prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1992total inkomst 938 miljoner US acnTäiT varav i basbudgetstöd. Utgifterna uppgick till . Viktigastegivare och , därefterItalien, övriga| , och . 735miljoner kronor budgetåret1992/93. Katastrof/utveckling var av programmen katastrofinsatser(1988 ). 1993 beräknasandelen öka till . 41 platser, geografisk fördelning. 3900,varav 2199 fasta tjänster och 1701 projektanställda. Fyramed specialuppgifter, sex regionalkontor och 92 landkontor (1992).Nationalkommittéer finns etablerade i 30 länder. Kommittéer är under bildande i flera (nya) länder. ExekutivdirektörJames , (1980-), i genereUautvecklingsfrågor som strukturanpassning, utbUdning, familjeplaneringsåtgärder,vattenförsörjning, kvinnors situation och aids-epidemins sociala ochekonomiska effekter på barn. En viktig uppgift för organisationen är att finnanya vägar för att tUlgängliga resurser skaU komma nödlidande bam i hela världentUl godo. Ett arbetssätt är att föra fram enkla och bilUga metoder för attradikalt minska dödligheten i diarréer och barnsjukdomar som mässling. En annanmetod är att komplettera de långsiktiga insatserna med målrelateradekampanjer. Ett exempel på detta är kampanjen för barnvänliga sjukhus som bl.a.skall stimulera till bättre am-ningsvanor. Insatserför barn i särskUt svåra omständigheter - bam i väpnade konflikter, barn somutsätts för övergrepp och gatubarn är en växande verksamhet. UNICEFis ansvar ikatastrofsammanhang har ökat avsevärt och ställer nu alltstörre krav på fondens resurser, struktur och personal. Inom ramen för FN:skatastrofsamordning bidrar tiUsammans med andra organisationer ofta medhälsovård och vattenförsörjning. I andra situationer exempelvis i kandet bli aktuellt med distribution av närLngstillskott. I sin verksamhetsamarbetar med enskilda organisationer, andra FN-organ inklusiveVärldsbanken och fackorgan som WHO och . fick en alltintensivare roU i FN:s katastrofarbete. För orgamsationen innebar det att merkraft lades på att utveckla en strategi för hantering av de nya kraven. Fråganom balans mellan mer långsiktiga utvecklingsfrågor och rena nödhjälpsinsatseraktuaUserades av både i- och u-landsgruppen. De "nya" nationerna,främst i forna och , poängterade sitt behov av stödfrån fonden. Den större utvärderingen som gjorts av presenterades ibörjan Utvärderingenbelyste en rad strategiska val som måste ta för att möta dekrav som ställs (t.ex. i katastrof sammanhang). Några nyckeUak-torer ärklargörande av fondens mandat, arbetsmetodik, dvs. vad viUe man uppnå?Rapporten visade att ofta prioriterade kvantitativa mål förekvalitativa. Utvärderingen blev inte officieUt en styrelsefråga, då ett antalländer motsatte sig att den sattes upp som en dagordningspunkt. Ett antalstörre givare och sekretariatet tog dock upp utvärderingens resultat där detansågs ändamålsenUgt. Sverigedrev under styrelsemötet aktivt frågan om en bredare syn påfamiljeplane-ringsinsatsei' dvs. man förordade ett helhetsperspektiv, medtonvikt på sexueU och reproduktiv hälsa, nationeU politik på området ochungdomars roll. Frågan gick framåt, om än katolska kyrkan och några dennärstående länder motsatte sig t.ex. att skulle stödjasexualundervisning för ungdomar i bl.a och att preventivmedel skulledistribueras i samband med distribution av läkemedel. Flera länder, inklusiveSverige, drev att skuUe se kvinnan som den resurs hon är och inte endastsom ett medel att nå barnen. hade minskat sina insatserpå primärutbUdningsområ-det. tiUsammans med föreslog därför attutbildningsprogrammen skuUe ses över och att detta skulle redovisas 1995. såg fortfarande en ökning av sina intäkter, menatt basbudgetstödet minskade och de "bundna bidragen ökade. Vidett extra styrelsemöte kunde efter flera årsdiskussioner besluta, att huvudkontoret skaU förbli på . varSverige den största enskUda givaren tUl med ett bi- drag på , tätt följt av med 152,6 miljoner. Tredje största givare var Italienmed . Underåret har haft bilaterala