prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I linje med vad som angetts i den fördjupadeanslagsframställningen för perioden /94 - 1995/96 anger NV i den enklaframställningen behov av en fortsatt utbyggnad av riksgymnasieverksamheten omen efterfrågan i nivå med de senaste årens skall kunna tillgodoses bl.a. tillföljd av att alla utbildningar i gymnasieskolan blivit treåriga. Enligt NV:sanslagsframställning behövs ytterligare 20 utbildningsplatser (varav 17 ielevhem) . Detta medför ett ökat medelsbehov på 14 800 000kronor. Det totala antalet utbildningsplatser beräknas av NV för budgetåret1994/95 till 120 (varav 82 elevhemsplatser). NV beräknar kostnadema för boendei elevhem, övriga sociala omvårdnadskostnader samt habilitering i anslutningtill riksgymnasium för rörelsehindrade till sammanlagt 65 500 000 /95. 1993/94:10( Regeringensbedömning är att de resultat som nämnden redovisar i sin enklaanslagsframställning för de två verksamhetsområdena är tillfredsställande ochatt något skäl till att förändra de övergripande mål som lades fast förtreårsperioden /94 - 1995/96 i den fördjupade anslagsframställningen intefinns för tillfället. Vad beträffar vårdartjänsten bör NV fortsätta attutveckla olika stöd i och omkring studiesituationen och därvid sträva efteratt hitta helhetslösningar för den enskilde. Dessutom är det viktigt att NVfortsätter arbetet med att se över ratineraa för vårdartjänst för att uppnåbättre kostnadskontroll. Regeringen beräknar medelsbehovet för vårdartjänst åtstuderande vid folkhögskolor, universitet och andra högskolor för budgetåret1994/95 till totalt . Regeringen uppdrog i regleringsbrev för budgetåret1992/93 åt NV att bedöma och analysera om den sammanslagning avvårdartjänstanslaget och bidraget till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen som gjorts fr.o.m. den bidragit till ettrationellare utnyttjande av resursema inom området. NV skriver i en rapporttill regeringen att det är svårt att avläsa kostnadseffektema avsammanslagningen efter så , men att sammanslagningen förbättratföratsättningaraa att utveckla studiesituationen för rörelsehindrade. NVkonstaterar också att kostnaderaa för vårdartjänsten under /93inte ökat i samma utsträckning och att detta kan vara en direktvinst av sammanslagningen av bidrag. Det är viktigt att NV fullföljer analysenav eventuella rationaliseringsvinster till följd av sanunanslagningen avanslagen under /95. När det gäller verksamheten med omvårdnadsinsatseri anslutning fill gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever bör NVäven fortsättningsvis sträva efter att omvårdnads- och utbildningsinsatseraaskall samverka i syfte att ge eleven kunskaper, förbereda för ett vuxenliv ochmöjliggöra en vidareutveckling. Regeringen uppdrog åt NV att isamråd med i skolan, , utreda behovetav ytterligare utbildnings- och omvårdnadsplatser för svårt rörelsehindradeungdomar. NV har genom en rapport den 4 febraari 1993 redovisat uppdraget förregeringen. I rapporten beskrivs den faktiska och förväntade efterfrågan avriksgymnasieplatser. Vidare redovisas de ekonomiska, organisatoriska ochpraktiska föratsättningama för en utbyggd riksgynmasieverksamhet. Sedanrapporten avlämnades till regeringen har riksgynmasieverksamhet även påbörjatsi . Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att planeringsarbetetfortgår och att det utvecklas metoder för att bedöma det framtida behovet avriksgynmasieplatser. 1 avvaktan på fömyad överenskommelse mellan statenoch huvudmännen beräknar regeringen medelsbehovet för särskildaomvårdnadsinsatser i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade till för /95. 9Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 saknas brauppföljnings- och redovisningssystem för att kunna Prop. 1993/94:100 mätaeffektivitet, kvantitet och kvalitet i verksamheterna. Det är därför Bil.6 viktigt att arbetet med det uppdrag att utarbeta och förbättra uppföljningssystemför omvårdnadsverksamheten och för vårdartjänsten som givits NV iregleringsbrev för /94 vidareutvecklas under budgetåret1994/95. tillStatsbidrag till vårdartjänst m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Bidrag till viss verksamhet för personer medftinktionshinder 1992/93 Utgift 55 904 331 1993/94 Anslag 60 023 000 1994/95 Förslag 70 124 000 Bidragetär avsett för att öka organisationemas möjligheter att själva driva vissaverksamheter som är av stor betydelse för personer med funktionshinder. Från anslaget får bidragtill , depåverksamheten, till verksamheten med ledarhundar samttill viss övrig verksamhet. Föreningen erhåller bidrag tilltidningsutgivning för dövblinda och för sinteckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidrag till rikstolk-tjänst,palynologiska laboratoriet vid , vissarekreationsanläggningar som drivs av handikapporganisationema. Föreningen rekryteringsgrappensamt till Neurologiskt . 1.Kostnadema för depåverksaiiiheten beräknas av SRF till . Medelsbehovet för verksamheten med ledarhundaranges av SRF till . SRF:s åtaganden inne fattar bl. a. inköpoch tilldelning av ledarhundar. Dessutom har SRF ett ansvar för utbildning ochträning av blivande ledarhundsförare samt ett uppföljningsansvar. SRF räknarmed att det finns ett ackumulerat behov av ledarhundar eftersom det varit svårtatt få fram tillräckligt antal hundar under en följd av år. Behovet uppskattastill ca 70 hundar . Under anslagsposten utges bidrag till SRF för vissövrig verksamhet. Medlen avser ersättningstidningar för synskadade,individinriktad verksamhet för synskadade med ytterligare funktionshinder, stödför synskadades sysselsättning, stöd till punktskriftsprojektet sam.t lästjänst SRF har för /95 också ansökt om statsbidrag Prop.1993/94:100 till stöd för synskadades behov av ledsagning och information isamband Bil. 6 med rekreations- och fritidsverksamhet ().Kostnadema för verksamheten under anslagsposten beräknas av SRF till totalt22 . FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) , som utges av FSDB, täcks av statsbidraget. FSDB pekar på behovet av en fortsatt utgivning av tidningar för dövblinda och nyhetsförmedling för dövblinda genom databas. Medelsbehovet för /95 anges av FSDB till . SDRkonstaterar att bidraget till teckenspråksavdelningen har stor betydelse för dövas tvåspråkighet. Kostnadema för /95 beräknas till . Frånoch med /94 överlänmades det administrativa ansvaret för rikstolktjänsten från till en nybildad stiftelse - Stiftelsen rikstolktjänst. Stiftelsen består av . Stiftelsen förfogar över anslaget till rikstolktjänst och beslutar om hur rikstolktjänsten skall bedrivas. Stiftelsen beräknar kostnadema för rikstolktjänsten till för det kommande budgetåret. Palynologiskalaboratoriet vid mäter och rapporterar förekomsten av pollen i luften. Rapporteringen sker regelbundet till radio, text-TV, dagstidningar och allergiföreningar. Museet vill förbättra rapporteringen och servicen till allmänheten och beräknar de sammanlagda kostnadema för verksamheten till . 8.De handikappades riksförbund ansöker om för /95till sina rekreationsanläggningar Dellenborg, , . bam och ungdomaransöker om för Mättinge. äskarsammanlagt för sina anläggningar, varav för Almåsa 2 400 000kronor, Homstrand Dessutom redovisar Prop.1993/94:100 organisationemaomfattande om- och nybyggnadsbehov vid anlägg- Bil. En utredning om rekreationsanläggningama harnyligen gjorts av . Föreningenrekryteringsgruppen (RG) 9.RG bedriver tränings- och rehabiliteringsverksamhet med särskild inriktning påny skadade. Under /95 kommer föreningen att satsa på fler introduktionslägerför att kunna erbjuda nyskadade möjlighet att delta eftersjukhusrehabiliteringen. Ett särskilt introduktionsläger kommer också attanordnas för funktionshindrade kvinnor. Medelsbehovet för kommande budgetåranges till . 