prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — Det bör därför vara möjUgt förBanverket att kunna stälfe krav pä högste ljudnivå från milande materiel somfär trafikera banor liksom på högste ljudnivå under vissa tider på vissastiäckor och som sektorsmyndighet medverka tfll att ljudemissionskrav stäUsäven pä andra spårinnehavare. Hänsyn bör härvid tas tifl förpUktelser enUgtintemationefla överenskommelser. -Pågående arbete med utfesningav äldre bullrande flygplan bör kraftigt kunna minska antalet buflerstörda mntde svenska civila flygpfetsema. -Luftfårtsverkete arbete med attminska det civife flygete buUerproblem bör fortsätta såväl i intemationeflaorganisationer som genom utvecklande av ekonomiska styrmedel. -Berörda myndigheter bör ges iuppdrag att analysera en skärpning av flygbuflemivänormen () förplanering av nya flygpfetser cjch nya bosfedsomräden samt i vissa fefl enskärpning för befintUg bebyggelse. Analysen bör även som komplement innefetfeen maximalbuUemivä vid . Likaså bör beräkningsmcjdeflema för flygbufleranalyseras. Uppdraget bör även omfetfe att i samarbete med berörda kommuneranalysera behovet av åtgärder, kosmader samt tidplan för genomförande. - Uppdraget skafl avrapporteras tifl regeringen före1 . Utredningens förslag:Målet om en flygbuflemivå på (FBN) mindre än för civfl och miUtärverksamhet för bcjende vid flygplate skafl bibehäflas men bör kompletteras medett långsUctigt mål som Ugger fegre. skafl baseras på den mestintensiva tremäna-dersperioden . Härdare immissionsvärden förallmänflyget och restriktioner för ultrafetfe flygplan bör övervägas. finner det befogat att en flygbuflemivå (FBN) på användssom norm för nya bosfedsomräden. Verket pekar särskflt på betydelsen avplanering av bebyggelse. En väsentUg del av buflerproblemen orsakas av attbebyggelsen tilläts komma aUt närmare flygpfetsema. kan däremotmte biträda försfeget om skärpt buUemorm för verksamheten vid befintUgaflygpfetser Verket motsätter sig vidare förbud för ultialätfe flygplan, mendelar synen att aUmänflyg bör bedömas hårdare ur buflersynpunkt än trafikflyget.Luftfertsverket avvisar utredningens försfeg tifl ny beräkningsmetod för FBN,och föreslär i stäflet att tredje högste ljudnivå en typisk cfeg används somtiafikkriterium. anser attutredningen väl redogör för vad buUerproblemen firån flyget orsakar samhäUetoch de boende. De skillnader i flygverksamheten för civilflyg, allmänflyg ochmiUtärflyg som utredningen pekar på ger anledning att överväga de mätt påstörningar som används . stödjer tflls vidare störnings-kriterium som mål på lång sflct för buUemiväer frånbefindiga trafik-och flottUj flygpfetser Stora områden av befintUga fetorterkommer dock att hamna under dessa buUermattor och det konuner att bU svårt attundvika viss lokaUsering av nya bosfeder tifl sådana områden. Skälentill regeringens bedömning: Prop. Luftfertsverketär enUgt sin instruktion ansvarig sektorsmyndighet beträffande den civifeluftfertens mfljöproblem. Beträffande bufler från den miUtära luftferten, seavsnitt 14. Luftfertensmfljöarbete är, tifl följd av trafiksfegete starka intematicj-nella prägel, istor uteträckning beroende av multifeterafe överenskommelser () har utfärdat intemationeUt accepteraderekommendationer för mfljönormer och användningsregler för flygplan som sedaninförts i de nationelfe luft-fertebestämmelsema, i i BCL (Bestämmelserför Civfl Luftfert). () konfroUerar att desvenskregistre-rade