konsultationer med . Syftet har varitatt få tillfäUe att diskutera övergripande frågor som funnit särskUtangelägna då nuvarande styrelseform inte medger möjligheter till merkonstruktiva diskussioner mellan sekretariatet och medlemmarna. dessa möten tagit upp frågor som reformer på FN:s ekonomiska och socialaområde, som kanal för multibistånd via SIDA, den gjorda utvärderingen avUNICEFis verksamhet, som katastroforganisation, barn i särskiltutsatta omständigheter som gatubarn och barn i krig, kvinnofrågor, samt personalfrågor. Från svensk sida kommer samtalenatt följas upp . Föralltför många barn övergår leken i en kamp för livet.UNICEF söder utsatta barn världen runt. Sverigehar varit största enskilda givare till FN:s KVINNOFOND (UNIFEM) bildades1976, men fick sin nuvarande form som en självständig enhet i samarbete medUNDP 1985. UNIFEM har två huvudmål för sin verksamhet. Den ena är atttjänstgöra som en katalysator för att både kvinnan och mannens intressentillvaratas i utvecklingssarbetet. Det andra är att stödja innovativa och experimentellaaktiviteter för kvinnor i linje med nationeUa och regionala prioriteringar.Tanken är att kvinnor skaU inkluderas på alla nivåer så att hennes möjligheteroch rättigheter främjas i samhället och dess utveckling. UNIFEMis huvudsakligalångsiktiga upp-gUt består i att ge kvinnor tUlgång tUl utbUdning, krediter,marknader, information och teknologi. Det innebär att kvinnofonden stödjerprogram inom områden som miljö, fattigdom, befolkningsfrågor, livsmedelsförsörjning,energi, urbanisering, skulder och anpassningsåtgärder. Ett exempel på projektär stöd tUl ett småföreta-garinitiativ för kvinnor som bor i slumområden ellerpå landsbygden i . Fonden har en betydelsefull roU för att kvinnansmedverkan och ställning uppmärksammas i programplaneringen i andramultilaterala program. Med förbättrad effektivitet och teknikkunde denna ökning ske utan motsvarande personalökning. Frågan om UNIFEM skallutveckla sin katalytiska Fakta om UNIFEM: Att utveckla metoder och att verka som katalysator för att kvinnans roll och situationbeaktas och integreras i utvecklingssamarbetet. 1992 total inkomst . Viktigaste givare , , och . kommer på åttondeplats. bidrag /93 samt 2,5 miljonerkronor för uppföljning av UNCED-processen.Katastrof/utveckling Verksamhet riktad till flyktingkvinnor ökade. Ingen egen styrelse. Sorterar formellt som separat enhet isamarbete med UNDP, men har en s.k. konsultativ kommitté som består av fem platser. 37 anställda, varav10 projektanställda (i fält). Är dock representerade på 13 av UNDP:s kontor, i 14 länder finns nationella UNIFEM-kommittéer etablerade. I sju länder är kommittéer under bildande. Direktör , (1989-). roUeller den mer operativa har kommit upp tiU diskussion. Utvecklingen av UNIFEM:soperativa verksamhet tyder på att fonden gäma ser att den utvecklas, medan denbegränsade budgeten talar för en koncentration av den katalytiska roUen. Fondenhar uttryckt infresse för att öka samarbetet med . Under årettogs beslut om sammanslagningen meUan UNIFEM och UNiSTRAW (Intema- tional Research andTraining vancement of Women). Den kommandesammanslagningen har akualiserat frågan om UNIFEM:s roU i och f.d.Sovjetunionen. INSTRAW har ett globalt mandat, medan UNIFEM:s verksamhetriktar sig tUl . Andelen bidrag från medlemsstaterna av den totala budgetentycks minska, som UNIFEM i ökande grad söker pengar från andrakällor, t.ex. privata företag. företräds i denkonsultativa kommittén, som fungerar som arbetsutskott, av somrepresenterar västländerna. Denna sammanfräder ett par, fre gånger . Motbakgrund av det exfra svenska stödet tiU uppföljning av UNCED har miljöfrågomadiskuterats med fonden. Inför kviimokonferensen i har Sverigepoängterat vikten av att UNIFEM tar en aktiv roU i förberedelsearbetet, framföraUt när det gäUer strategifrågor. stöder via SIDA och UNIFEM gemensamtett regionalt samarbete i som syftar tiU att ta fram könssegregeradstatistik. de så att befolkningenaktivt deltar i