prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Utvecklingen i denna sektor är starktpåverkad av skatteförändringar, vilket gör det skattemässigt fördelaktigt attutnyttja marken för bostedsändamål. Enav huvudorsakema till besvärliga ekonomiska situation är att man liderav den finansiella anpassning som även andra länder, t.ex. , Storbritannienoch de nordiska ländema, genomgått. Bankema är fortfarande i en svår situationpå grand av en stor andel osäkra fordringar med bl.a. fastigheter som säkerhet. Handels-och bytesbalansöverskotten fortsätter att öka. De negativa vo-lymeffektema avapprecieringen har låtit vänte på sig, även om ökningstakten i exporten hardämpats. Handelsbalansöverskottet är större än någonsin, vilket störrelationema med . Finanspolitikeni skiljer sig med sin kraftigt expansiva inriktning frän flertalet länderi OECD-området. presenterades det Qärde och störstestimulanspaketet i raden av åtgärder de senaste 18 månaderaa. Storleken uppgårtill av BNP och innehåller skattesänk-nmgar till ca 1/3 samt i övrigt bl.a.infrastmkturinvesteringar. Sammanteget motsvarar alla paket av BNP.Med ett antegande om ett femtioprocentigt genomslag på den totala efterfråganinnebär dette att BNP skulle ökat på grand av dessa stimulansåtgärdenMed tanke på den låga BNP-tillväxten indikerar dette något omhur stor krisen egentligen är i japansk ekonomi. Penningpolitiken väntas varafortsatt expansivt imikted så länge inga klara tecken finns på en uppgång. Enåterhämtning kan troligtvis inledas under förste , menBNP-tillväxten för året som helhet blir svag. Vid sidan av offentliga investeringarär det endast bostadsbyggande som bidrar till tillväxten . Först 1995kan den private konsumtionen och exporten te fart som företegensinvesteringar stabiliseras. Ivästm ökade BNP under andra och tredje kvartalet 1993, men föllåterigen under det Qärde. Mätt som årsgenomsnitt minskade BNP . Deninhemska efterfrågan minskade med . Såväl export som import föllkraftigt . Fallet i importen var dock störst, vilket innebar attnettoexporten gav ett positivt bidrag till BNP-tillväxten. Någon uthålliguppgång i ekonomin bedöms fortfarande inte ha inletts. Det ekonomiska läget hardock stabiliserats. Detfinns vissa positiva tendenser inom industrin. Industriproduktionen minskadevisserligen mätt som årsgenomsnitt, men har ökat något densenaste tiden. Också den underliggande trenden för Det är efterfrågan från utlandet främst frånländema utanför EU som har ökat. Orderingången från hemmamarknaden fortsätteremellertid att falla. Kapacitetsutityttj andet ökade något under sistekvartalet 1994, vilket inte inträffet . Företagensinvesteringsbenägenhet är dock fortferande låg, enligt olika enkätundersökningar. Under inlednmgen av 1994väntas BNP åter fålla i de västra delstatema innan en återhämtning kan inledas.Den främste orsaken är en fellande privat konsumtion till följd avfinanspolitiska åtgärder som begränsar inkomstutvecklingen för hushållen,sjunkande sysselsättning samt reallönesänkningar. Hushållens löneinkomsterväntas t.o.m. minska i nominella termen som helhet väntas enoförändrad BNP-nivå. Först föratses en mer påteglig uppgång även omBNP-tillväxten fortsätter att understiga genomsnittet i OECD-Europa.Investeringama bedöms då ge ett större positivt bidrag till BNP-tillväxten. Denprivate konsumtionen kommer att vara fortsatt svag bl.a. till följd av enhöjning av inkomstskatten när den s.k. solidaritetsavgiften återinförs. Diagram 2.3 Inflation och tillverkningsindustrinskapacitetsutnyttjande i västra 1993/94:150 Bilaga1.1 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 Inflationsutsiktemahar förbättrats , trots den höga tillväxten i penningmängden.Inflationen på årsbasis föll under inledningen av året trots vissa höjningar avde indirekte skattema. Penningmängdsmåttet M3 har sedan återföreningen i stortsett ständigt påverkats av såväl tekniska som tillfälliga faktorer Det hardärigenom föriorat i stetus som