prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — BuUeraspektemabör således beaktos såväl i kommunemas fysiska planering enUgt plan- ochbyggfegen som i planering och beslut enUgt andra lagar som rör användningen avmark- och vattenområden och den byggda mUjön. Översikteplanen har här envflctig samordnande rofl genom sm möjUghet att åskådUggöra hur samspelet mellanolika verksamheter kan utvecklas på ett sätt som medverkar tifl minskat bufleroch som även i övrigt är lämpUgt i ett långsiktigt perspektiv. Det är därförangefeget att buUerproblemen belyses i kommunernas översiktUga planering och iåtgärdsprogram på mUjöomrädet. Genombestämmelser i rättsverkande detaljplaner kan krav på buUer-hänsyn i den byggdamfljön föreskrivas, t.ex. genom utformning av bebyggelse och buflerskydd. pågående översynen av plan- och byggfegen m.m. (M 1992:03) skafl enUgtdirektiven (dir. 1992:104) möjUghetema att firämja en ökad mUjöhänsyn genom enförebyggande fysisk planering belysas. Uttedningen firamhåUer i sitt andradelbetänkande Miljö och fysisk planering (SOU 1994:36) just den kommunafeöversikteplaneringens strategiska roU i här berörda hänseenden. Utöver de förändringar i lagstiftningen somkan komma att akma-Useras viU regeringen i dette sammanhang betona vflcten aven utveckling av metcjder för att hantera buUeraspekter i den fysiskaplaneringen. Det bör därför ankomma på och Sfetens namrvärdsverk attstödja en sådan metcxiutveckling. För att åsfedkomma en samordning av msatsemamåste arbetssätt och metoder utveckfes på alfe nivåer i sam-häUsplaneringen. Ettgenomtänkt program för ett mUjöanpassat trafiksystem i landete olika delar börenUgt regeringens mening vara en vflctig utgångspunkt för det långsiktigaarbetet med fömyelse av trafikens infrastrukmr. En viktig del i arbetet medprogrammet är den regionafe trafik- och mfljö-analys som alfe länsstyrelserskafl utarbete pä regeringens uppdrag. Länsstyrelsema i storstodslänen harregeringens uppdrag att analysera hur den planerade markanvändningen medverkartfll att nå mfljömålen inom bl.a. buUeromrädet. Länsstyrelsemas och de centrafemyndighetemas arbete för att firämja ett mUjöanpassat transportsystem ilandete olika delar bör vara ett vflctigt stöd för kommunemas planeringsarbete. Regeringenhar i skrivelsen (1993/94:175) om åtgärder mot bufler i Qäflomräden ochskärgårdar m.m. framhåUit att det är positivt om kommunerna på eget initfetiv ism översiktUga planering behandlar buflerfrågor i namr- och rekreationsområden.Boverket aviseras få i uppdrag att utarbete råd och goda exempel för en sådanplanering. Regeringensbedömning: Mfljökonsekvensbeskrivningar bör ges en utökad användning för attförstärka redovisningen av bufler-frågoma inför ställningstegande även om detformeflt sett inte är fråga om tfllständsbeslut. Det bör t.ex. redovisas påvflket sätt ett namrområde kan bU utsatt för buUerstöming vid nyeteblering avolika verksamheter. Utredningensbedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Remissmstansema tiUstyrker i stort utredningens bedömning. Skälenför regeringens bedömning: Kravet pä att en mfljökonse-kvensbeskrivning skafl ingåi en ansökan stäfls enUgt de fegar som är knutna tiU fegen (1987:12) omhushållning med namrresurser m.m., NRL och finns i 5 kap. Bestämmelsermed krav på mfljökonsekvensbeskrivningar har också införte i vattenfegen(1983:291), mineral-fegen (1991:45) samt i plan- och byggfegen (1987:10).Utanför detta område finns krav på mfljökonsekvensbeskrivningari lagen om energiplanering (1977:439), fegen om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar (1977:244), sttälskyddslagen (1988:220) och fegen omkärnteknisk verksamhet (1984:3). Uttedningenförordar möjUgheten att kräva mfljökonsekvensbeskrivningar för vissaställningsfeganden, även om den verksamhet, hantering efler åtgärd som är ifråga mte formeflt fömtsätter tfllständsbeslut. Ett resonemang av motsvarandeinnebörd förs i huvudbetänkande Miljöbalk (SOU 1993:27).Uttednmgen för en handlingsplan mot buUer anser att detto bör öppna möjUgheteratt i en mUjö-konsekvensbeskrivning också ange på vad sätt en orörd nator kankomma att bU utsatt för buUerstöming vid nyetoblering av olika verksamheter. IUkhet med ubdningen anser regeringen att en vidgad användning avmfljökonsekvensbeskrivningar kan medverka tifl ökad kunskap och msflct ommfljö-, hälso- och natorresursfirägor i samhäflet. Det är t.ex. av stor vflctatt mfljökonsekvensbeskrivningar används som ett sätt att i kommunalöversikteplanering liksom i regional planering beakto hälsorisker och andraeffekter av icke önskvärt bufler. Regeringens bedömning:MUjökvaUtetenormer bör kunna meddefes inom buUeromrädet. Utredningensbedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Endast ett fätal remissinstanser har uttafet sig om lämpUgheten att mföramfljökvaUtetsnormer inom buflerområdet. iJämtiands län och tiUstyrker att mUjökvaUtetenormerbeträffande buUemivåer mförs. påpekar att införandet avmfljökvaUtetsnormer medför en skärpning juridiskt och att man noga måste prövavflka värden som skafl utgöra normer. Skälenfor regeringens bedömning: Regeringen bereder ett försfeg ommförande av mfljöbalk mot bakgmnd av sluttjetänkandeMiljöbalk (SOU 1993:27). I betänkandet föresfes att regler ommfljökvaUtetenormer skafl införas i mfljöbal-ken. Regeringen, efler isärskflcfe fefl den myndighet regeringen bestämmer, skafl i sädana normerkunna föreskriva vad som kan anses vara lägsfe godfegbara mfljökvaUtet förmark, vatten, luft efler namren i övrigt. Föreskriftema får avse ett antalangivna parametrar. Bland dessa nämns nivåer för bufler. Vad som kan anses varagodfegbar mfljökvaUtet föresfes bestämmas enbart utifrån kunskaper om vadmänniskan och namren tål utan hänsyn tifl tekniska och ekonomiska förhåflanden.Då ges klar mformation om mfljöriskema och det skapas incitament för ettfortsatt kostitodseffektivt mfljöförbättiingsarbete. Tekniska och ekonomiskaförhållanden kan däremot ha betydelse för vilka åtgärder som bör vidtes medanledning av mUjökvaUtetsnormen då dessa åtgärder bör vara sä kosmadseffektivasom möjUgt. MUjöskyddskommitten har fiamfört att det inom buflerområdetförefefler finnas särskflt stora fömtsättningar att införa mfljökvaUtetenormerefler riktlinjer för mUjökvaUtet. finns mga EG-direktiv avseendemfljökvaUtetenormer för buUer Det har emeUertid fömtskickate att denhandlingsplan mot buUer som EG avser att lägga firam kommer attmnehåUa bl.a. sådana normer. Kommunenkan, som nämnte i avsmtt 5, i en detaljplan eUer områdesbestämmelser eifligtplan- och byggfegen, PBL, säkerstälfe att skyddsavstånd kommer att finnasmellan en störande verksainhet och stömings-känsUg bebyggelse. Det kan t.ex.ske genom skydds- och säkerhetszoner mom marken för stömingskällan men det ärockså möjUgt att föreskriva olika begränsningar för markanvändningen utanfördetto