genomförandet. TUl stor del är verksamheten inriktad på attstödja kvinnors utveckling. Fondenkan ta hand om projekt som andra givare tycker är för små. Den har ett tak påfem miljoner US doUar för enskilda projekt. Fonden finansierar för närvarandeomkruig 272 projekt i 54 länder tiU ett värde av . Underfondens första 20 verksamhetsår har de viktigaste områdena varit jordbruk,vatten och fransporter. Man har också ägnat sig åt småindusfrier, hälso- ochsjukvård, energi, bostäder och utbUdning. Fondenär underställd och arbetar i huvudsak genom UNDP:s fältorganisation.Fondens chef är underställd UNDP:s administratör. är en av destörsta bidragsgivarna tUl kapitalutvecklingsfondens verksamhet. Fondenfungerar som ett viktigt komplement tiU UNDP:s tekniska bistånd och tUl destörre projekt som utvecklingsbankerna stöder. FN:skapitalutvecklingsfond kom tUl 1966 med uppgift att ge gåvobistånd eller lån påförmånUga viUkor tiU småskaliga investeringsprojekt i u-ländema. Kapitalutvecklingsfondensverksamhet är nästan helt inriktad på att ge stöd eUer lån tUl de minstutvecklade ländema. Verksamheten är inriktad på att nå de fattigastemänniskorna. Att gegåvobistånd eller lån på förmånliga villkor till småskaliga investeringsprojekt i deminst utvecklade länderna. Viktigaste givare , och . Avbidraget till UNDP skall gå till UNCDF;s verksamhet. UNDP:sstyrelse är styrelse för UNCDF. Antal anställda 95. WFP är FN;slivsmedelsbiståndsorganisation. Orgamsationen ansvarar för livsmedelsbiståndetinom FN:s katastrofverksamhet, Uvsmedelsbistånd till flyktingar under FN:sflyktingkommissaries mandat samt ger Uvsmedelsbistånd som en delkomponent iutvecklingsprojekt. WFP bedriver delsutvecklingsbistånd, dels katastrof- och flyktingbistånd. kanaUseras av världens totala livsmedelsbistånd genom WFP. Den ständigt ökandeverksamhetsvolymen har gjort WFP tUl det största av aUa FN-organ. WFP är ihögsta grad en operativ organisation och det FN-organ som tiUsammans med UNHCRbrukar framhävas som det mest effektiva och operativa i bl.a. katastrofsituationer. Katastrofbiståndet är WFP:s dominerandeverksamhet, och har mer än fördubblats . WFPsamarbetar mycket nära med det nyinrättade (DHA) som koordinerar FN:s katastrofbistånd. WFP lämnar utvecklingsbistånd i form av Uvsmedel,där matransoner delas ut tiU anställda vid anläggningsarbeten, s.k.Food-for-Work-projekt. WFP ger också hjälp tiU ur näringssynpunkt särskilt behövandegrupper, t.ex. kvinnor, spädbarn och skolbarn. I vissa fall säljs livsmedlen påden lokala marknaden för att med inkomstema finansiera kommimala projekt. Projektav mer socio-ekonomisk natur Fakta om WFP: Att bekämpa hunger och främja ekonomisk och social utveckling för fattiga människor i fattiga länder. (varav 1,3 miljarder tillflykting- och katastrofoperationer). Viktigaste givare , och EG. bidrag 282miljoner kronor till den reguljära budgeten, från katastrofanslaget, totalt 461miljoner kronor. Består av42 medlemmar som träffas . Av dessa har 1880 kontrakt eller meroch 1838 har korttidskontrakt i katastrofoperationer. Antal fältkontor 85. inkluderarstöd till jordbruksutveckling, förbättring av infrastruktur på landsbygd,stöd tiU nationeU livsmedelspolitik och hållning av matlager. WFP utnyttjasockså i s.k. triangelaffärer. WFP bidrar i dessa faU med livsmedel till ettu-land i utbyte mot överskottsproduktion av en annan vara, som sedan ges sombistånd tiU ett tredje land. Verksamheten är inriktad på de allra fattigasteu-länderna, som mottar av WFP:s utvecklingshjälp. WFP har en stor ochmycket effektiv organisation för transporter och logistik. stora givareväljer att använda sig av WFP också för sitt bUaterala Uvsmedelsbistånd. Här harFN:s världslivsmedelsprogram levererat majs till återvändande flyktingar frånMogambique. Foto: C. , UNHCR ■■''ii fick uppskattningsvis42 miljoner människor del av WFP:s matbistånd som uppgick tiU 5,2 mUjoner tonmotsvarande nästan , vilket är ett rekordår. 