flygplan som används i är luftvärdiga, vflket bl.a.mnefettar att de uppfyUer gäUande mfljönormer. Verket konteoUerar även attflygplan registrerade i andra länders register uppfyUer mfljönormema mnantiUstånd för användning i utfärdas. Sedanår 1989 gäUer, tiU följd av en ICAO-rekommendation, förbud mot att i Sverigeanvända icke buUercertifierade civife flygplan. Flygplan som inte uppfyfler desträngaste buflemormema, motsvarande 16 kapitel 3, får inte hefleranvändas inom om de registrerate i det efterär 1992. Från kommer användningsförbud att inträcfe för mer än25 år gamfe flygplan buflercertifierade enUgt kapitel 2, och efter den 1aprfl 2002 kommer sådana flygplan över huvud toget inte tiflåtos. Riksdagenhar vid behandUngen av trafikutskottets betänkande /82:28 togit stäUrungtiU att ekvivalentiuvån utomhus är ett lämpUgt riktvärde för flygbuflervid lokaUsering av nya flygpfetser efler planering av bosfeder i flygpfetsersomgivning. ISverige bor ca 60 000 personer inom FBN högre än mntcivife flygpfetser I och med utfesningen av kapitel 2-flygplanen fram tfll år2002 kommer denna siffra att minska tifl ca 20 000 personen dessa bor ca 11500 personer vid stotUga flygpfetser Luftfartsverketarbetar aktivt för att kontinuerUgt minska buUerstör- ningar från flygtrafiken. Som framgått kommer de intemationefla luft- fextsorganisationemas överenskommelser betiäffande flygbufler att få stor betydelse för detto arbete . Det intemationeUa arbetet fortsätter emeflertid med avsikten att to fram överenskommelser om ytterUgare skärpte buflemormer är pådrivande i dette arbete, och har i sin treårsplan för perioden 1994- 1996 angivit som målsättning att verka för en skärpning av nuvarande mtemationefla buflemormer för kapitel 3-flygplan. ket kommer vidare attfortsätta sitt arbete med koncessionsprövning av Prop. 1993/94:215 destefliga civife flygpfetsema. BeträflFandeförsfegen frän utredningen delar regeringen syn på att ettförbud mot ultralätta flygplan av buflerskäl inte kan anses rimUgt. Regeringenfäster emeUertid stor vikt vid det arbete som kommer attbedriva för att konuna tillrätta med allmänflygets mfljöproblem. Regeringendelar den uppfettning som framförts av bl.a. attbebyggelseplaneringen mnt flygpfetsema bör förbättras så att den mte leder tiflökade buflerproblem genom tiflkommande bebyggelse närmare flygpfetsema.Försfeget om ny långsiktig skärpt FBN-norm på för planering av nyaflygpfetser och för ny bebyggelse vid befindiga flygpfetser bör dock analyserasytterUgare i samarbete meUan berörda myndigheter, liksom en skärpning förbefintUg bebyggelse i vissa fefl. Analysen bör även som komplement innefetfe enmaxi-malbuUemivå vid . Berörda myndigheter bör i samarbete med berördakommuner analysera behovet av åtgärder, kostnader samt tidplan förgenomförande. VadgäUer försfegen frän utredningen och tiU nya beräkningsformerför FBN anser regeringen likaså att dessa frågor bör smderas vidare i samarbetemellan berörda myndigheter Eftersom frågan har betydelse även för miUtärflygverksamhet bör Försvarsmakten medverka i ett sådant arbete. Det kan nämnasatt nyUgen i samband med koncessionsprövmngen av Kalmarflygplate har föreslagit att åtgärder i bosfeder skafl vidtes för att minskabuflerstör-ningama vid fler än fem fiygplansrörelser per natt överstigande 80dBA. Uttedningen har redovisat att maximalnivän för flygbufler är merutsfegsgivande vid de svenska flygpfetsema än genomsnittenivån, eftersomantalet