rör upplösningen av ett beställarförbund. Till skillnad från vadsom gäller för ett kommunalförbund finns ingen möjlighet för en medlem attutträda ur ett beställarförbund utan att detta träder i likvidation. Somframgår av 25 § skall förbundet upplösas när den tid som i förbundsordningen angettsför dess bestånd går ut. kommaöverens om förtida likvidation. Någonmöjlighet lill uppsägning av medlemsskap i förbundet eller någon bestämmelsesom motsvarar 4 kap. 2 § kommunalförbundslagen om likvidation på begäran av enav medlemmarna finns inle i denna lag. Den försöksverksamhet som ett beställarförbundskall bedriva enligl denna lag är av sådan karaktär att den fömtsätter attinblandade parter kan komma överens. Det får därför fömtsättas att de enas omatt upplösa förbundet om någon av dem inte längre vill fortsätta samverkan. Paragrafen,som handlar om vem som skall verkställa likvidationen och hur denna skallgenomföras, är utformad efter mönster av 4 kap. 4 § kommunalförbundslagen.Någon bestämmelse om möjlighet alt fortsätta verksamheten om det behövs förförbundets avveckling har dock inte införts i förevarande paragraf. En sådanbestämmelse skulle stämma mindre bra överens med lagens begränsadegiltighetstid. Bestämmelseninnehåller i huvudsak detsamma som 4 kap. 5 och 6 §§ förbundslagen. Iandra stycket anges att kommunstyrelsen i den kommun som deltagit iförsöksverksamheten och som varit arkivmyndighet (se 18 § första stycket) skallöverta och vårda arkivhandlingarna. Den tidsperiod inom vilken handlingarnaskall överlänmas till arkivmyndigheten överensstämmer med 11 och 14 §§arkivlagen. Dennaparagraf överensstämmer med 4 kap. 7 § kommunalförbundslagen. Till skillnadfrån vad som gäller enligt kommunalförbundslagen skall dock talan av en medlemi ett beställarförbund som inte är nöjd med redovisningen eller det skifte somförrättats av förbundsstyrelsen på gmnd av regleringen i 6 § prövas enligtlagen (1929:145) om skiljemän. Härföreskrivs att likvidationen i vissa fall skall fortsätta. Paragrafen är utformadpå samma sätt som 4 kap. 8 § kommunalförbundslagen. Idenna paragraf regleras överklagande av beslul som elt beställarförbund fattatoch beslul som meddelats efter överklagande av beslut av beställarförbundet.Därvid skall 10 kap. kommunallagen gälla i tillämpliga delar. I förevarandeparagraf har emellertid tydliggjorts att det är medlemmarna i den kommun ochdet landsting som ingår i ett beställarförbund som har rätt att överklagaförbundets beslut och inte medlem- marna i förbundet. och dess medlemmar får i Prop. 1993/94:205 ställethandläggas enligt lagen om skiljemän (se 6 §). Iparagrafen anges också att endast ett beställarförbund har rätt att överklagabeslut varigenom kammarrätten har upphävt elt beslut av förbundet ellerförbjudit att det verkställs. Arbetsgruppenssammanfattning av rapporten tre blir Prop. 1993/94:205 ett -finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- '*- och sjukvårdoch socialtjänst (Ds 1994:15) Detfinns en strävan alt utveckla samarbetet inom och mellan kommunala verksamheter.Olika system för finansiering, skilda huvudmannaskap för näraliggandeverksamheter och varierande myndighetskulturer kan emellertid utgöra hinderför en samverkan orienterad mot enskilda individers behov. Detär också allt mer vanligt att kommuner och landsting försöker möta dagens kärvaekonomiska situation genom atl öka inslaget av marknadsorientering iverksamheten. Exempelvis förekommer det ofta att verksamheter delas upp enligtden s.k. beställar-utförarmodellen. Denna, som kan vara utformad på olika sätt,går ut på atl skilja de förtroendevaldas roller som konsumentförelrädare ochsom producenter av service och tjänster från varandra. De förtroendevaldasuppgift är därvid att besluta om vad som skall utföras, av vem och på