1992präglades av det stora antalet katasfrofer. kanaliserades av det totala livsmedelsbistånd i katastrofsituationer genom WFP. Mer än 27mUjoner människor, inklusive ca 14 miljoner flyktingar och intemflyktingarfick del av detta bistånd. Ettsamarbetsavtal mellan WFP och FN:s flyktingkommissarie () trädde i kraftden och innebär att WFP successivt tar över livsmedelsförsörjningentill flyktingar. Detta ansvar har tidigare vilat på UNHCR. WFP har ansvarför att från givama söka de nödvändiga resursema och för att levereralivsmedelsbiståndet ända fram tiU flyktingamas vistelseort. Utvecklingsverksamhetenhar fortsatt att minska i omfattning. stödde WFP 258 pågåendeutveckUngsprojekt som bidrog med matförsörjning tiU ca 15 mUjoner människor.Denna siffra är den lägsta . Denstora ökningen och förändringen av verksamheten har inneburit stora på- Organisationsstrukturen har inte förändrats och byggts ut i sammautsträckning som den operationella verksamheten och WFP står därför i daginför stora strukturella problem. Det är mycket viktigt attUvsmedelsbistånd ges utifrån kunskap och kompetens eftersom det finns en riskatt detta bistånd kan få negativa verkningar, bl.a. på känsUga marknader iu-länder. Risken är extra stor vid katastrofer då stora mängder mat är iomlopp. För att minimera denna risk verkar för att en större andel avvärlden sammanlagda Uvsmedelsbistånd skaU gå genom WFP och för att WFP skaUkunna spela en mer aktiv roU för att lindra verkningarna av katastrofer avolika slag. förespråkar också en minskad bindning av bidragen tUlvaror. Det svenska bidraget består av pengar som enbart är bundna tiU att deuppköp som görs skaU ske antingen i med exportproduktion eller iSverige. Sverigeanser att det firms ett stort behov av att en diskussion omUvsmedels-biståndets framtid och om WFP.s roll, organisation och dess samarbetemed andra FN-organ. för palestinaflyktingar (UNRWA) Organisationensursprungliga mandat var att tillhandahåUa bistånd tiU de palestinskaflyktingar som lämnade 1948 vid staten tillkomst. Utgångspunktenvar från början att behovet för UNRWA:s verksamhet skuUe vara snabbt övergåendeoch organisationen skulle därför planera för den situation då bistånd intelängre var nödvändigt. Så har dock inte varit fallet och UNRWA är nu förlängttUl 1996. Det ursprungliga mandatet har successivt utvidgats genom oUkaFN-resolutioner och beslut, bl.a. har UNRWA fått i uppgift att också gejuridiskt stöd. Programmet förpalestinaflyktingar omfattar utbUdning, hälsovård, social verksamhet ochlivsmedelshjälp. UNRWAis verksamhet kan jämstäUas med administration.I princip all personal såsom lärare, läkare, sjuksköterskor m.m. är självapalestinska flyktingar. Utbild-nUigsprogrammet är UNRWA:s största enskildaverksamhet och omfattar bland annat grundskoleverksamhet och yrkesutbUdning. Hälsoarbetetsker i nära samarbete med WHO. Bl.a. bedriver UNRWA hälsokliniker som främstinriktar sig på primärhälsovård. Tack vare denna verksamhet är hälsolägetbland flyktingarna förhållandevis bra. På och fums ocksåprogram för mental hälsa med tyngdpunkt på "posttraumatic sfress disorders"för bam. Pågrund av den försämrade säkerhets- Fakta om UNRWA: Att svara förutbildning, hälsovård, social verksamhet och livsmedelshjälp till de registrerade palestinska flyktingar som finns i , , samt , , och . Det svenska bidraget förår uppgick En rådgivande kommitté bestående av tio medfemsländer somtillsattes vid UNRWA:s bildande finns förplanering av Cirka 19000 lokalt anställdapalestinier och 180 anställda på internationella kontrakt. liter Turkmen frånTurkiet. situationenpå Västban-ken/har UNRWA kommit att utveckla en skyddsfunktion för flyktingama. literTurkmen Aret som gick UNRWA Aretpräglades av de fredsförhandlingarsom ledde fram tiU det ömsesidiga erkännandet av PLO och i september1993. Situationen på de ockuperade områdena försämrades dock och kulmineradei avstäng-ningen . Våldet drabbade också UNRWA och två avorganisationens anstäUda dödades av israeUska säkerhetsstyrkor. UNRWA gav stöd tiU närmare 2,8 miljonerpalestinska