flygrörelser är så begränsat. Uttedningen ansluter sig tiflNatorvårdsverkete riktvärde för maximalnivän. Regeringen delarbedömnmgen att maxunalnivån bör tillmätes större vikt i arbetet med flygbuUer EnUgtluftfertens intemationeUt accepterade riktlinjer (rekommendationer) äravgifter frän flygoperatörema för buflerproblem vid flygplatser tiflåtna underfömtsättning att de är koppfede tifl buflercertifieringssystem förflygplanen och att avgiftema encfest fecker kostnadema för att åtgärdabuUerproblemen. Luftfartsverkethar frän den genomfört en buUerrefete-ring av sinalandningsavgifter iimebär att inom ramen för ett oförändrat avgiftsuttegflygplan certifierade enUgt kapitel 3 fått en sänkning jämfört medtidigare på och de eifligt kapitel 2 en motsvarande ökning på . Åtgärden är ett led i verkete strävan att motverka ett ökat umyttjande aväldre och biUigare kapitel 2-flygplan som en följd av flygbranschens akmelfefinansiefla simation. Luftfartsverkethar hittifls i mycket Uten utetiäcknuig finansierat särskUda buUeråtgärdsprogram för bebyggelse mnt flygplatserna. Ut redningen har mte presenterat några ekonomiska konsekvensanalyser av skärpningar av buflemormema. har för sin del bedömt 25 attom samtUga bosfeder som finns inom nuvarande 55 dBA-grän- ser skuUe åtgärdas för attmöte av Stetens namrvärdsverk uppstäUcfe krav på inomhusbuUer ete. skuUekostnaden kunna uppgå tiU ca 2 mUjarder kronor. Motsvarande siffra efterkapitel 2-flygplanens utfesning är beräknad tifl 0,7 mfljarder kronor.Huvudansvaret för åtgärderna torde i dette sammanhang komma att vife påflygpfetehåflaren. Frågan om evenmeflabufleravgifter för att finansiera ett bufler-ätgärdsprogram bereds förnärvarande inom regeringskansUet. Regeringen avser därför att återkomma idenna fråga. 9 Buller från industrier m.m. 9.1 Extemt industribuller Regeringensbedömning: Nuvarande fegstiftning som är tillämpUg på extemt industribuUer börvara ändamålsenUg. Det är en uppgift för Stetens namrvärdsverk att utveckfesina allmänna råd och riktlinjer avseende industribufler Arbetet görs isamarbete med och . Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Uttedningenföreslår förändringar i Stetens namrvårdsverks Allmänna råd och riktlinjer Remissinstanserna:Remissinstansema instämmer i stort med utredningens försfeg. , Jemkontoret m.fl. stäfler sig tveksanuna tifl kvaUtetssäkring. Skälen för regeringens bedömning:Frågan om extemt industribuller regleras i Mfljöskyddsfegen (1969:387) ochHälsoskyddslagen (1982:1080). Mfljöskyddsfegen har som syfte att förebyggastörningar i den yttre nuljön men också att återstälfe redan skadade mUjöerMUjöskyddslagen är tUlämpUg på störningar som har anknytning tiU användningav fest egendom eUer fesfe anläggningar. BuUer är exempel på en sädan stömingsom fegen gäUer för Som villkor tfll tiflstånd att bedriva mfljöfarUgverksamhet kan föreskrivas exempelvis högsfe riktvärde för bufler samt mellanvilka klockslag visst bufler fär förekomma. Kommunens mfljö- ochhälsoskyddsnämnd och är tiUsynsmyndig-heter Hälsoskyddsfegenhar som syfte att förebygga och undanröja sanitär olägenhet. Hälsoskyddsfegenomfettar således bl.a direkfe åtgärder för att förebygga och undanröjabuflerstömingar. Eifligt 2 § skafl konununen vid sin planering verka för atthälsoskyddet tiflgodoses. Kommunens mfljö- och hälsovårdsnämnd ärtiUsynsmyndighet. TiUståndsfrågorenUgt mUjöskyddslagen prövas av . för dessa firågor är, enligt mfljöskyddsfegen