en indikator för detframtida inflationstrycket. Den senaste tidens pen- Prop. 1993/94:150ningpolitiska utveckling tyder också på att fäster mindre av- Bilaga 1.1 seende vid M3 . Den underliggande inflationstakten liggerenligt beräkningar kring . Löneavtalensluts nu på inycket låga nivåen Det senaste avtalet som slöts inommetallindustrin ger löneökningar i årstakt på . Avtalet bedöms varavägledande för övriga delar av industrin. Tillsammans med deproduktivitetsvinster som föratses innebär dette att enhetsar-betskostnaderaasjunker i industrin. har regeringen beslutat om frysta löner iden offentliga sektom. Inflationsmålet på väntas därför uppfyllas under1995. Fundamentalafaktorer talar för lägre ränton Inflationstakten har sjunkit, löneökningama ärlåga och finanspolitiken har stramats åt. Därmed väntas de korta räntomasjunka . Även de långa räntoma bör sjunka något. Uppgångeni fortsätten växte BNP , inflationen uppgicktill och arbetslösheten minskade med ca 200 000 personenHushållens sparkvot har minskat från till under10 % . Det är den privata konsumtionen som leder tillväxten. Denlättare penningpolitiken har härvid varit den drivande kraften. Densenaste tidens konjunkturindikatorer har gett blandade signalen Bland annat hardetaljhandelns försäljning mattats av. Bilförsäljningen fortsätter emellertidatt utvecklas starkt. Orderingången till industrin är hög och företagenplanerar, enligt enkätundersökningar, för ökade investeringar under 1994.Förtroendet för den ekonomiska utvecklingen är högt i företegssektora. Därmedväntas den konsumtionsledda uppgången få stöd av investeringaraa under1994. BNP-tillväxten för såväl 1994 som 1995 beräknas till . Helatillväxten är inhemskt genererad. Detstörste osäkerhetsmomentet i prognosen är hur hushållen reagerar på deskattehöjningar som inträder . Dessa görs bl.a. i form av ickeinflationsjusterade skatteskalor, moms på energi, höjda punktskatter och skattpå försäkringar. Dessutom höjs egenavgiften till socialförsäkringama med enprocentenhet. I den mån höjningama uppfattas som permanente kan detta leda dämpning av konsumtionen. Motverkande faktorer är ökad sysselsättning,fortsatt låga räntor och allmänt positiva förväntningar bland konsumenteraa,vilket kan dra ned sparkvoten något. Bedömningen är att hushåUen kan bäradessa skattehöjningar och att den privata konsumtionen ökar 1994. Denärmaste åren när kapacitetsutnyttjandet stiger och arbetslösheten sjunker bliravgörande för om kan etablera sig som ett låg-inflationsland.För att så är fallet talar främst den i hög grad avreglerade arbetsmarknaden,vilken borde vara tillräckligt flexibel för att inte generera en löneleddinflationsuppgång. Den brittiska ekonomin har dock historiskt visat sig varapåfallande inflationsbenägen. Inflationen väntas närma sig den övrenivån i den brittiska inflationsmål 1 . Därmed konunerpenningpolitiken att stramas åt under 1995.Det utesluter dock inte att ytterligare en liten sänkning av basrän- Prop.1993/94:150 tan kan komma i samband med att skattehöjningama genomförs iapril Bilaga 1.1 1994. 1Frankrike ökade BNP något , vilket indikerar atten återhämtning i ekonomin har inletts. Uppgången är dock mycket svag. BNP föllmätt som årsgenomsnitt 1993, främst till följd av ett kraftigt fall iinvesteringama. Densenaste tiden har det kommit en del positiva tecken. Såväl företegens ochhushållens förväntningar har förbättrats något. Industriproduktionen har dockinte hittiUs visat någon stabilt uppåtgående trend, vilket heller intedetaljhandelsförsäljningen har gjort. Realräntoraa fortsätter dessutom att varahöga, trots de betydande lättnader som skedde . Under1994 väntas en fortsatt dämpad uppgång i BNP. Uppgången leds av nettoexportenoch den privata konsumtionen. Hushållens ekonomi får en viss stimulans genom eninkomstskattereform. En motverkande faktor är fortsatt fallande sysselsättning.Byggnadsinvesteringama väntes öka till följd av en selektivfinanspolitisk stimulans. Sammanteget