flyktingar. Organisationen lyckades fröts ekonomiska svårigheter utveckla endel av verksamheten för att motsvara nya behov. Nya program sattes upp,samarbetet med nationeUa och intemationeUa frivUUgorganisationer utveckladesliksom samarbetet med palestinska institutioner. Närmare400 000 barn gick i den tioåriga gmndskolan. Över sex mUjonersjukbesök gjordes på hälsoklinUcema och 180 000 familjer fick del av direkt bistånd. riktade mot enskUdapersoner. Arbetetmed att finna varaktiga lösningar på flyktingproblemen har kommit att bU alltviktigare för flyktingkommissarien. Detta sker i första hand genom friviUigrepafriering, lokal integrering i mottagarlandet (då hemvändande ej är möjUgtinom överskådUg framtid) eUer genom omplacering tUl tredje land (då fara förden enskUdes säkerhet föreUgger). har dock arbetet medatt före- är en av destörsta bidragsgivarna tUl UNRWA och anser att organisationen bedriver braverksamhet, är kostnadseffektiv och väl fungerande. UNRWA spelar en viktigroll i området och bör göra så också i ett övergångsskede tUl en palestinskadministration. FN:sflyktingkommissarie inrättades utifrån behovet att lösa de europeiskaflyktingamas situation efter . UNHCR:s grundläggande mandat,att ge rättsligt skydd åt personer som på grund av välgrundad fruktan förförföljelse flytt sitt hemland, finns nedlagt flyktingkonventionoch tiUäggspro-tokoU. I och har definitionenav flyktingar breddats tUl att även innefatta dem som flyr på grund avkonflikter som inte nödvändigtvis är Fakta om UNHCR: Att utifrån flyktingkonvention ge rättsligt skydd åt personer som på grund av välgrundad fruktan för förföljelse flytt sitt hemland. 1,1miljarder US dollar. Viktigaste givare , , och . Sverigesbidrag Totalt för : (8,av organisationens totala budget) fördelade på ett årligt reguljärt bidrag på (/93) samt bidrag för speciella insatser finansierade över katastrofanslaget. bestårav 47 länder som möts en gångper år. Inom styrelsen finns det två underkommittéer,en för skyddsfrågor och en föradministrativa och finansiella frågor.Dessa kommittéer möts ungefär . Antal anställda Sammanlagt ca 2900 anställda. Varje kontor leds av en representant för flyktingkommissarien (större kontor) eller en Charge deMission (underställd representanten vidregionalkontoret). med ca 700 fast anställda. Mme frånJapan fram . bygga uppkomsten avflyktingsfrömmar bUvit allt viktigare inom UNHCR. Isamband med framför aUt stora s.k. komplexa katastrofer har flyktingproblemetkommit att få en aUtmer framttädande roU. har därförlagts en ökad betoning på förebyggande insatser och förbätfradkatasfrofberedskap. UNHCR:s verksamhetvarierar mycket mellan oUka kontinenter och länder. I och , där destörsta flyktinggrupperna finns, är arbetet huvudsakligen inriktat på att gehumanitär hjälp åt människor som flytt undan krig eUer krigsUknandeförhåUanden. Detta kan både gäUa flyktingar som befunnit sig iasyllandet, som t.ex. i och (afghaner) eller i (mocambUder), eUer om att ge skydd och hjälp i akuta katastrofsituationer. Idet ena faUet är det fråga om att ge humanitärt bistånd som i viss utsfräckningär att likna vid utvecklingsbistånd. I det andra faUet gäller det att isamarbete med framförallt (WFP) distribuera matoch andra förnödenheter tUl dessa stora grupper av flyktingar. Detlatinamerikanska flyktingproblemet har genom den allmänt positiva utvecklingeni regionen i stort sett närmat sig en lösning. Den största enskUda flyktinggruppenär de guatemalanska flyktingarna i . Även för denna gruppföre-faUer det dock finnas en relativt snar lösning genom detåtervandringsprogram som har inletts. UNHCR:s verksamhet i hartUl stor del präglats av den s.k. CIREFCA-processen som har inneburit ennärmare koppUng meUan den regionala fredsprocessen och humanitära insatser tUlförmån för flyktingar, repafrie-rade och intemflyktingar. UNHCRhar av generalsekreteraren givits roUen som koordinator inom FN för dehumanitära insatsema i f.d. . Detta program har vuxit till det i