omräde. Planen efler områdesbestämmelsema kan också ange att det skaflfinnas plantering, buflervafl efler dylikt i området. VidtiUåtUghetsprövning enUgt mfljöskyddsfegen (1969:387) är det inte möjUgt attföreskriva att skyddsavstånd mot bosfeder och annan stömingskänsUg bebyggelseskaU finnas utanför den mark som sökanden förfogar över MUjökvaUtetenormerenUgt mfljöbalksförsfeget kan ange en högste buUemivå inom ett område. Beslut om skyddsavstånd i enskUcfe feU kan 15 vara ett sätt att uppfyUaen sådan norm. Däremot torde det mte vara Prop. 1993/94:215 lämpUgt attnormen i sig anger ett visst avstånd. Transporterav personer cjch gods har stor betydelse för vårt nuvarande samhäUes funktionmen påverkar också mfljön. Transportarbetethar hittifls ökat i takt med samhäUete utveckling och ökad ekonomisk tiflväxt.De prognoser, nationeUa och intemationeUa, som gjorts i olika sammanhang pekarpå en fortsatt ökning av transporter inom i stort sett afla ttansportsfeg menframför aflt inom vägtrafiksektorn. Deolika transportsfegen ger upphov tifl negativa effekter på nuljön bl.a. genomatt orsaka buUerstömingar, som drabbar bcjendet eUer minskar möjUgheten tiUostörcfe nammpplevelser Ett stort antal perscj-ner, ca 2 mUjoner, är utsattaför buUer i sina bosfeder motsvarande en medelnivå utomhus över från deolika transportsfegen. Detär med dagens teknik möjUgt att vidte vissa åtgärder för att minskabuUerstömingama från de olika trafiksfegen. Åtgärder kan vidtes vid källan,mellan källan och mottegaren och vid mottegaren. Den mest effektiva åtgärden ärsom regel att minska buflret vid källan även om buflerproblemen aldrig kanundanröjas endast med åtgärder vid källan. Vissa åtgärder är dessutom beroendeav att intemationeUa överenskommelser kan träffas. SamhäUsplaneringenhar stor betydelse för att minska buUerstömmgar. Åtgärder på planeringssfedietär som nämnte ofta betydUgt mer kostnadseffektiva än efterhandsåtgärder DetgäUer såväl stodsbygg-nadsätgärder och byggnadskonstmktioner sombuUerreducering vid källan. Strävan vid planering bör bl.a. vara att skydcfeområden där frihet firån buUer är ett värdefuUt msfeg i områdete karaktär. Regeringensbedömning: VägtrafikbuUret bör minskas kraftigt. Vid ny- efler väsentUgombyggnad av vägtrafikleder bör åtgärder vidtos för att begränsa buflemivån ibostadsmfljöer utomhus sä att den inte överskrider vid fesader efler, omsädana åtgärder inte är rimUga, så att inomhusnivåema inte överstiger . FörbefintUga mfljöer bör , i samarbete med Stotens namrvärdsverk.Boverket och utarbeto ett program för hur man genom fysiskaskyddsåtgärder kan minska vägtrafikbullret. Det är önskvärt att bufler ibefintUga bostods-mfljöer överstigande vid fesader utomhus(frifältenivå) i ett försto skede blir föremål för åtgärder Programmet börbelysa vilka kostnader detto skufle medföra. Vidare bör åtgärdema prioriterasså att de mest kosmadseffektiva åtgärdema kan vidtas först. En tidplan förgenomförandet skafl redovisas i programmet. Deåtgärder som vidfes bör i samtUga fefl vara kostnadseffektiva. Huvudansvaretför åtgärdema åvilar väghållaren. Programmet konuner senare att Ugga tUI gmndför regeringens fortsätto StäUningstoganden i fråga om finansering cjchgenomförande av åtgärdema. Forskningoch utveckling av möjUghetema att ytterUgare reducera bullret firån fordon,däck ckU vägbanor börunderstödjas. bör ges i uppdrag att utarbeto ett försfeg tiUforsknmgs-program