föratses en BNP-tillväxt på knappt 1 %1994. väntas investeringama öka på bredare front och BNP stiger meddrygt 2 1/. Räntoma följer de tyska ner , vilket allmänt bidrar tillden ekonomiska uppgången. Den franska industrin behåller sin förhållandevisgoda konkurtenskraft vilket väntas ge en stark exportutveckling. Tillväxtenkommer dock inte att vara tillräcklig för att förhindra att arbetslöshetenstiger ytterligare . En nedgång kan förväntas först år 1995.Inflationstrycket föratses fortsatte att vara lågt med enårlig prisstegringstakt kring . IDanmark stegnerade BNP-tillväxten till följd av fallandebrattoinvesteringar och återhållen privat konsumtion. Utvecklingen och tyder på att en uppgång är på väg.Under fortsättningen av 1994 väntas denna befästas. Det gäller särskilt deninhemska delen av ekonomin där den privata konsumtionen stiger markant.Fjolårets skattereform innebar inkomstskattesänkningar för hushållen ochdärtill väntas också sparkvoten falla. Brattoinvesteringama ökar med 7respektive , medan nettoexporten faller något underbåda åren. Sammanteget väntas BNP öka med drygt 2 1/2 respektive 1994 och1995. Arbetslöshetenberäknas falla med ca en procentenhet till följd av uppgången i ekonominoch väntas uppgå till 10 1/. Inflationstrycket är för närvarandelågt på grand av den höga andelen ledig kapacitet. Ökningen i konsumentprisemaväntas dock tillte något , från 1 1/till 1995. IFinlarul har en återhämtning nu inletts lågkonjunktur med ettsammanlagt BNP-fall på . Den ekonomiska tillväxten bedöms uppgåtill 1994 för att accelerera till . Utvecklingen Prop.1993/94:150 beror på att spridningseffekterna från den dramatiskaexportökningen till Bilaga 1.1 övriga delar av ekonomin blir allt tydligare.Därigenom stärks hushållens framtidsförväntningar sominvesteringstakten ökar. Det finns möjligheter att prognosen för 1995underskattar styrkan i uppgången i den inhemska delen av ekonomin. Defaktorer som ligger bakom denna gynnsamma framtidsutveckling är den kraftigaräntenedgången över hela avkastningskurvan, de måttliga löneökningama (i vissa sektorer även ) och hushållens samt företegens optimistiskaframtidsförväntningar. Till denna lista kan också läggas att det efter fleraårs ekonomisk kris fmns ett uppdämt konsumtionsbehov och att BNP-gapet ärstort. Denprivate konsumtionen fortsätter att minska men förväntas växa med ca4 1/1995. Bakom denna utveckling ligger en något fallande sparkvot samt enökning av disponibelinkomsteraa främst tUl följd av relativt kraftigalöneökningar i exportsektom 1995. Finanspolitiken väntas vara fortsatt stramoch den offentliga konsumtionen minskar under både 1994 och 1995. Uppgången iden inhemska delen av ekonomin beror främst på en relativt starktillväxt i brattoinvesteringama, efter ett sammanlagt fall på mer än 45 %sedan 1991, samt en lagemppbyggnad. Exporten,som växte 1993, fortsätter att öka om än iavtagande takt, 1994 och 1995. Faktorema bakom uppgången är denkraftiga deprecieringen av den finska marken, betydande produktivitetsökningari finländsk industri, ökande efterfrågan av råvaror på världsmarknaden samt denförbättrade världskonjunkturen . Importen växer något tillföljd av en ökad import av investeringsvaron Importen av konsumtionsvaror ökarförst och bidrar tillsammans med investeringsuppgången till en totalimportökning på . Denmycket höga arbetslösheten förväntas inte påverkas i särskilt stor utsträckningav produktionsuppgången. Arbetslösheten stiger, mätt som årsgenomsnitt, till och faller 1995 med endast ca en procentenhet. Till följd av detlåga kapacitetsutnyttjandet och den pressade situationen i den inhemska delenav ekonomin är inflationstrycket lågt. Konsumentprisema väntasdock öka 1995. Ökningen beror i hög grad på den breddning av momsensom genomförs . Dennorska ekonomin fortsatte att växa då en uppgång påbörjades även ifastlands-Norge. bidrar såväl nettoexporten som deninhemska ekonomin till tillväxten. På den inhemska sidan är det