prop · GH03190 · 1993-12-31 00:00:00 — Talanrrwt beslut av nämnden, som irmebär avgörarule av saken, föres gerwm vad.Detsamma gäller i fråga om beslut, varigerwm nämruien i samband med avgörandeav saken utlåttt sig om ersättning enligt eller i annan fråga som gällerallmän rättshjälp och som rör part. beslut, varigerwm nämnden awiscu ansökan, avskrivtt mål, utlåttt sigom ersättning enligt 12 § tredje stycket eUer 13 § eUer / annat faU än somavses i första stycket utlåttt sig om ersättning enUgt 14 § eller i annan frågasom gäUer aUmän rättshjälp eUer utlättt sig i firåga som avses i 15 §, förestalan genom besvär. Mot annat av nämnden meddelat beslut som ej innebäravgörande av saken får talan föras endast i samband med sådan talan som avsesi första stycket första punkten. Ettslutligt beslut av nämnden får överklagas. Ettbeslut av nämnden får överklagas SärskiU, om beslutet innebär att nämndenprövat 1. en fråga om ersättning eifligt 12 § tredje stycketeUer 13 eUer 14 §, 2. en fråga som gäller allmän rättshjälp, eller 3. enfråga som avses i 15 §. Andra beslut av nämnden får överklagasendast i samband med överklagande av ett slutUgt beslut. 20 7a/an mot nämndensbeslut/5re5 hos . Målet prövas av hovrätten i dess sammansättning som vattenöverdomstol. Nämndensbeslut överklagas hos . Målet prövas av hovrätten i desssammansättning som vattenöverdomstol. 'Senaste lydelse 1987:759.Senaste lydelse 1986:1174. En vadeinlaga och enbesvärshandling skall ha kommit in till nänmden irwm från den dagdä klaganden flck del av beslutet. Beträffande nämndens handläggning vid överklagande och beträffande rättegången i hovrätten gäller, med de avvikelser som följer av , i tillämpUga delar vad som är föreskrivet i rättegångsbaUcen om tvistemål och om besvär Densom vill överklaga skaU göra detta skriftUgen. Skrivelsen skaU ges in tiUnämruien från den dag då klaganden fick del av beslutet. Iövrigt tillämpas vid överklagande av ett beslut gerwm viUcet saken avgörs, ominte anruit följer av , bestämmelsema i rättegångsbaUcen om överklagaruieav tingsrätts domar i tvistemål. Vid överklagaruie av anruit beslut tillämpasbestämmelserrui i om överklagande av tingsrätts beslut. Denna feg träder ikraft . meddefet ett beslut föreflcraftträdandet, gäfler äldre bestämmelser i fråga om rätten att överkfega ochom vad den som vill överkfega skafl iaktte. 'Senastelydelse 1986:1174. 2.12 Förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100) Prop. Härigenomföreskrivs att 15 kap. 7 § sekretessfegen (1980:100) skall ha följande lydelse. Beslutvarigenom myndighet har avsfegit enskflds begäran att få te del av handlingeUer lämnat ut allmän handling med fÖrbehäU, som inskränker sökandens rätt attyppa dess irmehåU eUer annars förfoga över den, fär överklagas av sökanden. Ominte annat följer av andra - Qärde styckena, överklagas beslutet hoskammarrätten eUer, såvitt gäUer kammarrätts beslut i där väckt ärende, hosRegeringsrätten. Har beslutet meddelats av organ som avses i 1 kap. 8 § andrastycket tflUämpas bestämmelsema i 23 - 25 §§ och 30 § förste meningenfÖrvalt-ningsfegen (1986:223) om överkfegande. Har beslut som avses i förste Har beslut som avses i förste stycket meddelats av tingsrätt och stycket meddelats av tingsrätt och rör det handhng i domstols rör det handling i domstols rättskipande eller rättsvårdande rättskipande efler rättsvårdande verksamhet, överklagas det