10.NHR driver en permanent hjälpmedelsutställning vid NHR-Center i har stor betydelse för personer med funktionshinder som där kanfå orientering och information om hjälpmedel. För /95 hemställsom ett bidrag på . SRF hantverk för depåverksamheten SRF för viss övrig verksamhet + 8 222 000 60 323 000 ' -HO 101 000 varav i engångsanvisning tillrikstolktjänsten Depåverksamhetenbedrivs av SRF i bolagsform. Staten ger årliga bidrag till löner ochomkostnader. Med syfte att stärka depåverksamhetens ekonomi har staten förinnevarande budgetår tillfört verksamheten SRFhar också gjort vissa strakturella föränd- Prop. 1993/94:100 ringar iverksamheten för att förbättra den ekonomiska situationen. 6 denbakgranden gör regeringen bedömningen att verksamheten nu skall kunna bedrivasinom de givna ekonomiska ramama. Med hänsyn till detta bör depåverksamhetenanvisas ett sammanlagt belopp om 9 290 (K). Den ledarhundsverksamhet som SRF bedriver är avstor betydelse för många synskadade. har verksamheten visatöverskott bl.a. därför att det varit svårt att få fram ledarhundar. SRF menaremellertid att tillgången på ledarhundar kan förbättras genom bl.a. import avhundar och begär därför ett väsentligt utökat statsbidrag. Med hänsyn till denosäkerhet som råder i fråga om tillgången på ledarhundar är regeringen dockinte beredd att nu föreslå ytterligare reformmedel. Regeringen förordar att anvisas för ändamålet. SRF erhåller under denna anslagspost ävenstatsbidrag till viss övrig verksamhet som till sin utfornming utgör väsentligakomplement till samhällets insatser på området. Regeringen föreslår fortsattstöd till denna verksamhet. Av statsfinansiella skäl är regeringen dock inteberedd att föreslå stafligt stöd till de nya verksamheter som SRF begär medelför. Sammanlagt bör anvisas för detta ändamål. FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) för dövblinda genom utgivning av tidningen ochelektronisk nyhetsinformation via Tele-nuet. Denna verksamhet är av avgörandebetydelse för dövblindas möjligheter att ta del av nyheter och annaninformation. Dövblinda är svårt eftersatta i informationssammanhang. Regeringenanser det därför angeläget att det sker en fortsatt kvantitativ och kvalitativutveckling av nyhetsförmedlingen och beräknar för detta /95. SDRbedriver vid sin teckenspråksavdelning olika verksamheter för att utvecklateckenspråket. Regeringen har i olika sammanhang och senast i propositionen1992/93:159 Stöd och service till vissa funktionshindrade pekat på betydelsenav att döva får tillgång till ett väl fungerande teckenspråk för sinkommunikation och delaktighet i samhället. Regeringen föreslår ett fortsattstöd till SDR:s teckenspr.iksavdelning. För kommande budgetår börteckenspråksavdelningen anvisas . Medlentill rikstolktjänst fördelas av Stiftelsen rikstolktjänst och avser bidrag tilltolktjänst som förtroendevalda i handikapporganisationerna behöver för attkunna utföra uppdrag på olika platser i landet. Stiftelsen bildades ochbestår av . Föreningen ochHörselskadades riksförbund. Stiftelsen pekar i sin anslagsframställning bl.a.på handikapporganisationernas ökade engage- mang i Europasamarbetetvilket kommer att medföra ökade tolkkost- Prop. 1993/94:100 nåder.Stiftelsen begär för /95 för denna Bil. För /94 anvisade regeringensärskilda reformmedel samt som grandbidrag till stiftelsen.Enligt regeringens bedömning bör verksamheten kunna stabiliseras med dettatillskott. Dessutom har rikstolktjänsten uppvisat ett överskott de senastebudgetåren. Med hänsyn till dessa omständigheter föreslår regeringen attStiftelsen rikstolktjänst anvisas för /95. Regeringenberäknar ett anslag på till riksmuseetspalynologiska laboratorium för det kommande budgetåret. Ettutökat statsbidrag till handikapporganisationernas rekreationsanläggningar Sedanlänge driver vissa handikapporganisationer egna rekreationsanläggningar avrikskaraktär. Syftet med anläggningarna är att erbjuda personer med omfattandefunktionshinder möjligheter till semester och rekreation i en tillgänglig miljöoch med särskild personal och service. Organisationema har här tagit ettbetydande ansvar för sina medlemmar. Det är också bakgmnden till att statenunder stött anläggningarna via statsbidrag. Statsbidrag