ochhälsoskyddslagen, Sfetens namrvärdsverk. TUl stöd för tiflsynenfinns Namrvårdsverkete Allmänna råd och riktlinjer Uttedningenföreslär att störningen firån extemt buUer ftän industrier skaU minskas delsgenom utveckling av Namrvårdsverkete riktlinjer, dels genom insatser isamhäflsplaneringen. EnUgt utredningensbedömning är Namrvårdsverkete nuvarande riktvärden för bufler i huvudsakrimUga. De nya riktvärden som föreslås ansluter tifl dessa. Bakgmndsbufler ochbufler från tiansporter inom industriområden bör marbetes i riktlinjema. Förhög buUemivå beror snarare på brister i handhavande och konttoU än på brister iriktlinjema. Hanteringen av buUerfrägoma måste därför enUgt utredningen förbättras. KonttoUensker i (feg i stor uteträckning genom egenkonttofl och enUgt utredningen finnsbehov av tydUgare regler för denna. Uttedningenanser också att planmyndighetema i högre grad bör beakfe behovet avbuflerskyddszoner och buUergränsUnjer i ostörda områden samt attemissionsberäkningar bör ingå i underfeget för SamhäUsplaneringen. Uttedningensöverväganden bör i huvudsak kunna Ugga tiU gmnd för åtgärder mot extemt buUer frånindustrier Det är en uppgift för Sfetens namrvärdsverk att utveckfe råd ochriktlinjer för mätning av extemt industribuUer En utgångspunkt bör vara attbuUer är jämstäUt med övriga mfljöföroreningar. En anpassning bör ske tiflutvecklingen mom EG. 9.2 Buller från byggarbetsplatser och anläggningar Regeringensbedömning: Nuvarande fegstiftning som berör bufler från byggarbetsplaster börvara ändamålsenUg. Det är en uppgift för Sfetens namrvärdsverk att utveckfeallmänna råd och riktlinjer om buUer vid byggarbetepfetser cjch anfeggningar. Utredningens bedömning:Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Ufredningen föreslår attNamrvårdsverket och ser över nuvarande riklinjer Remissinstanserna:Renussinstansema uistämmer i stort med utredningens försfeg. påpekar att nya uppgifter för kommunerna inte bör skapas utanatt finansieringsmöjUghet anges. Skälen för regeringensbedömning: BuUer från byggarbetspfetser kan utgöra sanitär olägenhet förnärboende. Åtgärder mot sådant buUer kan vidtes med stöd av hälsoskyddsfegen.Sfetens namrvärdsverk är central tiUsynsmyndighet. BuUerkäUoma är dels självaarbetsmomentet och dels de maskiner som används. Uttedningen behandlar åtgärdermot buUer och diskuterar hur stömingsminskande åtgärder skafl sätfes in. Denföreslår att de mfljömässiga konsekvensema avseende bufler av ett byggprojektskafl redovisas i anbudshandlingarna. Det är en uppgift förStetens namrvärdsverk att te fram riktvärden. Uttedningen har redovisat försfegtifl nya riktvärden. Ufredningen anser vidare att nuvarande riktlinjer börförtydUgas. Ufrediungens förslag bör beakfes i Namrvårdsverketeföreskriftsarbete. 9.3 Buller från vindkraftverk Regeringensbedönming: Nuvarande fegstiftning bör vara äncfe-målsenUg. Utredningensbedömning: Uttedningen stöder det försfeg som och fegtfiam. Allmänna råd för eteblering av vindkraft på land (remissutgåva1992-12-08, ) Remissinstanserna:Bl.a. Kraftverksförenmgen ifrågasätter föreslagna riktvärden för buUer utomhussamt föreslår att konstmktionen av aggregat som ger fegfrekvente störningarförhindras. Skälenför regeringens bedömning: Uttedningen föreslår att buUer från vindkraftverkbör bedömas på likartat sätt som extemt industribuller samt att standarder,mätmetoder och underfeg för bedömning av störningar bör tas ftam. Regeringenanser att