med detto syfte. UppdragenskaU avrapporteras tiU regeringen före . Förmnevarande budgetår ges möjUghet tiU tillfäUigt stöd mom ramen förROT-insatser. Utredningensförslag: Utredningen föreslår bl.a. ett buUersanerings-program för de närmaste10 åren för åtgärder i befintUg mfljö för alfe bostodsområden med buUemivå över65 dBA. Remissinstanserna:Ingen remissinstans avstyrker försfeget tifl buflersaneringsprogram. Skälenför regeringens bedömning: De svenska vägarna harolika huvudmän. Stoten har ansvar för de aUmänna vägarna, riksvägar ochlänsvägar med en längd av . Längs av dessa vägar finnsbebyggelse som har en buUer-nivå utanför fönster på mer än . Kommunemaansvarar för flertalet gator och vägar i fetorter, ca 36 (XX) km, och längs ca78 % av dessa vägar finns det bebyggelse med buUemivå mer än . Dämtöverfinns ett enskUt vägnät omfettande innefettande i huvudsakmindre trafikerade vägar. 2 1993/94. som ansvarigmyndighet för de stetiiga vägarna har i sin Prop. 1993/94:215 planering avsattmedel för direkt riktade buUerreducerande åtgärder. Det totafe beloppet fördessa åtgärder uppgår tifl ca 500 mfljoner kronor . Dessutom minskar buflerstömingar, främst i tätorter, genom denomläggning av vägar som sker inom ramen för investeringsprogrammen.Störningarna kan däremot i viss män öka utanför fetortema. Denstörste andelen av dem som är störda av bufler över bor längs gator ochvägar som håfls av kommunema. Flera kommuner har redan upprättatbuflersaneringsprogram med olika ambitionsnivåer som dock tfll följd av bristenpå medel inte afltid har kunnat genomföras som planerat. Fråganom riktlinjer för vägtrafikbufler behandfedes av våren 1981.Regeringen hade i proposition (prop. 1980/81:100 bfl. 9) föresfegit riksdagenatt godkänna vissa riktUnjer som redovisades i propositionen. De icke rätteUgtbindande riktlinjer som föreslogs defe-des in i fyra olika fefl. Det försfefeflet avsåg nyplanering av områden med bosfeder cjch trafikleder, därgränsvärdena föreslogs tfll utomhus och inomhus. Det andra fefletavsäg ny- och väsentUga ombyggnader av enstaka bosfedsfestigheter intiUbefintliga trafikleder. Kravet i dette feU var att buflemivån inte skufleöverstiga momhus. Fafl tre avsåg ny- och väsentUg ombyggnad avtrafikled i befintUg bebyggelse. Försfeget i detfe fefl var att förhindrabuflermvåer över utomhus cjch inomhus. Det Qärde och siste fefletavsäg oförändrade förhållanden i fråga om bebyggelse och trafikleder (befintUgmfljö). Av kostnadsskäl föreslogs mga riktvärden för dette fefl. Förde fefl som kan föranleda åtgärder av en väghållare, fefl tre och fyra anfördettafikutekottet i sitt betänkande (/81:23) att det med hänsyn tifl detekonomiska feget inte var möjUgt att ange riktvärden förbefintUg mfljö, fefl fyra, men att detfe inte uteslöt att sådana på längre siktborde eftersträvas. Utekottet ansåg sig inte kunnna tiflstyrka ettmotionsyrkande om fegre riktvärden för ny- och väsentUg ombyggnad av trafikledi befintUg bebyggelse än i propositionen föreslagna . VägtrafikbuUerfrån fordon härrör i huvudsak från tvä skflda buUerkäl-lor Den ena är fordonensmotor och kraftöverföring och den andra de ljud som uppkommer mellan däck cJchvägbana. I hastigheter över dominerar buUret firån cfeck ochvägbana. Fordonenstekniska utiiistning regleras tiU stor del genom de intema tionefla överenskommelser som öäffas inom ramen för ECE och genom EG-direktiv. Förändringar av kraven på fordon