utgår under dennaanslagspost till sex anläggningar. Det är Mättinge, som drivs av Riksförbundetför rörelsehindrade bam och ungdomar, Dellenborg, , , som drivs av samt StiftelsenAlmåsa, som drivs av . För /94 uppgårstatsbidraget till sanunanlagt . behandlade frågan omfunktionshindrade personers möjligheter till fritid och rekreation i sittslutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU 1992:52). Utredningen konstateradeatt personer med funktionshinder och deras anhöriga oftast är utestängda frånvanliga hotell och rekreationsanläggningar eftersom dessa inte är tillgängliga.Handikapporganisationemas rekreationsanläggningar utgör därför den endamöjligheten till semestervistelse, rekreation och avkoppling. Utredningen ansågatt de befinfliga anläggningaraa måste få finnas också i fortsättningen ochföreslog ett utökat statligt stöd till anläggningar för rekreation ochsemester. Frågan om statligt stöd tillhandikapporganisationemas rekreationsanläggningar har också tagits upp i andrasammanhang bl.a. i motioner till och vid olika uppvaktningar hosregeringen. Mot denna bakgrand uppdrog regeringen under våren1993 åt att göra en utredning om handikapporganisationemasrekreationsanläggningar. I uppdraget ingick bl.a. att göra en bedömning avbehovet av sådana anläggningar. Däratöver skulle rådet göra en bedömningoch en analys av den nuvarande ekonomiska situationen för Prop.1993/94:100 de nu statsbidragsberättigade anläggningarna och av de framtida Bil. 6 ekonomiska föratsättningama. Statens handikapprådhar i en rapport, som överlämnades till den 1 november1993, redovisat sina bedömningar och förslag. föreslår att ett utökatstatligt stöd införs för driften av anläggningaraa och att behovet avnyinvesteringar tiUgodoses. Rådet uppskattar stödbehovet för driften till 6,5 -och investeringsbehovet till sammanlagt ca 40miljoner kronor. Rådet påpekar att omfattande rationaliseringar ochpersonalinskränkningar skett på anläggningaraa vilket betydligt förbättrat deekonomiska resultaten. Rådet bedömer emellertid att huvudmännen inte kan gålängre i saneringsarbetet utan att verksamheten äventyras. En ny anläggning -i , som drivs av - föreslås få statsbidrag som rekreationsanläggning. Personer med funktionshinder har självklart sammabehov av rekreation, avkoppling och återhämtning som alla andra. I vissa fallkan behovet till och med vara större eftersom livssituationen i övrigt när detgäller hälsa, välbefinnande och livskvalitet ofta är svårare för funktionshindradeän för personer utan funktionshinder. Det gäller i hög grad kvinnor medfunktionshinder. Möjligheten till en god fritid och rekreation är beroende avbl.a. tillgängliga anläggningar och miljöer. De flesta hotell och anläggningarkan inte erbjuda den tillgänglighet och den personliga service som den enskildebehöver. För många personer med omfattande funktionshinder och deras familjerär därför handikapporganisationemas rekreationsanläggningar deras endaegentliga möjlighet att få mijöombyte. Det gäller i synnerhet personer medomfattande funktionshinder. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget attsärskilt anpassade fritids- och rekreationsanläggningar med hela landet somupptagningsområde finns som komplement till annat utbud pä marknaden. Somframgått har rekreationsanläggningarna dock betydande ekonomiska bekymmer trotsatt omfattande rationaliseringar och personalinskränkningar gjorts för attklara driften. En anledning till detta menar rådet är de stora merkostnader somuppkommer i en verksamhet med höga krav på tillgänglighet och service.Kostnaderaa för investeringar, personal och drift blir betydligt högre än föranläggningar där målgrappen inte domineras av personer med funktionshinder. 1 syfte att säkerställa möjligheten för barn,ungdomar och vuxna med omfattande funktionshinder och deras anhöriga att fåtillgång till särskilt anpassade rekreations- och fritidsanläggningar föreslårregeringen att det nuvarande statsbidraget till liandikapporganiLalionernasrekreationsanläggningar utökas och utvecklas. Bidraget bör som kunna utgåtill driften av anläggningarna men också till underhåll cch investeringar. satsas omfattande resurser påberedsk.