buUerstömingar firån vindkraftverk skaU bedömas som övrigabuUerstömingar. TiU skillnad från andra buUerkäUor finns det här ett unikttillfäfle att genom en fömtseende planering och adekvate beräknings- cjchmätmetoder undvika störande buUer Riktlinjer för utformning och lokaUsering avvmdkraftverk bör anpassas så att en utveckling av vmdkraften kan ske. 10 Buller i arbetsmiljön Regeringensbedömning: Arbetet med att minska buUerexponeringen i arbeteUvet börfortsatte. Utgångspunkten bör vara vad som är praktiskt möjUgt med hänsyn tfllden tekniska utvecklingen och vilka möjUgheter det finns att begränsaexponeringen. En uppgift för Arbetarskyddsstyrelsen som föreskrivande myndighetpå arbetsmfljöområdet bör här vara att fortiöpande se över de exponeringsvärdenför bufler som skafl gäfla i arbeteUvet. Utredningens förslag ochbedömningar: Exponeringsnivåer för buUer i arbetsmUjön bör inte överskricfe70-75 dBA. För kontorsarbete och annat arbete som fordrar koncentration börexponeringsnivån inte Överskrida för att arbetsmfljön skafl betraktassom gcxl. Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om bufler bör ändras i enUghetmed detta. Ekonomiska styrmedel föratt ge incitament tifl en bättre arbetenuljö Prop. 1993/94:215 börövervägas. Remissinstanserna:Flera remissinstanser anser att de av utredningen angivna exponeringsniväemakan tjäna som bra riktvärden men att en sä stor sänkning av deekvivalente ljudnivåerna som försfeget innebär måste, om de skafl gälfe somgränsvärden, genomföras . Arbetarskyddsstyrelsen ärpositiv tifl en framticfe stegvis sänkning av gränsvärdet. Styrelsen framhåUeratt hur snart sänkningen kan ske är beroende av utvecklingen i fråga ombuUerbegränsning, men att det måste handfe om en tidsperiod mnandet värde som kan betraktas som en riskfri nivå näs. Landsorgamsationen iSverige (LO) tiUstyrker försfeget vad gäfler sänkning av exponerings-mväema.Beträffande övervägandena om ekonontiska styrmedel har flera remissmstanseruttafet tveksamhet. Skälenför regeringens bedömning: Kunskaperna om buflrete skadUga verkningar har ökatunder och omfettande insatser har gjorte vad avserbuUerbekämpande åtgärder Trote detfe finns det fortferande mänga arbetemfljöerdär buflemivån är hög och där det är svårt att skydda sig mot hörselskador Bufleri arbetet orsakar fortferande många arbetekador och därmed cJckså storakosmader för samhäflet. Bufleri arbeteUvet är sedan mycket länge ett viktigt område för reglering ochmyndighetsåtgärder Med stöd av bestämmelser i arbete-mUjöfegen (1977:1160) harArbetarskyddsstyrelsen senast utfärdat föreskrifter på området i föreskrifteroch aUmänna råd (AFS 1992:10) om buUer (buUerföreskriftema). EnUgtden inledande bestämmelsen i dessa föreskrifter skaU arbete planeras ochbedrivas så att buUerexponeringen för dem som sysselsatte i verksamhetenreduceras tiU fegste praktiskt möjUga nivå med hänsyn tiU teknisk utvecklingoch möjUghetema att begränsa bullret. Vidare anges i föreskriftema detexponeringsvärde för buUer över vilket åtgärder mäste vidtes för att minskaexponeringen. värde uttryckt som ekvivalent ljudnivå under en åttetimmarsarbetsdag är bestämt tiU . Utöver det angivna gränsvärdet anges i deallmänna råden tfll föreskriftema vissa värden som skaU kunna tjäna somvägledning vid projektering och planering samt vid inköp av ny utmstning. Dessariktvärden anges för oUka sfegs arbetesituationer tUI 40, . BuUerföreskriftemamnehåUer också bestämmelser