vilkavillkor det skall ske. Finansiellsamordning mellan huvudmän med näraliggande verksamheter, men med skildafinansiella baser, kan vara en väg att få lill stånd en mer kostnadseffektivanvändning av tillgängliga resurser och bättre tillgodose enskildamänniskors behov av olika stödåtgärder, så att välfärdsvinster för enskildauppnås. Sedanriksdagen antagit regeringens proposition 1991/92:105 om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård, den s.k.Finsampropositionen, pågår inom fem områden tidsbegränsadeförsök med sådan sektorsövergripande samordning, de s.k. Finsamförsöken. Dessainnebär att sjukvårdshuvudmannen, genom lagen (1992:863) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso-och sjukvård, den s.k.Finsamlagen, utöver ansvaret för hälso- och sjukvård har getts ett delansvarför utgifter för sjukpenning och rehabiliteringsersättning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, för sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetskadeförsäkringsaml, om parterna kommit överens om del, medel för köp avyrkesinriktade rehabiliteringstjänsler. Sjukvårdshuvudmannenoch den berörda har träffat samverkansavtal omförsöksverksamheten, i vilket de fömtsättningar och villkor som skall gälla förförsöket har angetts. Finsamlagen reglerar de förhållanden där del har behövtsgöras undantag från nuvarande lagregler för alt göra försöksverksamhetenmöjlig. Förde parter som önskar få till stånd en mer kontinuerlig styrning av försöksverksamheten,har genom Finsamlagen införts en möjlighet att inrätta en lokal sjukvård inom ett försöksområde. Vid val av ledamöter till nämnden fårdärvid avsteg göras från kommunallagens bestämmelser om proportionella val.Landstingsfullmäktige kandärigenom på förslag av till ledamöter i en sådan Prop.1993/94:205 nämnd utse förtroendevalda inom organisation. Genomatl medel för socialförsäkringarna i Finsamförsöken ställts till förfogande ien gemensam ekonomisk ram har fömtsättningar skapats för samordnade bedömningaroch åtgärder som bidrar till förbättrad hälsa och minskad belastning påsamhällsekonomin. Ävensocialtjänsten har i viss mån med socialförsäkringen och hälso-och sjukvårdensammanfallande gmpper med behov av olika vård-, omsorgs- och stödinsatser. Etlmer samlat kostnadsansvar för dessa samlade insatser skulle kunna stärkamotivationen hos beslutsfattare och verkställare att välja dehandlingsalternativ som sammantagna är mest effektiva. Underberedningen av Finsampropositionen framfördes förslag om en trepartssamverkan meden primärkommun som iredje part. Föredragande statsråd uttalade därvid ipropositionen alt han fann det angeläget atl det skulle kunna inledasförsök med finansiell samordning och föreslog därför en reglering av densamordning som krävde minst förändringar, nämligen den mellansocialförsäkringen och hälso-och sjukvården. framhöll han attredovisade förslag till irepartssamverkan i syfte alt uppnå bättreresursutnyttjande och främjande av helhetssyn var intressanta och värda atlöverväga närmare. Idenna promemoria redovisas ett förslag lill utformning av en rättslig regleringför atl möjliggöra alt försöksverksamhet med samverkan mellan socialförsäkringoch hälso- och sjukvård skall kunna utökas till att omfatta även socialtjänst.I promemorian redovisas som utgångspunkt för detta förslag en översikt dels avaktuella försök m.m. med syfte att åstadkomma ökad samverkan mellan de tresamhällssektorerna, dels en genomgång av likheter och skillnader vad gällerorganisation av sektorerna och regler för dessa. Ipromemorian föreslås alt ledningen av försöksverksamheten i första hand börhandhas av en från parterna fristående organisation. De samverkande parternabör därvid kunna välja att förlägga denna ledningsfunktion till ett avlandstinget och kommunen bildat