hos verksamhet, överkfegas det hos hovrätten. Motsvarande beslut av hovrätten. Motsvarande beslut av hovrätt i där väckt eUer dit hovrätt i där väckt eUer dit över överklagat ärende överklagas hos klagat ärende överklagas hos Hög- Högste domstolen. Vid överklä- ste domstolen. Vid överklagande gande av tingsrätts eUer hovrätts av tingsrätts eUer hovrätts beslut beslut tfllämpas i övrigt bestäm- tiUämpas i övrigt bestämmelsema melsema i rättegångsbaUcen om i om överkla- besvär. gande av beslut. Försteoch andra styckena gäUer inte för beslut av , regeringen. Högstedomstolen efler Regeringsrätten. Attbeslut av stetsråd skaU överklagas hos regeringen föreskrivs i 2 kap. 15 §tryckfrihetsförordningen. Angåenderätt att överklaga beslut av myndighet som lyder under är särskfltföreskrivet. Denna lag träder ikraft . 'Lydelseenligt prop. 1993/94:133. 2.13Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenomföreskrivs att 43 § fegen (1982:80) om anställningsskydd skaU ha följandelydelse. 43 § Mäl om tillämpning av denna feg handfeggs enhgt fegen (1974:371) om rättegången i arbetstvister Mål som avses i 34 - 36 §§ skaU handläggas skyndsamt. Ett yrkande om beslutenhgt 34 § tredje stycket, 35 § andra stycket eller 36 § andra stycket får ejbifelfes utan att motparten har beretts tfllfälle att yttra sig. Om ettdröjsmål skuUe medföra risk för skada, får dock domstolen bifellayrkandet att gälla tiU dess annat förordnas. Beslut som en tingsrätt harmeddelat under rättegängen får överklagas särskilt gerwm besvär. Ett yrkande om beslutenhgt 34 § bedje stycket, 35 § andra stycket eller 36 § andra stycket får irUebifelfes utan att motparten har beretts tfllfälle att yttra sig. Om ettdröjsmål skufle medföra risk för skada, får dock domstolen bifellayrkandet att gälla tifl dess annat beslutas. Beslut som en tingsrätt harmeddelat under rättegången får överkfegas särskilt. Denna lag träder i kraftden . 2.14Förslag till lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenomföreskrivs i fråga om vattenfegen (1983:291) delsatt 13 kap. 66 § skafl upphävas, delsatt 13 kap. 65 samt 67 - 69 §§ skafl ha följande lydelse. domar beslut får, om inte annat är föreskrivet, överkfegas hos Vattenöverdomstolen. I StäUet för de tider som föreskrivs i 50 kap. 1 och 2 §§ rättegångsbaUcen gäUer för vad och för arulut-ningsvad tvä veckor 65 §' eUer domar eUer beslut fär, om inte armat är föreskrivet,överkfegas hos Vattenöverdomstolen. I StäUet för de tider som föreskrivs i 50kap. 1 CKh 2 §§ gäUer respektive beslut iöverklagade frågor som avses i 12 kap. 37 § förste stycket 1 och 3 samt Qärdestycket får mte överklagas. beslut i frågor som avses i 34 § får överklagas särskilt. Beslut i fråga som avses i 55 § andra stycket får överklagas endast i samband med överklagande av dom eUer slutUgt beslut i ansökningsmålet. Vattendomstolensbeslut i frågor som avses i 34 § överklagas särskilt gerwm besvär. Beslut ifråga som avses i 55 § andra stycket får överklagas endast i samband medöverklagande av dom eller slutUgt beslut i ansök-ningsmälet. ett ansökningsmål, vari kungörelse enligt 22 § har utfärdats, sökandenöverklagat dom eUer beslut, får Vattenöverdomstolen i ställetför att förordna om delgivning med motpartema beslute att ert exemplar avvade- eller besvärsinlagan med därvid fogade handlingar skaU översändas tiU deneUer de aktförvararc som har förordnats av samt utfärdakungörelse om överklagandet. ett ansökningsmål, vari kungörelse enhgt 22 § har utfärdats, sökandenöverklagat dom eUer beslut, får Vattenöverdomstolen i ställetför att förordna om delgivning med motpartema beslute att ett exem-pfer avöverklagandet skall översändas tiU den eUer de aktför-varare som harförordnats av samt utfärda kungörelse om överklagandet. 