särskilt denprivata konsumtionen som ökar, till följd av bl.a. en fallande sparkvot. Fleraindikatorer pekar nu på att skuldanpassningen är överstånden. Den offentligakonsumtionen fortsätter att stiga i samma takt som den gjort under helalågkonjunkturen medan däremot investeringama faller, när de senaste årensoljeinvesteringar nu är avslutede. BNP bedöms öka med såväl somnäste ån Ilikhet med de övriga nordiska ländema faller inte arbetslösheten i Prop.1993/94:150 tillväxten till trots mer än marginellt. och1995 Bilaga 1.1 väntas inte arbetslösheten sjunka med mer än med en halvprocentenhet. förklaras delvis av en ökning i arbetskraftsutbudet somberor på den förbättrade konjunkturen och på vissa demografiska faktorerInflationstrycket är lågt även i . Prisökningama i konsumenfledet väntastill och med dämpas något , till efter att ha dragitsupp på grand av höjda indirekta skatten 3 Utrikeshandel Prop. 1993/94: i50 Bilaga1.1 MarknadstUlväxten för den svenska exporten blev 1993 avsevärt svagare änvad som tidigare kunnat föratses och minskade . varaexportökade emellertid snabbt vilket innebar attvolymökningen för kom att uppgå till jämfört med . Detteinnebär att svensk exportindustri gjorde stora marknadsandelsvinster . För1994 har marknadstillväxten emellertid reviderats upp på grand av de någotljusare utsikteraa för den intemationella ekonomin. Andelsvinstema tilltar iår, för att dämpas märkbart 1995. Exportuppgången väntas bli som störst i årdå varaexporten ökar med . blir uppgången mindre, . Vamimportenskjöt fart trots att nedgången i den inhemskaefterfrågan fördjupades. beror dels på att importinnehållet i industrinsanvändning av insats- och investeringsvaror var ovanligt högt, dels på att dettar tid innan de förbättrade relativprisema slår igenom på import volymen. I åroch fortsätter importen att stiga som inhemsk efterfråganökar. Handelsbalansen förbättras ytterligare både 1994 och 1995 trots den högaimportvolymen. Likaså kommer bytesbalansen att kontinuerligt förstärkas ochföratses 1995 visa ett överskott på , motsvarande 3,av BNP. 3.1 Export och import Marknadsandelsförlustemaför svensk export av bearbetade varor till 0ECD(14), 14 viktigastehandelspartners, avstannade , dvs. innan deprecieringenav kronan. Relativpriset för svensk export av bearbetade varor hade då minskatsedan 1990. En mycket stark produktivitetsutveckling, sänktaarbetsgivaravgifter samt deprecieringen av kronan medförde att den relativaenhetsarbetskostnaden minskade med 1993. Industrins kraftigtförbättrade konkurrensläge innebar att marknadsandelama kunde öka med . Mätt i svensk valuta kom de svenska företagens prishöjningar förta året attstanna på , vilket innebar en sänkning av relativprisema . Ocksåpå marknaderaa utanför 0ECD(14) var det andelsvinster snarare änmarknadstillväxt som gjorde att exportframgången blev så stor 1993. ochnästa år kommer marknadstillväxten dock att tillta och därmed i högre gradbidra till exportökningen. lbellS.lExportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelar och export Prop.1993/94:150 av bearbetade varor niUnc i i Procentuellförändring öliaga i. i ■ -1,7 -0,3 exportprisen SEK Svenska exportpriser Relativpris -1.1 -1.9 -0,8 -13,5 -5.1 -4,1 -2.1 -3,8 -4,6 -2,9 Anm.:Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning av importökningen av bearbetadevaror i olika länden Som vikter har använts ländemas andelar som mottagare avsvensk export av bearbetade varon OECD-ländemas importpriser vägs samman påmotsvarande sätt. Källor: , och . Varaexportenökade kraftigt och steg med jämfört med föregående ån Ökningentilltog , vilket framgår av att volymökningen förtredje och fjärde kvartalen uppgick till resp. jämfört medmotsvarande kvartal 1992. Exportvolymen av bearbetede varor till 0ECD(14) ökadedock 1993, medan exporten till övriga länderaggregat, dvs. övrigaOECD-länder och länder utanför , steg med 14,3 resp. . Det är bl a iFjärran Östera, som varit inne i en högkonjunktur