kommunalförbund som, i likhet med vad somgäller för Finsamförsöken, träffar samverkansavtal med den i försöketmedverkande . Om de tre parterna så önskar bör de emellertidkunna förlägga denna funktion på ett för parterna gemensamt friståendeledningsorgan. Denfinansiella samordning som redovisas i promemorian föreslås innebära attbudgeterade medel för vissa verksamheter överförs lill ledningsorganet förförsöksverksamheten som får kostnadsansvaret för dessa verksamheter och atl desamverkande parterna gemensamt styr användningen av dessa medel. Liksom Finsamförsökenföreslås försök med utökad finansiell samordning ske lokalt efler medgivande avregeringen och under en begränsad lid. finansiella ramen för en trepartssamverkan föreslås enligt promemoriankunna ingå budgeterade medel för sjukvård inom och ulom förförsöksområdets invånare, sjukreseersätlning som belöper på försöksområdet, kostnader för ambulanstransporler och liknande transporter samt medel förförebyggande hälsovård. Vidare föreslås Prop. 1993/94:205 budgeterade medel förkommunens socialtjänst och beräknade kostnader Bil. 1 för sjukpenning ochrehabiliteringsersättning enligt lagen om allmän försäkring samt sjukpenningenligt lagen om arbetsskadeförsäkring kumia ingå i ramen. Till den finansieUaramen bör enligl förslaget också kumia föras medel som är avsedda förförsäkringskassans köp av yrkesinriktade rehabiliteringstjänsler. Inom dessaramar föreslås dock de tre parterna vara fria att själva avgöra vilka medel ochdärmed verksamheter som skall ingå i ett försök med finansiell samordning. Desamordningsvinster som kan förväntas uppnås genom samverkan och gemensamtresursutnyttjande mellan de tre samhällssektorerna bör, försöketfår pågå, beräknas i förväg och motsvarande del av den samlade budgetenavsättas till en gemensam fond, kallad riskfond. Riskfondens medel bör vid ettfaktiskt överskott av försöket kunna utnyttjas för att inom försöksområdet gemer vård, rehabilitering och omsorg. Vad gäller användningen av överskottföreslås inle några särskilda begränsningar. Ledningsorganetbör enligt promemorian, inom ramen för gäUande lagstiftning, utifrån etlbefolkningsansvar ha den övergripande uppgiften att besluta om mål ochriktlinjer för de i försöket ingående verksamheterna samt planera, prioritera,upphandla och finansiera dessa. Det betyder närmare atl organet genom kännedomoch kunskap om befolkningen i försöksområdet skall planera för och prioriterabland verksamheter eller olika samverkansprojekt som utifrån vissa särskiltutsatta gmppers behov av vård, omsorg och rehabilitering främst bör bedrivas,utan att avkall får göras i fråga om den övriga befolkningens lagstadgaderättigheter till sådana tjänster och service eller till kontantförmåner. Ledningsorganetbör enligt förslaget inte ha uppgifter som i beställar-utförarmodellen brukarbeskrivas som utförande. Uppgifter och beslut som direkt berör enskilda, bl.ainnefattande myndighetsutövning, bör ligga kvar hos respektive huvudman. Därförförslås inte någon särskild reglering när det gäller sekretessbelagda uppgifteri enskilda ärenden. För de projektgrupper eller tillfälliga utförarenheter somkan förväntas bli ett väsentligt inslag i en trepartssamverkan föreslås inteheller några undanlag från gällande sekretessbestämmelser. 