med krav pä maskiner och andra tekniska anordningarsom riktar sig mot tiflverkare och leverantörer av sådana anordningar.Föreskrifter som riktar sig mot bufler från tekniska anordningar finns även iandra föreskrifter pä produktområdet, t.ex. föreskriftema (AFS 1993:10) ommaskiner och vissa andra tekniska anordningar (maskinföreskriftema). I dessaföreskrifter finns bl.a. krav på uppgifter i bmksanvisningen om det buflermaskinen avger och krav på konstmktionen av maskiner med hänsyn tifl bufler. Maskinföreskriftemainnebär att EG:s maskindirektiv (89/392/EEG) 29 införUvas i svensk rättsom en följd av . dttektiv om buUerenussionfrän tekniska anordningar har införUvate i Prop. 1993/94:215 svensk rätt genom föreskrifter frän Arbetarskyddsstyrelsen. Vidare irmebärbuUerföreskriftema att EG:s direktiv (86/188/EEG) om skydd av arbetefegare motrisker bercjende pä exposition av buUer har införUvats. Kravpå buUerförhållandena pä arbetepfetsema och vissa krav som avser det bufler somkan avges av maskiner och andra tekniska anordningar finns således.Arbetarskyddsstyrelsen cjch yrkesinspektionen utövar tiUsyn över efterlevnadenav föreskriftema. Genom de uttryckUga krav som stäfls på attarbetegivaren systematiskt planerar, leder och kontroUerar verksamheten frånarbetemfljösynpunkt (3 kap. 2a § och föreskrifter AFS 1992:6 om intemkontroU avarbetsmUjön) har fömtsätttiingama ökat att fä tfll stånd ett sammanhåUet arbetemed arbetemfljön som kan komma även buflerätgärdema tifl del. Ufredningenanser att exponeringsnivåer för bufler i arbetemfljön inte bör överskricfe70-75 dBA och att för kontorsarbete och annat arbete som fordrar koncentrationexponeringsnivån inte bör överskricfe . Dessa värden bör, enUgtutredningen, gälfe som riktmärke vid ny-och ombyggnader och nyinvesteringar i maskineroch i övrigt införas i den befintliga mfljön i den takt som ekononun tiUåterUtredningen synes med sina försfeg "ha avsett i försto hand förändringarav de riktvärden som bör gäfla som vägledning vid planering av nya lokaler ochför nya produkter Arbetarskyddsstyrelsenhar stäflt sig positiv tifl en framtida stegvis sänkning av gränsvärdet förbufler Styrelsen har vidare angivit att man planerar en översyn av de ovanangivna rekommenderade riktvärdena för olika arbetesititotioner som tjänar somvägledning vid projektering och planering samt vid inköp av ny utmstning. Regeringenkonsfeterar att inriktningen inom aibetemfljöomrädet är att minskabuUerexponeringen med hänsyn tiU vad som är möjUgt med beaktande av bl.a. dentekniska utvecklingen. Regeringen bedömer att ett arbete med denna inriktningbör fortsätfe mom ramen för Arbetar-skyddsverkete verksainhet med bl.a. enkontinuerUg översyn av exponeringsvärdena för buUer Vadgäfler utredningens överväganden vad avser ekonontiska styrmedel konsteterarregeringen att Beredningen (S 1993:07) för en ny ordning för av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringama har fått tfll uppgift att bl.a. överväga om och i säfefl i vilken omfettning arbetegivaravgiftema bör differentieras utifrånföretegens kostnader för arbeteskador CJch sjukfirånvaro. Regeringen finnerdärför inte anledning att vidte några särskflda åtgärder med anledning avutredningens överväganden i den här delen. 