'Senastelydelse 1990:454. Kungörelsen skall införas i den eUer de ortstidningar som har bestämt för meddelanden i målet. Förste - tredje styckena gäller också i förrätmingsmål, vari kungörelse enligt 58 § har utfärdats, oavsett om sökanden eUer någon annan har kfegat. Då föreskriftema i denna paragraf har iakttegits, skall delgivning anses ha skett. I kungörelsen skall uppgesatt ett exemplar av handlingama i målet hälls tiUgängUgt hos aktförvararen eUeraktförvarama, att kaUelser ckU andra meddelanden i målet tiUpartema skaU, om de inte särskflt tiUstäfls någon part, införas i en viss eflervissa ortstidningar samt håflas tiflgäng-Uga hos aktförvararen eUer aktförvarama, att skriftUgt gerunäleeller skriftligförklaring skaU ha inkommit tiU Vattenöverdomstolen inom dentid, minst från det att kungörandet skedde, som Vatten- I kungörelsen skaU uppges att ett exemplar avhandlingarite i målet håUs tiUgängUgt hos aktförvararen eUer aktförvarama, att kaUelser (Kh andrameddelanden i målet tiU partema skaU, om de inte särskflt tiUstäUs någon part,införas i en viss eUer vissa ortstidningar samt hålfes tiUgängUga hosaktförvararen eUer aktförvarama, att en svarsskrivelse skaUha kommit in tiU Vattenöverdomstolen inom den tid, minst frän detatt kun- görandet skedde, som Vattenöverdomstolen bestämt. Ett mäl där en dom har överklagats får avgöras av Vattenöverdomstolen utan huvudförhandling, om en sådan förhandling skulle sakna betydelse för prövningen. Om partema på ömse sidor har begärt huvudförhandling, skaU den äga mm, om den inte uppenbar- Videmålfår avgöras av Vattenöverdomstolen utan huvudförhand-Ung, om den skulle saknabetydelse för prövningen. Om partema på ömse sidor har begärt huvudfÖrhandhng,skaU den äga mm, om den inte uppenbarUgen skulle vara utan betydelse. Ugenskulle vara utan betydelse. Vid huvudförhandling fårutredningen feggas fram genom försorg i den omfettningsom domstolen bestärruner OmVattenöverdomstolen i ett överklagat ansöknings- eUer förrättningsmål finneratt vite eUer annan påföljd fÖr utevaro bör föreläggas någon part, fårföreläggandet inte tiUkännages parten genom kungörelse som avses i 68 § utandet skafl delges parten. Denna feg ö-äder i kraftden . Har vattendomstol meddelat ett beslut fÖreflcraftträdandet, gäller äldre bestämmelser i fråga om rätten att överklaga ochom vad den som vifl överklaga skafl iaktte. 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenomföreskrivs att 38 och 39 §§ samt mbriken närmast fÖre 38 § fegen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter skafl ha följande lydelse. beslut enUgt denna feg får överkfegas gerwm besvär hos hovrätten av den skattskyldige cKh av den myndighet som har förordnats tifl granskningsmyndighet enhgt 41 §. Inskrivningsmyndighetensbeslut enUgt denna feg får överkfegas hos hovrätten av den skattskyldige CKh avden myndighet som har förordnats tfll granskningsmyndighet enhgt 41 §.Skrivelsen skaU ges in till inskrivningsmyndigheten. Vid överklagande tillämpasi övrigt bestämmelsema i rättegångsbaUcen om överklagande