särklassstörsta inom UNHCR och inneburit i väsentUga avseenden helt nya uppgifter förorganisationen. Det stora antalet flyktingar som skapats som konsekvens avkriget i f.d. präglar även tiU stor del organisationens arbete i deövriga europeiska ländema. Generelltsett kan man säga att UNHCR i allt större utsträckning har tvingats att utvidgasitt mandat till att omfatta även grupper som fraditionellt sett inte harkommit i åtnjutande av skydd och hjälp från flyktingkommissarien. Detta gällerframföraUt internflyktingama, där flyktingkommissarien har åtagit sig attinkludera dessa grupper i de sammanhang då en direkt koppling finns till enexisterande flyktinggmpp. 1993 har liksom 1992präglats av en omfattande utvidgning och ökning av verksamheten. Situationeni f.d. och UNHCRis roU som koordinator inom FN för de humanitärainsatsema har präglat hela organisationen. har omfattanderepatrieringsprogram påbörjats i framförallt södra och på Hom. Antaletflyktingar i världen fortsätter att öka och uppgår till omkring 19 miljoner.En cenfral fråga har varit huruvida UNHCR bör påta sigett större ansvar för världens intemflyktingar, en grupp som beräknas uppgåtiU minst Uka många människor som antalet flyktingar. Vidare har UNHCR:s roUsom ett av de viktigaste FN-organen inom katastrofområdet kommit attuppmärksammas allt mer i takt med det ökande antalet s.k. komplexa katasfrofer. UNHCR:somsätbaing har ökat från 544 miljoner USdoUar tiU 1,1 mUjarder US doUar. Minskande biståndsbudgetar i de storagivarländema har gjort det aUt svårare för UNHCR att leva upp tiU de krav sommedlemsländema stäUer på organisatio- FN:sflyktingkommissarie har betecknat 1992 som repatrieringarnas år. Flyktingaråtervänder i stora siwor tiU bl.a. , , , Mogambiqueoch . Här välkomnas flyktingar som återvänder till frånThailand. Foto: M. Kobayashi, UNHCR. nen.Hyktingkommissarien har vid flera tUUäUen låtit förstå att organisationen börjarnärma sig gränsen för vad som är möjUgt att genomföra med bibehåUen effektivitetoch kvalitet. Resursfrågan kommer sannolikt att även fortsättningsvis bli ennyckelfråga inom UNHCR. UtveckUngen inomflyktingområdet har gjort det alltmer uppenbart att åtgärder måste vidtas föratt i möjUgaste mån förhindra uppkomsten av flyktingsfrömmar. Från svensk sidahar vi särskilt framhåUit koppUngen mellan flyktingsttömmar och bristanderespekt för de mänskliga rättighetema samt staternas ansvar i detta avseende.Genom problemets omfattning och karaktär är det uppenbart att UNHCR inte ensamtkan påta sig ansvaret för dessa frågor. har därför starkt framhåUitkravet pä att samverkan måste ske mellan de olika FN-organen och kommissionenför de mänskUga rättighetema i . Internflyktingproblematiken har särskiltuppmärksammats av . Från svensk sida har vi hävdat att det i situationerdå denna gmpp inte går att urskilja från övriga konventionsflyktingar, så skaUde i praktiken åtnjuta samma skydd och hjälp som dessa. Däremot har vi inteansett att UNHCR bör ges ett genereUt mandat och ansvar förinterflykting-frågor inom FN. Särskilti samband med s.k. komplexa katastrofer har UNHCR genom det stora antaletflyktingar alltmer kommit att spela en viktig roU inom FN. Inom katastrof områdethar varit starkt pådrivande i skapandet av nya strukturer (se avsnittetom DHA sid. 65) för att uppnå en bättre samverkan och samordning mellan de oUkaFN-organen och . UNHCR har liksom övriga FN-organ ett ansvarför att denna samordning fungerar och har vid upprepade tiUfällen krävt av UNHCR att organisationen lever upp tiU detta ansvar. FN:s narkotikaprogram (UNDCP) FN:s narkotikaprogram(UNDCP) skaU ha en samordnande roU i den internationella narkotikabekämpningen.UNDCP skaU även utgöra ett för narkotikabekämpning, så attandra organisationer kan vända sig till UNDCP för att få hjälp mednarkotikabekämpning. Målsättningenär att bekämpa narkotikan i aUa led: när den produceras, när den smugglas, närden säljs och när den konsumeras. Fakta om UNDCP: Att utgöra FN:s inarkotikabekämpningsfrågor.