och där tillväxtendärmed varit avsevärt högre än i OECD-området, som de svenska företagen noteratsina störste exportframgångar efter deprecieringen av kronan. Exportvärdet tillländeraa i Fjärran Östera, vilket bl a inkluderar , , de s.k.dynamiska asiatiska ekonomieraa (, , , ,och Malysia) samt steg med 1993, jämfört med 19 %för den totala exporten. Exporten till Östem utgjorde avhela den svenska exportökningen. Det innebär att regionen ytterligare befästesin position som snabbast växande exportmarknad och att närmare 10 %av exporten nu går till dette område. Motorfordon,telekommunikation och investeringsvaror är tunga inslag i verkstadsindustrinsexport, vilken utgör knappt hälften av den svenska varaexporten. Aktiviteten idessa brancher har ökat snabbt. Exportvärdet steg 1993 och haraccelererat under inledningen av 1994. Skogsindustrin lider av en globalöverkapacitet men svensk industri kan genom sina kostnadsfördelar utnyttja sinkapacitet nästan fullt ut. Det är framför allt trävaraexporten som ökatkraftigt. Stålindustrin är i starkt kringgärdad av Kol- och stålunionensregelverk, vilket i viss mån kan begränsa expansionsmöjligheteraa för svanskstålindustri. stålexportsteg emellertid med och leveranseraa till exportmarknadentycks ha ökat . Läkemedel har blivit enviktig svensk exportvara. Värdet av läkemedelsexporten 1993 steg med . Diagram 3.1 Marknadsandel och relativpris för exporten avbearbetade varor 1993/94:150 Bilaga1.1 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: , , och . EntiUtegande aktivitet i viktiga delar av OECD-området innebär attmarknadstillväxten för bearbetede varor nu bedöms öka något snabbare jämförtmed PNB-prognosen. Det är främst uppgången i , Storbritarmien och denordiska länderaa som förbättrar de sammantegna utsiktema för marknadstillväxten.DärtiU kommer den bestående expansionen i Fjärran Östera. Med en flytande växelkursär det viktigt för de svenska exportföretegen att beakta valutakursens framtidautveckling när de sätter sina prisen Växelkursantegandet i den revideradenationalbudgeten innebär att den svenska kronan apprecierar i effektiva tennermed i genomsnitt under loppet av 1994 och under loppet av1995. Jämfört med antagandet i PNB innebär detta en relativt kraftigförändring, främst . I PNB antogs en genomsnittlig depreciering avkronan . Apprecieringeninnebär en markant press på priseraa . Konkurrentemas priser inom0ECD(14) väntas stiga relativt måttligt både 1994 och 1995. Denlåginflationspolitik som eteblerats i OECD-området har medfört attprisstegringstakten i ett historiskt perspektiv är mycket låg och väntas förbliså . 1 kombination med en apprecierande valuta medför detta enbegränsning av prishöjningsutrymmet för de Prognosen innebär att företegen för en försiktig Prop.1993/94:150 prissättningspolitik och att exportpriseraa ökar måttligt undersåväl 1994 Bilaga 1.1 som 1995, med endast smärre höjningar avrelativpriseraa och liten ur holkning av konkurrenskraften som följd. Marknadsandelsvinsteraastiger för att dämpas något 1995, vilket resulterar i en fortsatt kraftigtökande exportvolym såväl 1994 som 1995. De störste andelsvinsteraa sker inom0ECD(14), medan de väntas bli avsevärt lägre i resten av världen.Förloppsanalys av exporten indikerar att den mycket höga volymtillväxten underandra resulterar i att tillväxten mellan årsgenomsnitten för 1993och 1994 blir hög, även om tillväxten under loppet av 1994 skulle bli relativtmåttlig. Det existerar m a o ett betydande s k "överhäng" från 1993som påverkar årsgenomsnittet . Efter att ha vuxit med 1993väntas den totala exporten av bearbetade varor stiga med 1994,varefter volymtillväxten återigen går ner till 1995 . Exporten avbearbetade varor till 0ECD(14) ökar i ungefär samma takt. Den totala svenska exporteninkl. tjänster ökar och 1995. Detfinns ett flertal osäkerhetsmoment avseende den svenska exportutvecklingen ochde svenska exportmöjlighetema. En fråga är i vilken utsträckningexportindustrin