11 Buller från konsument- och byggprodukter Regeringensbedömning: Frågan om acceptebfe buUemivåer för konsumentema bör i förste handlösas inom ramen för och det Europeiska standardiseringsarbetet. Utredningens bedönuiing: Iutredningen föreslås att kommuner bör fä bemyndigande att genom ett tillägg ihälsoskyddsförordningen (1993:616) meddefe generefla föreskrifter som innebärförbud mot användning och av andra än mfljömärkfe motordrivnaträdgårdsredskap. Vidare föresfes att ettsärskflt mfljömärke införs för den maskin efler apparat som är särskflt tyst. Uttedningen har också ifiräga om bufler firån leksaker, uttafet att lagstiftning bör övervägas omdetta krävs för att stoppa leksaker som kan orsaka hörselskador. avstyrker försfeget om förbud mot användning av ickemfljömärkfe trädgårdsredskap och avstyrker ocksåförsfeget om ett märke för särskflt tyste maskiner och apparater men uistämmerdäremot i utiTedningens bedömmng beträffande leksaker. Stockholmsumversitet tiflstyrker försfeget om ett buUermärke för tysfe prcjdukter mån remissinstansema i övrigt yttrar sig över utredningens förslag,avstyrks dessa. Skälenför regeringens bedömning: Frågor som rör bufler firån produkter bör lösas påett enhetUgt sätt mom EES, mte minst med hänsyn tiU att nationeUa regler kanuppfettas som handelshindrande. Det ter sig ändamålsenUgt att detfe arbete skerbl.a. inom ramen för det europeiska standardiseringssamarbetet. Uttednmgen framhåUer attljudet firån gräskUppare och andra motordrivna tiädgårdsredskap av omgivningenuppfettas som mycket störande, särskflt . Därför har utredningenföresfegit att det skaU införas en möjUghet att i vissa feU utfärda förbud motanvändningen av motordrivna tiädgårdsredskap som inte är mfljömärkfe. Regeringen konsteterar atti mgår ett EG-direktiv om tillnärmning av medlemsstetemasfegstiftning om tflifeten ljudeffektnivå för gräskUppare (84/538/EEG).Direktivet har, i enUghet med åtegandena eifligt avtalet, uiförUvate i svenskrätt genom Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om buUer fiän gräskUppare (AFS1993:16). Direktivet och därmed föreskriftema innehåfler krav på både detbufler som avges av en motordriven gräskUppare (ljudeffektnivå) och buUer påoperatörspfete (ljudtrycksnivå). Vidare innehåUer direktivet cKh föreskriftemakrav på en på visst sätt utformad märkning. En gräskUppare får sfeppas ut på marknaden efler avlämnasför att tas i bmk endast om den uppfyUer de Prop. 1993/94:215 föreskrivnakraven. Deangivna föreskriftema omfettar samtUga där angivna gräskUppare, som kananvändas yrkesmässigt oberoende av om användnmgen i det enskflda feUet bUryrkesmässig eUer privat. Förövriga motordrivna trädgårdsredskap gäfler om bufler vad som förskrivits iAibetarskyddsstyrelsens föreskrifter om maskiner och vissa andra tekniskaanordningar (AFS 1993:10), genom vilka EG:s maskindirektiv (89/392/EEG) harinförUvate i svensk rätt. I maskindirektivet cjch föreskriftema stäfls bl.a.krav på deklaration av buflemppgifter i bruksanvisningen tfll maskinema CKhkonstmktionskrav med avseende pä bufler (se även avsnitt 10). Inte hefler nuavsedda maskmer fär sfeppas ut på marknaden efler avlämnas för att tos i bmk ominte de föreskrivna kraven är uppfyflcfe. Motbakgmnd av vad som redovisats är regeringen inte beredd att föresfemförandet av ytterUgare krav pä märkning som tar sflcte på buUer frängräskUppare och andra motordrivna trädgårdsredskap. Eifligtregeringens bedömmng är det inte hefler lämpUgt att införa enofficieU symbol för märkning av särskflt tysto apparater. Det finns i cfeg ettstort antal märkningssystem och det är redan svårt för en konsument attorientera sig.