1 den mån det kanbli fråga om gemensamma diskussioner i individärenden måsle detta bygga på denenskildes samtycke. Detförhållandet att ledningsorganet inte får fatla beslut i frågor om förmånereller rättigheter för enskilda och inte heller vidta åtgärder i övrigt sominnefattar myndighetsutövning eller som avser tillhandahållande av tjänsteravsedda för enskilda, innebär vidare att nuvarande former för överklagande avsådana beslut gäller även vid den nu beskriva försöksverksamheten. Enförsöksverksamhet med finansiell samordning där ledningsfunktionen handhas avett från parterna fristående organ avses inte medföra någon inskränkning inågon av parternas ansvar för de angelägenheter som berörs avförsöksverksamheten. Det förhållandel att en kommun, en sjukvårdshuvudman ochen allmän försäkringskassa, med stöd av den Prop. 1993/94:205 föreslagnaförsökslagstiftningen, beslutar att överföra samtiiga eller Bil. I storadelar av de ekonomiska resurserna avsedda för socialtjänst, hälso-och sjukvårdoch socialförsäkring till ett lokalt ledningsorgan för socialförsäkring, hälso-och sjukvård och socialtjänst får t.ex. inte innebära att kommunens ytterstaansvar enligt socialtjänstlagen sätts ur spel. Samtidigtmåste ledningsorganet för försöksverksamheten beakta vad som föreskrivsbeträffande de frågor ledningsorganet skall handha. Exempelvis måsteledningsorganet i samband med överväganden alt styra ekonomiska resurser tillvissa målgmpper beakta vad som i kommunallagen (1990:900) och i hälso- ochsjukvårdlagen (1982:763) föreskrivs om lika behandling och hälso- sjukvård pålika villkor. Försöken får inte generellt innebära att vårdtillgången förbefolkningen i övrigt minskar till följd av att verksamheten imiktas mot vissa målgmpper. Enförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan de tre aktuellasamhällssektorerna, i vilken respektive huvudmans ansvar inom sitt område intefår begränsas, innebär atl de regler som finns om tillsyn över de berördasektorerna kommer att gälla även när en försöksverksamhet pågår. Somtidigare nämnts föreslås i promemorian att de samverkande parterna bör gesmöjlighet atl förlägga ledningen av en försöksverksamhet till ett för de treparterna gemensamt frislående ledningsorgan. Detta inne bär att enoffentligrättslig organisation av en ny typ tillskapas. För att tillskapa ettsådant nytt offentligrättsligt ledningsorgan har i promemorians förslag tillförsökslagstiftning reglerats hur delta skall bildas, hur dess organisationskall vara uppbyggd, hur det skall arbeta m.m. Eftersom det är fråga om entidsbegränsad försöksverksamhet har i möjligaste mån redan befintliga regleranvänts som förebild för regleringen. Närmast i fråga har varitkommunalförbundslagen, som kommer att gälla för det fall parterna väljer altförlägga ledningen av försöksverksamheten till ett kommunalförbund. För attbegränsa lagregleringen av en ny offentligrättslig organisation - ett gemensamtfrån de tre parterna fristående ledningsorgan, kallat beställarförbund - hardärvid endast kommunalförbund med direktion tjänat som förebild. Försökenbör enligt förslaget utvärderas enligt vissa gemensamma principer. Uppföljningoch utvärdering föreslås göras både på central och lokal nivå. Socialstyrelsenoch föreslås därvid få i uppdrag att i samarbete svaradels för utvärderingen av försöksverksamheten på central nivå, dels för visssamordning av de utvärderingar som bör ske lokalt. De båda verken bör i dessaavseenden samråda med , och . Utvärderingenbör läggas upp så att den beaktar dels syftet med försöksverksamheten, dels degmndläggande fömtsättningama om vård på lika villkor, kommunens yttersta ansvarför berörda frågor samt lagstadgade rättigheter inom ochsocialförsäkringen. Även organisationsformen för en irepartssamverkan bör iolika avseenden vara etl väsentiigt inslag i utvärderingen. Förteckningöver remissinstanser som avgivit yttrande Prop. över Hurtre blir ett - finansiell samordning mellan Bil.2 socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst (Ds1994:15) Följanderemissinstanser har inkommit med yttrande: Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , Regeringenbeslutar proposition 1993/94:205 Lokal försöksverksamhet med finansiellsamordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. gotab 46252, 1994