kommer att ha tillräcklig kapacitet, kanske främst ,för att möte efterfrågeökningen utan att slå i kapacitetstaket. Denna frågaanalyseras utförligt i kaptiel 4. Slutsatsen är att det är främst inombasindustrin som kapacitetsrestriktion kommer att göra sig gällande de närmasteåren. För övriga delar av industrin bedöms risken som liten att sådana problemska uppstå. Desenaste åren har det uppmätte exportvärdet ökat snabbare än statistiken överindustrins leveranser till exportmarknaden. Särskilt påtegligt var dette för är1993 då exportvärdet ökade dubbelt så mycket som leveransema. Därigenom råderen viss osäkerhet avseende tolkningen av exportökningar. En förklaring tillskillnaden kan vara exporten innehåller en högre andel begagnade varor, främstinvesteringsvaror, som inte registreras i leveransstatistiken. Följden avdette skulle då vara att företagen säljer ut en del av sin industriellakapacitet, med negativ verkan på den svenska produktionspotentialen. En annanförklaring är att företegen i högre utsträckning än tidigare direktexporterarimportvaror, s.k. re-export. Bägge förklaringama innebär att exportens roll sommotor för inhemsk produktion och sysselsättning kan ha överdrivits. Bedömningenav importen av bearbetade varor baseras i hög grad på utvecklingen av den s.k.importvägda efterfrågan. De olika efterfrågekomponentema vägs samman medavseende på genomsnittligt importinnehåll av bearbetede varon Ar1993 föll den importvägda efterfrågan med . Utvecklingen förklaras ihuvudsak av kraftigt fallande maskininvesteringar och privat varakonsumtion.Nedgången motverkas emellertid av stigande varaexport. 13 1993/94. Tabell3.2 Importvägd efterfrågan på bearbetade varor Bidragtill förändringen av importvägd efterfrågan, procentenheter 1993/94:150 Bilaga1.1 Offentlig varukonsumtion Privat varukonsumtion av bearbetade varor Lagerförändringar Importvägd efterfrågan Import av bearbetade varor 1,3 0,3 -0,2 -3.2 -0.9 -2.1 -4,9 -6,5 0,8 -2,3 -0,3 -3,2 -0,1 -3,1 -0,8 -0,1 -1,6 -0,7 -1.6 2.8 0,0 -1,2 -0,2 0,7 -0,5 0,9 5,3 0,1 -0,2 1,0 0,0 2,6 3,8 0,2 Anm.: Beräkningama av importvägd efterfrågan utgår frånkonstant importinnehåll. Källor: och . Iår beräknas BNP växa med ca 2 1/. Tillväxten genereras främst av en kraftigexportuppgång men också av en återhämtning av maskin-investeringaraa och denprivata konsumtionen. Den importvägda efterfrågan beräknas därmed stiga meddrygt . betyder varaexportökningen mindre för den importvägdaefterfrågan, men detta uppvägs av att andra efterfrågekomponenter växer alltsnabbare. Normaltökar importen av bearbetade varor snabbare än den importvägda efterfrågan.Detta fenomen kan ses som ett uttryck för den allt störte interaationellaspecialiseringen som karaktäriserar världshandeln. Andra centrala faktorer förimportutvecklingen är förhållandet mellan prisema på importerade respektivehemmaproducerade varor och graden av kapacitetsutnyttjande i ekonomin. och import av varor -41,7 -20,2 -4,0 -48,3 -7,5 -6,0 -8,0 -6,6 -11,0 -0,5 Källor: , ochFinansdepartementet. Under1993 steg importen av bearbetede varor med , vilket var betydligtsnabbare än vad som föratsågs i den preliminära nationalbudgeten. De störstaökningama återfanns bland insats- och investeringsvaron Det är både ovanligtoch svårtolkat att importen och importefterfrågan utvecklas åt olika håll, isynnerhet som importens konkurrenskraft Förklaringen kan dels vara att importinnehållet i ex- Prop.1993/94:150 portindustrins användning av insats- och investeringsvaror varbetydligt Bilaga 1.1 högre än vanligt, vilket kan bero på utslagning av svenskaunderleverantören annan förklaring kan vara att förändrade relativpriserfår effekt med viss tidsfördröjning, något som i sin tur är avhängigt olikakostnader och problem i samband med byte av leverantören Det är emellertid tveksamtom dette räcker för att förklara utvecklingen. År1994 och 1995 beräknas importen av bearbetade varor växa långsammare änimportefterfrågan.