av tingsrättsbeslut, om irUe annat följer av . Beslut om föreläggande enligt 28 § fårinte överklagas. Besväröver inskrivningsmyndighetens beslut enUgt denna lag skall ges in tillinskrivningsmyndigheten och vara ställda till hovrätten. Ett beslut som innefettarprövning av en fråga om feststäUande eUer återvinning av skatt får överklagasinom tre är fÖr beslutet. Har en part överklagat beslutet och vflläven motparten överklaga det, skafl dennes besvär ha kommit in tifl hovrätteninom från det att delgivning som avses i 52 kap. 7 §rättegångsbalken har skett. Hovrätten skall pröva frågan om motpartensbesvärstalan har fållföljts på föreskrivet sätt och inom rätt tid. Omett beslut som avses i andra stycket har överkkigats på be- Ettbeslut som innefettar prövning av en fråga om festställande efler återvinningav skatt får överklagas fÖr beslutet. Har en partöverkfegat beslutet (Kh vifl även motparten överklaga, skafl dennes skrivelseha kommit m tifl hovrätten från det att delgivrung som avses i52 kap. 7 § har skett. Hovrätten skall pröva frågan ommotpartens överklagande har skett inom rätt tid. Vidöverklagande av ett beslut som avses i andra stycket skall hörigt sätt skaU hovrättenalUid hovrätten, om målet tas upp tiU Prop. höra klagandens motpartöver be- prövning, alltid höra motparten. Dennafeg öäder i kraft . 2.16Förslag till lag om ändrad lydelse av lagen (1984:649) om företagshypotek Härigenomföreskrivs att 4 kap. 24 § samt mbriken närmast fÖre 4 kap. 24 § fegen(1984:649) om företegshypotek skafl ha följande lydelse. 24 Beslut i inskrivningsärenden överkfegas //// hovrätten. Besvärsinlagan skall ges intfll inskrivningsmyndigheten. Besvärstidenär i fråga om slutUgt beslut från den inskrivningsdag till viUcenbeslutet är att hänföra. Besväröver beslut som har förts in i fÖretegsinteckningsregistret skall antecknasdär. När slutligt beslut med anledning av besvären har vunnit fega kraft skallanteckning göras om beslutets innehåll. Ett beslut iinskrivningsärende får överklagas hos hovrätten. Skrivelsen skaU ges in tiUinskrivningsmyndigheten. Klagotideni fråga om slutUgt beslut är från den inskrivningsdag tfll vilkenbeslutet är att hänföra. Vid överklagaruie tillämpas i övrigt bestämmelsema irättegångsbaUcen om överklagande av tingsrätts beslut. Ettöverklagande av ett beslut som har forts m i fÖretegsinteckningsregistret,skall antecknas där. När det slutUga beslutet med anledning av överklagandethar vunnit fega kraft, skall beslutets innehåll antecknas. Denna lag i kraftden . 2.17 Förslag till lag omändring i konkurslagen (1987:672) prop. Härigenom föreskrivsatt 16 kap. 9 § konkursfegen (1987:672) skafl ha följande lydelse. 16 kap. 9 8' Beslut om åläggande av reseförbud, om skyldighet för gäldenären att lämna ifrån sig sitt pass, om förbud att utfärda pass samt om någons häktende eller kvarhållande i häkte får överkfegas utan inskränkning till . Detsamma gäller klagan mot ett beslut på den gmnden att fÖrferandet onödigt uppehåUs genom beslutet. Ett sådant beslut avtingsrätten som avses i 5 § får överkfegas gerwm besvär i hovrätten. Överklagandetskall ske från den dag dä beslutet meddefedes. Är det fråga omett konkursbeslut efler ett beslut om ned-feggning av en konkurs på gmnd avfrivflhg uppgörelse, räknas dock tiden for överklagande från den dag dåkungörelsen om beslutet var införd i Post- och In- Ett sådant beslut av tingsrättensom avses i 5 § får överkfegas hos hovrätten. Överklagandet skafl ske inom treveckor frän den dag dä beslutet meddefedes. Är det fråga om ett konkursbeslutefler ett beslut om nedläggning av en konkurs på gmnd av frivflUg uppgörelse,räknas dock tiden fÖr överklagande från den dag då kungörelsen om beslutet varinförd i Post- och . Denna lag träder ikraft . 