måste därför i många fefl genomföras i ett intemationeflt samarbete. Det direktiv som senast tegite av EG stäUer högre buflerkrav på fordonen än de som för när- 18 De nya kraven skafl enUgt direktivet gäfla fiän och medför enytterUgare reducering av buUemivån med 3 Prop. 1993/94:215 dBA. Regeringenföreslår i ett annat sammanhang rikscfegen att gcjdkänna det s.k.tilläggspaket tifl där bl.a. dessa regler mgår. Det mnebär enskärpning av de svenska kraven på bufler från fordon. För att nå ytterUgarereefla effekter bör andra åtgärder övervägas. EnytterUgare sänkning av buUer från fordonen är bl.a. bercjende av om nyacfeck/hjulkonstruktioner kan tas fram, om vägbefeggningar kan ges egenskapersom medför minskat bufler och om fordonens högste tflfettto hastigheter kanreduceras. EnUgt vissa bedömare finns en potential att på sflct genom bättredäck/hjuUconsbuktioner och andra beläggningstyper åstedkomma en ansenUgreducering av bufleremissionen firån fordonen. För att nå framgång i dettaavseende krävs dock ytterUgare forsknmg. Även metcjdema för mätning av buflerbör förbättras. En ökad satening på forskning och utveckling inom dessa områdenär därför angelägen CKh bör understödjas. Samarbete med berörda privateintressenter bör också uppmuntras. Redani dag är det möjUgt att påverka bufleremissionema genom val av vägbefeggning.Det är därför angefeget att väghåflama, där det är kosmadseffektivt och lämpUgtmed hänsyn tifl trafiksäkerheten, väljer fegbuUrande befeggningar. Ävenom bullret pä sflct kan reduceras vid källan kommer behov av andra åtgärder attfinnas för de mest utsatte mfljöema. Det är därför angeläget att vidtebuflerfoegränsande åtgärder pä dessa pfetser. FörbefintUga mfljöer bör , i samarbete med Stetens namrvärdsverk.Boverket och utarbete ett program för hur man genom fysiskaskyddsåtgärder kan minska vägtrafikbullret. Det är önskvärt att bufler ibefintUga bostedsmfljöer överstigande vid fesader utomhus (ftifältenivä)i ett förste skede blir föremål för åtgärder. Där åtgärder vidtas bör de iförste hand medföra att inomhus-nivåer som överstiger en ekvivalent ljudnivå av30 dBA efler en maximalnivå (nivå som beräknas överskricfes högst fem gångerper natt) av åtgärdas. Programmet bör belysa vilka kosmader detto skuflemedföra. Vidare bör åtgärdema prioriteras så att de mest kostnadseffektivaåtgärdema kan vidtas först. En tidplan för genomförandet skafl redovisas iprogrammet. Uttedningen har översfegsmässigt beräknat den totafe kosmaden förett sådant åtgärdsprogram tfll 8 mfljarder kronor. Sålångt möjUgt bör utomhusbuUret också åtgärdas med mriktning mot attvistelseytoma kring småhus fär en acceptobel buflemivä. För fegenheter därsovmmmen gränsar mot omräden med feg ljudnivå bör en högre utomhusnivå kunnaaccepteras vid den mest utsatta fesaden. I Boverkete nya allmänna råd om(dygnsekvivalent) ljudnivå i bosfeder på gmnd av vägtrafik anges att denna intebör överstiga samt att maximal ljudnivå i bosfeder förorsakadav vägtrafik inte bör överstiga mer än fem gånger per natt i utrymmenför sömn och vife. Vidny- eUer väsentUg ombyggnad av trafikleder bör mriktningen vara att uppnå ekvivalento buflemivåer vid fesad utomhus som inte överstiger . Där utomhusnivån inte kan reduceras tifl rinflig 19 kostnad bör Lnomhusnivån istäflet reduceras sä att den inte överstiger inomhus i delar avboningsutrymmena. Dä åtgärder vidtos bör Prop: 1993/94:215 strävan även varaatt