-ipsarbsten och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder lör attnedbringa den höga arbetslösheten. Dessa åtgärder använJs bl.a. för insatserinom byggsektorn. När det gäller övriga investeringar vidrekreationsanläggningama bör handikapporganisationema därför pröva möjlighetema att via Prop.1993/94:100 länsarbetsnämnderaa få del av arbetsmarknadspolitiska åtgärdsmedel. Regeringen anser att statsbidraget bör kunna utgåtill rekreationsanläggningar som är inriktade på fritidsaktiviteter ochsemesterverksamhet, som drivs av de centrala handikapporganisationema. Miljönoch verksamheten vid anläggningaraa skall vara tillgänglig för personer med omfattandefunktionshinder och särskild personal för service, ledsagning ochfritidsverksamhet etc. skall finnas. Personer med funktionshinder och derasanhöriga samt ledsagare skall ha företräde till anläggningaraa. Regeringen villi sammanhanget framhålla vikten av att handikapporganisationema även framdelesvidtar effektiviseringsåtgärder vid anläggningaraa för att reducera behovet avstatligt stöd. Det bör ankomma på attadm.inistrera bidraget. bör lämna förslag tillregeringen om hur statsbidraget skall fördelas, medan regeringen bör besluta ifrågan. Regeringen avser att lägga fast de närmare riktlinjeraa förstatsbidraget i en förordning. För /95 bör 15 miljoner kronoranvisas till statsbidrag till handikapporganisationemasrekreationsanläggningar. Föreningenrekryteringsgruppen (RG) Föreningenrekryteringsgrappen, RG, kan genom sina tränings- och rehabiliteringslägererbjuda nyskadade ökade möjligheter till ett aktivt och självständigt liv.Regeringen föreslår fortsatt stöd till denna verksamhet. Sammanlagt bör anvisas till RG. NHRbedriver en permanent hjälpmedelsuiställning i . Utställningen ärmycket uppskattad och välbesökt. Regeringen anser att NHR-Center bör stödjasockså i fortsättningen och föreslår aU 1 130 (XX) kronoranvisas för ändamålet /95. tillBidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . 1992/93 Utgift 129 248 000 1993/94 Anslag 129 248 000 1994/95 Förslag 129 248 000 Handikapporganisationeraa får bidrag tiU sinverksamhet från anslaget. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppen mellan organisa- tionema efter förslag avStatens handikappråd. Följande 37 organisationer Prop. 1993/94:100 har fått bidrag under innevarande budgetår: Bil.6 Förbundet blödarsjuka i , ochskrivsvårigheter. Föreningen , Hjämkraft - skall-skadade,Hjärt- och lungsjukas riksförbund. , ILCO - . , hörselskadade och språkstörda . för rörelsehindrade bam och ungdomar. , ungdomar och vuxna. av intresseföreningarför schizofreni. , STROKE - . , Svenska diabetesförbundet.Svenska epilepsiförbundet. , , , Synskadades riksförbundoch . Handikapporganisationemasverksamhet har haft avgörande betydelse för dagens handikappolitik. De förstahandikapporganisationeraa, som bildades , hade tilluppgift att ge hjälp och stöd till sina medlemmar. Verksamheten var bl.a.inriktad på att underlätta för medlemmama att få sysselsättning och attgarantera en någorlunda dräglig försörjning vid sjukdom och arbetslöshet.Organisationema bedriver central, regional och lokal intressepolitiskverksamhet, anlitas som remissinstanser och är företrädda i olika utredningar.Organisationema har också en stor informations- och upplysningsverksamhet omvad det innebär att leva med ett funktionshinder. Organisationema har ökat sittengagemang och sin medverkan i det internationella handikapparbetet. Somexempel kan nämnas arbetet inom FN med interaationella regler med inriktning påfull delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder, där Sverigespelar en stor roll. På motsvarande sätt medverkar handikapprörelsen iEuropasamarbetet. Handikappförbundens samarbetsorgan har i en särskildskrivelse till regeringen begärt medel till handikapprörelsensEG-bevakning i . Det finns behov av att utveckla långsiktigaprinciper för fördelningen av statsbidraget till handikapporganisationerna.Inom pågår ett sådant arbete. En första rapport länmadestill regeringen . Statsbidraget till organisationeraa höjdes kraftigt för budgetåret Prop.1993/94:100 1992/93. Av statsfinansiella skäl skedde ingen höjning förinnevarande Bil. Med hänsyn till det fortsatta besvärligaekonomiska läget är regeringen inte nu beredd att föreslå någon höjning avstatsbidraget för /95. Regeringen föreslår oförändratstatsbidrag med för /95. tillBidrag till handikapporganisationer för /95 anvisar ett anslagpå . 1992/93 Utgift 2 446 000 1993/94 Anslag 2 446 000 1994/95 Förslag 2 446 000 Under anslaget utges statsbidrag tillpensionärsorganisationerna. Under innevarande budgetår utges statsbidrag tillPensionärernas riksorganisation, och Riksförbundetpensionärsgemenskap. Pensionärsorganisationemagör en betydelsefull insats och har en viktig roll att följa utvecklingen avsamhällets insatser för service och vård. Både när det gäller den fortsattauppföljningen av Ädel-reformen men också i fråga om utveckling avfrivilliginsatser, kan pensionärsorganisationema bidra med värdefullakunskaper. Statsbidraget till pensionärsorganisationemautbetalas av . Regeringen avser att läggafast riktlinjer för fördelning av bidraget i en förordning. 1 samband med dettabör ansvaret att fördela statsbidraget läggas på . För nästabudgetår bör statsbidraget tUl pensionärsorganisationema uppgå till 2 446 000kronor. tillBidrag till pensionärsorganisationerna för /95 anvisar ettanslag på . 1992/93 Utgift 77 186 611 1993/94 Anslag 67 700 000 1994/95 Förslag 72 700 000 Frånanslaget ersätts landstingen för inköp av texttelefoner till döva, svårt Prop.1993/94:100 hörselskadade, dövblinda och talskadade samt för anhörigtelefoner.BU. 6 Ersättningen utbetalas av kvartalsvis i efterskott.Verksamheten regleras i förordningen (1992:621) om bidrag till texttelefoner.Från anslaget ersätts även för förmedlingstjänst för samtal mellantexttelefoner och vanliga telefoner. Ersättningen till utbetalasbudgetårsvis i efterskott och innefattar ränta på nedlagt kapital. Socialstyrelsenuppskattar att 600 texttelefoner och 1 000 anhörigtelefoner kommer attordineras under /95. Styrelsen räknar därvid med ett tiotalordinationer av texttelefoner för dövblinda /95. Inomförmedlingsverksamheten beräki;as en oförändrad samtalsvolym jämfört med1993/94. I regleringsbrev för /94 har fått iuppdrag att utreda och föreslå former för en prestationsanpassad ersättning förförmedling av texttelefonsamtal med syfte att öka kostnadskontrollen överförmedlingsverksamheten. Dessa insatser bör fortsätta under /95och konkreta förhandlingar med bör upptas för att bestämma denframtida utfornmingen av ersättningen för förmedlingsverksamheten. Detsammanlagda medelsbehovet uppgår enligt till 72 700 000 kronorför /95. Den1 genomfördes en reform inom texttelefonverksamheten som innebär attstatsbidrag till texttelefon under vissa förhållanden kan lämnas till anhörigatill döva m.fl. Statsbidraget till texttelefon till anliörig uppgår till högst6 . Avsikten med derma reform är att ge möjlighet till direktkontaktmellan den texttelefonberättigade och hans eller hennes anhöriga utan attförmedlingscentralen anlitas, men också att minska belastningen påförmedlingstjänsten. Införandet av bidraget till anhörigtelefoner har inneburitatt de tidigare kraftiga årliga ökningarna i förmedlingsverksamhetensomfattning nu stagnerat. Omfattningen av förmedlingsverksamheten förväntas blioförändrad under /95 jämfört med /94. , , har efter granskning avSocialstyrelsens beräkningar föreslagit att ersättningen för texttelefoner upp med . I likhet med RRV beräknar regeringen medelsbehovetför /95 till . tillErsättning för texttelefoner för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . Bilstöd till handikappade Prop. 1992/93 Utgift 184 245 368 ''- 1993/94 Anslag 206 000 000 1994/95 Förslag 191 000 000