'Senastelydelse 1990:457. 2.18Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:000) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 19 § sjölagen (1994:000) skaU ha följande lydelse. 2 kap.' 19 § antecknas där När ett slutUgt beslut med anledning av ett överklagande har vunnit laga kraft, skafl beslutets irmehäll antecknas. Om ett registerärende enligt beslut av högre rätt skaU tes upp tfll ny handläggning av registermyndigheten, skall det ske utan dröjsmål efter det att beslutet kommit tifl myndigheten. Beslut i registerärendenfår överklagas hos hovrätten. Skrivelsen med överklagandet skaU ges in tfllregistermyndigheten. Ett slutiigt beslut skallöverklagas från den m-skrivningsdag dä beslutet fettedes. Ett överklagande av ett beslut Besluti registerärenden får överkfegas hos hovrätten. Skrivelsen skaU ges in tiUregistermyndigheten. Ett slutUgt beslut skallöverklagas från den inskrivningsdag då beslutet fetfedes.Vid överklagaruie tillämpas i övrigt bestämmelsema i rättegångsbaUcen omöverklagaruie av tingsrätts beslut. som finns infört i registret skall Denna feg träder ikraft den dag regeringen bestämmer 'Lydelseenligt prop. 1993/94:195. 7 1993/94. 3 Ärendet och dess beredning Prop. År1989 tillkalfedes en parlamentariskt sammansatt kommitté för att se överdomstolamas uppgifter, arbetssätt CKh organisation. Kommittén antog namnetDomstolsutredningen. Utredningens uppdrag begränsades genomtifläggsduktiv tifl att inte längre omfette domstolamas organisation. Idecember 1991 avgav utredningen betänkandet Domstolarna inför 2000-talet -Arbetsuppgifter och förferanderegler (SOU 1991:106). Försfegen i betänkandettar sikte pä arbetsfördelningen mellan domstolar (Kh förvalming och mellan deallmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Uttedningen tarockså upp frågor angående omprövning, överklagande och instansordningen samtvissa andra prcKessrättsUga frågor. Några delar av betänkandet har redan fegtstiU gmnd för fegstiftning. Det gäUer bl.a. frågor om prövningstiUstånd ihovrätt och instansordningen i utsökningsmål (prop. 1992/93:216, bet. 1992/93.JuU 34, rskr. 1992/93:373, SFS 1993:514-521). Ett förslag från utredningenangående domares rätt att vara ombud (se 12 kap. 3 § , RB) harredan föranlett fegstiftning genom SFS 1992:1511 (prop. 1992/93:64, bet.1992/93:JuU 13, rskr. NyUgen överlämnades tfll rflcsdagen propositionen1993/94:133 Instansordningen m.m. i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Idetfe ärende tar regeringen upp de övriga frågor om fÖrferandet i hcjvrätt (KhHögste domstolen som behandfets av . Dessutom tar regeringenupp några av utredningen behandlade frågor om användningen av telefax idomstolsverksamheten. Uttedningens fegförslag i dessa delar finns som bilaga 1.Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansema hartegits in i Ds 1993:5 (i bilaga 1). I Ds 1993:5 finns också en sammanställningöver remissvaren (särskflt avsnitten V:26.3 (Kh VIII:3). Domstolsverkethar i skrivelse tfll hemställt omändring i 49 kap. 12 a § RB. Ändringsförslaget innebär att prövningstiflståndinte skall krävas fÖr talan angående enskilt anspråk som handläggs tiUsammansmed ett brottmål när sådant tfllstånd inte krävs fÖr brottmålet. Med anledningav förslag har inom upprättets enpromemoria med förslag tiU ändring i 49 kap. 12 a § RB. Departementetslagförsfeg finns integet i biUiga 2. Förslaget har remissbehandfets. Yttrandenhar avgetts av , , . Hovrätten överSkåne och , Hovrätten fÖr , Hovrätten för Nedre ,Hovrätten för , , , , , ochHovrättsprocessutredningen (Ju 1993:04). En sammanställning av yttrandena finnstiUgängUg i fegstiftningsärendet (Dnr 93-3651). Idette ärende behandlas även frågan om antalet justitieråd i Högste domstolen. Den frågan har aktuahserats genom en skrivelse den 25 ok tober 1993 från Högste domstolen tiU regeringen (Dnr 93-4070). Även frågan om antalet regeringsråd i Regeringsrätten behandlas. Dessutom behandlas enfråga om advokatverksamhet. 1993/94:190 katsamfund har iskrivelse tiU hemstäUt om ändring i 8kap. 4 § RB. ÄndringsfÖrsfeget innebär att förbudet att driva advokatverksamheti aktiebofegsform upphävs. har vidare hemstäUt omfeststäUelse av en ändring i 38 § i samfiindets stedgar. Samfundets fegförsfegfinns i biUiga 3. Försfeget har remisslKhandfets. Yttranden har avgetts avRiksdagens ombudsmän, , ,, , och vid . Rflcsåkfegaren har bifogatyttrande från för specieUa mål. En sammanställning avyttran-deite finns tiUgängUg i fegstiftningsärendet (Dnr 92-357). Regeringenbeslutede att inhämte Lagrådets yttrande över defegförsfeg som finns i biUiga 5. Lagrådet har i huvudsak gcxltegit förslagen men också föresfegit vissajusteringar. Regeringen har på de fleste punkter följt Lagrådets förslag. Bl.a.har som Lagrådet föreslagit några ändringar inte gjorts i fegen (1976:600) omoffentUg anställning, eftersom den fegen nyUgen föreslagits bU upphävd (seprop. 1993/94:65). Dessutom har vissa redak-tioneUa ändringar gjorts ifegtexten. Vi återkommer tiU Lagrådets synpunkter i avsnittet 5 och iförfetttungskommentaren. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Deallmänna domstolama är tingsrätterna, hovrättema och Högste domstolen.Rättskipningen i allmän domstol regleras i förste hand av , somträdde 1948. Allmännabestämmelser om det allmänna domstolsväsendet finns i balkens förste avdelning(1-9 kap.). Särskil(fe regler för hovrättema och Högste domstolen finns i 2respektive 3 kap. RB. Hovrättema fungerar i allmänhet som överinstanser iförhäflande tifl tingsrätterna, medan Högste domstolen fungerar som överinstansi förhäflande tifl hovrättema. Såväl hovrättema som Högste domstolen utgör emeUertidöverordnade instanser även tfll andra organ, och i specielfe fåll skafl enrättegång inledas i en hovrätt efler Högste domstolen. Såvittgäller förfårandet skfljer mellan tvistemål CKh brottmål. Allmänna bestämmelser fÖr målen finns i balkens andra avdel ning (10-34 kap.). När det gäller dessa bestämmelser skall här endast sägas att avgöranden enligt antingen utgör domar eUer beslut (se 17 kap. 1 § och 30 kap. 1 §). Som dom betecknas ett avgö rande av själva saken. Ett beslut genom vilket en domstol på annat sätt no än genom dom skiljer saken från sig (t.ex. genom avvisning eller av- skrivning)utgör ett slutUgt beslut. Även vissa fristående avgöranden av Prop.1993/94:190 en högre domstol betecknas som slutUga beslut. I balkens tredje avdelning (35-41 kap.) finnsbestänunelser