begränsa maximalnivåer (nivåer som beräknas överskridas högst fem gångerper natt), tifl högst inomhus. Demest utsatto mfljöema bör åtgärdas först. Vid bedömningen av om en åtgärd skaflvidtas bör åtgärdens kostnadseffektivitet beaktas. I det försfeg tfllriktlinjer för bufler som Sfetens namrvärdsverk utarbetot i samarbete medVägverket har kostnadseffektivitetebegreppet analyserate ochkosmadseffektivitetsdfegram presenterate. arbete bör vara vägledande förbestämmandet av kostnadseffektivitet. Huvudansvaretför åtgärderna vflar på väghållaren. Där en ätgärd medför annan nytto för enfestighetsägare, genom exempelvis förbättrad värmeisolering vid byte avfönster, aktualiseras firägan om en evenmeU fördelning av kostnaden föråtgärden mellan väghållaren och festighete-ägaren. LämpUgheten härav och enmcjdeU för dette ändamål bör tas fram av i samarbete med berördamyndigheter i samband med upprättandet av ett åtgärdsprogram. Regeringenhar fegt fram en proposition (prop. 1993/94:167) med försfeg om effektivarefordonskonttoU. Förslaget innebär att konttoUen av fordon på väg kommer att ökaoch därmed kommer också möjUghet att finnas att i ökad omfettning konttoUeraIjuddämparsystemen. Ensärskfld utredare (1993:08) har i uppdrag att bl.a. se över indelningen avfordon i skatteklasser efter mfljöegenskaper (t.ex. luftföroreningar ochbufler). Förinnevarande budgetär ges möjUghet tiU tillfåUigt stöd inom ramen förROT-insatser. Under innevarande år finns möjUghet för festighete-ägare atterhålfe i bidrag för kosmaden för bl.a. buUerskyddsåt-gärder i bosfederoch i bidrag tiU motsvarande åtgärder i skolor, daghem och vårdhem. DennamöjUghet bidrar både tifl ökad sysselsättning och förbättrat buflerskydd.Flera kommuner har konkrefe åtgärdsprogram som kan komma i fräga för bidrag. Föratt fä ett bättre underlag för ett långsUctigt program bör en gmnd-Uginventering göras. bör därför som nämnte ovan fä i uppdrag att isamarbete med Stetens namrvärdsverk, och inventerabehovet av och kostnader för åtgärder längs olika gator och vägar i landet ochföreslå hur prioriteringar skafl ske samt redovisa de kostnadsmässiga effektemaför olika väghållare. Uppdraget skafl avrapporteras tifl regeringen före 1mars 1995. Regeringen återkommer tifl frågan om finansiering av ett sådantlångsflctigt program när dette underfeg finns tiflgängUgt. Regeringensbedömiung: BuUer och vibrationer är de vanUgaste mUjöstömingama fränjämvägstrafiken. Riktvärdenför buUer bör feggas fest cjch Stotens namrvärdsverk bör därför ges i uppdragatt i samarbete med föresfe sådana för regeringen. I uppdraget böringå att föreslå riktlinjer för bufler frän järnvägsnätet, spårvägar ochrangerbangårdar. En utgångspunkt bör vara att det är lika angefeget att minskabuUerstör-ningar frän spårbunden trafik som från vägtrafik, men med beaktandeav oUka buUers olika karaktär. I försto hand bör riktlinjer för ny-ochombyggnad tas fiam. Ettprogram som närmare kartfegger behcjvet av och kosmadema för åtgärder ibefintUg mfljö bör tas fram av i samarbete med berörda kommunerProgrammet skafl Ugga tiU gmnd för firågan om finansiering och genomförande avåtgärdema. Banverketbör som central förvaltningsmyndighet för frågor som rör jämvägar kunna stäUakrav på ljudemissioner firån milande materiel med hänsyn tiU gällandeintemationefla åtoganden. Banverketbör få i uppdrag att i samarbete med Stotens namrvärdsverk med hänsyn tiflgällande intemationeUa åtoganden utreda möjUghetema att inom ramen förbanavgifterna finansiera åtgärder mot buUer och möjUghetema att differentieradessa avgifter med hänsyn tiU buUerstömingar från den mUande materielen. UppdragenskaU avrapporteras tiU regeringen före . Utredningensförslag: Överensstämmer delvis med regeringens försfeg. Remissinstanserna:De fleste remissuistanser är positiva tifl att åtgärder vidtes. Skälenför regeringens bedönuiing: Detsvenska järnvägsnätet förvaltes i huvudsak av steten genom . Dessutomfinns andra huvudmän för jämvägar, i några fefl kommuner och landsting. Vissaindustrier är huvudmän för mindre mdustri-spär. Spårvagns-, mnnelbane- ochliknande trafik förekommer inom ett fåtal områden. Genom beslut av rflcsdagenhösten 1992 (prop 1992/93:9, bet. 1992/93:TU3, rskr. 1992/93:113) harnyttjanderätten tiU mlandsbanan överförte tifl intressenter,inledningsvis kommunema. Vidare kommer delar av Arlancfebanan att byggas ochförvalfas av ett privat konsortium. Det sfetiiga järnvägsnätet omfettar i dagca 10 CXX) km. DärtiU kommer för mlandsbanan och för denplanerade . har utarbetot enegen buflerpoUcy som skfljer pä ett antal typfåU. De riktvärden som Banverkettillämpar skfljer sig beroende på omen bana är nybyggd, ombyggd efler om riktvärdet avser befintUga Prop.1993/94:215 förhållanden. Exempelvis tillåter majcimalnivåi sovmm vid befintUga förhållanden men endast maxi-malnivä ide feU en bana är helt nybyggd. Banverketeriktvärden skfljer sig firån de som gäfler för vägar. Vilka nivåer som börgäfla för spårbunden trafik bör därför utredas vidare av Stotens namrvärdsverkoch . En utgångspunkt bör vara att det är Uka angefeget att minskabuUerstömingar från spårbunden ttafik som från vägar, med beaktande av olikabuflers olika karaktär. Uppdraget skafl avrapporteras tiifl regeringen före 1mars 1995. Rikscfegenbeslutode om investeringar i trafikens mftastiiikmr (prop.1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:446). Av beslutet framgår bl.a.att planeringsramen för investeringar i stomjämvägar omfettar 32 mfljarder kronor. Inom ramen för de storainvesteringar som planeras kan åtgärder vidtas för att minska buflerstömingamai samband med nybyggnad och väsentlig ombyggnad av jämvägar. Fömtom att ca 400mfljoner kronor avsatte för särskflda buflerskyddsåtgärder uppkommer väsentUgaförbättringar genom att jämvägar flyttas och ges nya sträckningar. Ufredningenhar föresfegit att minst I mUjard kronor av den tioåriga planeringsram somrikscfegen beslufet om avsatte för buflerskyddsåtgärder. Regeringen ser inteskäl att föresfe någon ändring av riksdagsbeslutet pä denna punkt. Uttedningenhar föresfegit att en bufleravgift skafl påföras banavgiften för att finansieraytterUgare buflerskyddsåtgärder Försfeget har kritise-rate av fleraremissinstanser Regeringen anser att fiägan om finansiering behöver analyserasytterUgare. bör fä i uppdrag att i samarbete med och med hänsyn tiU gäUande uitemationeUa åtoganden uttecfemöjUghetema att mom ramen för banavgifterna finansiera åtgärder mot buUer cjchdärvid också beakto möjUgheten att differentiera dessa avgifter med hänsyntifl buflerstömingar från den mUande materielen. Uppdraget skaU avrapporterastiU regeringen före . Banverketär enUgt sin insttuktion (SFS 1988:707) centtal förvaltningsmyndighet förfirågor som rör jämvägar. Vidare är som mnehavare av de festo aitiäggningamaansvarig för mfljöstömingar från jämvägstrafik.