om bevisning. Särskflcfe förfåranderegler för tingsrätterna tesupp i Qärde avdehungen (42 - 48 kap.). Motsvarande bestämmelser för hovrättema(Kh Högste domstolen finns i balkens femte avdelning (49 - 53 kap.) respektivesjätte avdehung (54 - 57 kap.). De särskilda bestämmelsema om hovrätten är fördefede såatt 49 kap. behandlar frågor om själva överkfegandet hos hovrätt medan 50 och51 kap. avser förfarandet i hovrätt efter överkfegande av en dom i tvistemålrespektive brottmål. Ett överkfegande av en dom sker genom ettfuflföljdsmstittit som kalfes "vad". "Vad" är ett s.k.devolutivt rättsmedel, eftersom den nya prövningen sker i en högre instans.Beslut skaU i allmänhet överklagas genom rättsmedlet "besvär". Ivissa feU är dcKk rättsmedlet mot ett beslut av tingsrätt "vad".Besvärsförferandet regleras i 52 kap. I 53 kap. finns bestämmelser om sådanafåU som fes upp av hovrätt som förste domstol. De särskflda bestämmelsema om Högste domstolen ärfördefede sä att 54 kap. behandlar frågor om överkfegandet avhovrättsavgöranden. I 55 kap. fiims bestämmelser om fÖrferandet i Högstedomstolen efter överklagande av en hovrättsdom. Ett sådant överklagande skergenom rättsmedlet "revision". Mot ett beslut av hovrätt kan den somvifl överkfega i allmänhet ftiflfölja talan genom rättsmedlet"besvär". I sådant fåfl gäller 56 kap. I vissa fefl skafl dock etthovrättsbeslut överklagas genom "revision". Rättsmedlen "vad", "besvär" och"revision" utgör tre av de fem allmänna rättsmedlen enligträttegångsbalken. De övriga är "återvinning" och"åtempptegande", vflka inte i sig leder till någon prövning i högreinstans. De är afltså inte devolutiva. Vid sidan av de allmänna rättsmedlen finns det enligt rättegångsbalkennågra särskilda rättsmedel med vilka en part eller någon annan kan angripa ettavgörande som kan överklagas, dvs. ett lagakraftvunnet avgörande.De särskflda rättsmedlen är "resning" (58 kap.), "återställandeav försutten tid" (58 kap. 11 §) samt "besvär över dom-vUfe" (59kap. Tingsrättema har inte endast rättskipningsuppgifter Vidsidan av dessa uppgifter prövar nämUgen tingsrättema ärenden som avser s.k.fri-viUig rättsvärd. FÖrferandet i tingsrätt i sådana ärenden regleras av lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden (ärendelagen). Vid överklagande iett domstolsärende gäUer rättegångsbaUcens besvärs-kapitel. För de förvalttungsrättsUga målen finnsfÖrvalttungsdomstolar. De ut görs av länsrätter, kammarrätter och Regeringsrätten. I de domstolama gäller inte utan förvaltningsprocesslagen (FPL, 1971:291). För rättegången i förvalmingsdomstolama finns uigen upp delning av överklaganden som motsvarar "vad", "besvär" och"revi sion" enligt . I stället är "besvär" det endaaUmänna rättsmedlet. 1(X) 5 Ettenhetligt system för överklagande Regeringensförslag: Systemet fÖr överkfegande av tingsrätts-CKh hovrättsavgöranden görsenhetUgt. Detta sker genom att rättsmedelsbeteckningama "vad","besvär" och "revision" uttnönstras ur . Påsikt utmönstras även uttrycket "fiiflföljd av talan". I stäfletanvänds genomgående uttrycket "överklagande". sker det enspråkUg modemisering av nästan samtiiga bestämmelser i somsärskflt avser processen i hovrätt efler Högste domstolen. Domstolsutredningensförslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Nästan samtUgaremissinstanser tiUstyrker förslaget eller lämnar dette utan erinran. Skälenför regeringens förslag: