prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ökade resurser kommer att läggas pä uppföljning avutbildningar och utvecklingsprojekt samt en successivt ökad utgivning avinformationsblad och rapporter. Programmet för rådgivning och utbildning börfullföljas men inriktas mer på EG-frågor som berör jordbmket Föratt ytterligare utveckla skoloma bör, utöver de medel som beslutadeom för /94, ytterligare tillförasnaturbmks/lantbmksskoloma av tillgängliga prisregleringsmedel för budgetåret1994/95. Deutökade rådgivnings- cxh utbildningsinsatser som enligt det livsmedelspolitiskabeslutet skall genomföras är mycket angelägna. Detär också viktigt att utbildning i och information om EU-frägoma lyfts fram i arbetet.Prisregleringsmedel bör dcxk inte tillföras verksamheten. 1993/94:100 Anslaget bör föras upp med för /95. uURådgivning och utbildning för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . Stöd till sockerbruket på m.m. 1992/93Utgift 124 500 000 1993/94 Anslag 12 500000 1994/95 Fönlag 12 500000 1Anslaget Stöd tiU sockerbruken pä och Gotiand m.m. Under detta anslag har anvisats stöd tillsockerbmken på och . Enligt beslut skall stöd lämnasunder en övergångsperiod. sockerbmk har lagts ned. Det statligastödet till sockerbruk lämnas längst t,o,m. Jordbmksverketföreslår att tas upp för /95 underfömtsättning att scxkerbmk är i drift Anslagetbör i likhet med förslag föras upp med 12,5 miljoner kronorsom stöd för driften av scxkerbmk. tUlStöd tiU sockerbruket på m.m. för /95 anvisar 1993/94 Anslag 1000 1994/95 Förslag 1000 Under anslaget tas upp ett formellt belopp på 1 (XX) kr till uppdragsverksamhet. På anslagetredovisas all verksamhet vid som omfattarSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelsema. EnligtSkogsstyrelsens årsredovisning omsatte- 1,3 mUjarderkronor under /93. Det är en minskning jämfört medföregående år. Det ekonomiska utfaUet för den samlade verksamheten varnegativt och sämre än föregående år. Orsaken härtiU var främst attförsäljningen av skogsfrö och skogsplantor minskade som en följd av lågkonjunkturen.Vidare påverkas resultatet av att försäljningen av skogsplantor inom ramen förjordbrukets omställningsprogram blev väsentligt mindre än beräknat. Den övrigaverksamhetens resultat belastas, till följd av ändrade redovisningsprinciper,av att på revisoremas inrådan fört upp en ackumuleradsemesterlöneskuld. EnUgt har osäkerheten omorganisationens framtida uppgift cxh dimensionering påverkat aibetet negativt.Insatsema inom såväl uppdragsverksamheten som i myndighetsverksamheten harminskat i volym som inrikmingen har förändrats. Medan uppdragen ätskogsbmket har minskat har uppdragen åt arbetsmarknadsmyndighetema ökat. DetstatUga stödet tiU skogsbmket minskade med under perioden1989/90-1992/93. LagtUlsynens omfatming har minskat. Verksamheten har i stäUetinriktats mer på uppföljning av miljöhänsyn. Verksamheten med rådgivning ochinformation har ändrat inrikming mot mer naturvård och ekologi. har ca 85 000 skogsägare utbildats. avseratt utvärdera effektema av kampanjen. Den översiktliga skogsinventeringen somstartades avslutas under innevarande budgetåret Totalt har avlandefs privatskogar inventerats. Antalet skogsbmksplaner som framställts isamband med inventeringen har successivt minskat. Inventeringen av nyckelbiotoperövergick från metodutveckling till storskalig försöksinventering isamtiiga län. 1992/återväxttaxering visar att den areal som föryngrasgenom plantering har minskat kraftigt medan arealen naturlig föryngring harökat, främst inom privatskogsbruket. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga anmärkningar. Skogsstyrelsenhar lämnat en enkel anslagsframställning för /95 som tar sinutgångspunkt i riksdagsbeslutet för perioden /94-1995/96 om en nyskogspolitik. har kompletterat sin anslagsframställning med enrapport om resultaten från försöksverksamheten med skogsmarkskalkning.Skogsstyrelsens bedömning är att den verksamheten behöver öka i omfatmingsuccessivt och att ytterligare medel härför behövs under innevarandetreårsperiod. Prop.1993/94:100 Bilaga 10 Detövergripande målet för verksamhet, som lades fast iden skogspolitiska propositionen 1993, är att verka för att landets skogarvårdas cxh bmkas på ett sådant sätt att de av statsmaktema beslutade målen förskogspolitiken kan uppnås. Riksdagenbeslutade om en ny skogspolitUc (prop. 1992/93:226, bet.1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). har lämnat enårsredovisning. Verksamheten under det redovisade budgetåret, 1992/93,präglades av översynen av skogspoliriken cxh myndighetens organisation. Regeringen bedömer att resultatredovisningen är ihuvudsak god men ännu inte av sådan kvaUtet att det enbart med utgångspunkt iårsredovisningen går att göra de avvägningar som resultatstymingen kräver. Enfördjupad prövning av verksamheten gjordes emellertid i anslutning tiUpropositionen om den nya skogspolitiken. Riksdagenbeslutade om verksamhet förtteårspericxien 1993/94-1995/96, De övergripande mål och riktlinjer förverksamheten som gäller för treårsperioden bör ligga fast. målet förSkogsvårdsorganisationens verksamhet är att verka för ett ansvars- Prop.1993/94:100 fullt nyttjande av landefs skogstiUgångar i enlighet med de avstatsmaktema Bilaga 10 beslutade målen för skogsbmket verksamhet ges i linjemed detta en starkare inriktning mot miljöfrågoma. De nya uppgifter som harriUkommit med myncUg-hetens sektorsansvar för miljön understryker detta. Fömtomde uppgifter som följer direkt härav kommer behovet av rådgivning, informationoch utbUdning att prägla organisationens verksamhet , DärtUIkommer den viktiga uppgiften att följa upp, utvärdera cxh redovisa hur de nyaskogspolitiska målen uppfyUs. En förändring av organisationen pågår tiU följdav minskade resurser inom den aUmänna verksamheten. Organisationen påverkasvidare av att den stadiga frö- och plantverksamheten bolagiseras . tiUSkogsvårdsorganisationen för /95 anvisar ett förslagsanslag på1 . 1992/93Utgift 321577 354 1993/94Anslag 274 906 000 1994/95Förslag 278 952 000 Myndighetsanslaget till äranpassat till de förändrade arbetsuppgifter som den nya skogspolitikeninnebär. I enhghet med det principbeslut som har fattatcm ansvar för den Sfatiiga statistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122)har beräknats under detta anslag för statistik inom skogsområdet istäUet för under sjunde huvudtitelns anslag Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser. Regeringens överväganden avseendeansvarsfördelningen meUan och andra myndigheter finnsi bil. 8 under nämnda anslag. Anslaget bör föras upp med sammanlagt 278 952 (X)0kr. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i en real minskning avutgiftema om . tillSkogsvårdsorganisationen: Myndighetsuppgifter för /95 anvisarett ramanslag på . c 3.Bidrag till skogsvård m.m. Prop. Bilaga 10 1992/93 Utgift 188045 096 * 1993/94Anslag 90 000 000 1994/95Förslag 60 000 000 Från anslaget täcks kostnadema för bidrag nUskogsvård m.m. som har bevUjats före och kosmadema föravsyning av aktueUa projekt före utbetalning av de beslutade bidragen. Medelsbehovetför /95 beräknas minska med 30 mUjoner kronor i förhällandetill innevarande budgetår. Anslaget bör uppgå tiU . IenUghet med förslag bör anslaget föras upp med 60 mUjonerkronor nästa budgetår. tiUBidrag tiU skogsvård m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslag på60 . Stöd till byggande av skogsvägar 1992/93Utgift 9 871 349 1993/94Anslag 6 000 000 1994/95Förslag 400 000 Möjligheten att bevilja nya bidrag från dettaanslag upphörde den 1 juU 1992. Från anslaget täcks kostnadema för tidigarebeslutade bidrag cxh avsyning av dessa projekt. Medelsbehovetför /95 beräknas minska med i förhållanderill innevarande budgetår. Anslaget bör uppgå tiU . Ienlighet med förslag bör anslaget föras upp med 400 OCX) krnästa budgetår. Förslagtill riksdagsbeslut Prop. tUlStöd till byggande av skogsvägar för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . 1993/94Anslag 99 000 000 1994/95Förslag 99 000 000 Anslaget finansierar stadigt stöd tUl insatser avolUca slag för skogsbruket. Från anslaget bekostas sålunda bidrag tillnaturvårds- cxh kulturvårdsåtgärder, bidrag tUl ädellövskogsbmk, statenskostnader för försöksverksamheten med skogsmarkskalkning, kostnader för vissacivilrättsliga avtal på naturvårdsområdet, inttängsersättningar som följer avskogsvårdsstyrelsemas beslut samt projektmedel för slutförande avinventeringama av småbiotoper och sumpskogar. Skogsstyrelsenhar i en rapport om skogsmarkskaUcning föreslagit att det nuvarande programmetsuccessivt utvidgas. I awaktan på att styrelsens uppdrag att närmare utredaskogsskadoma har färdigställts föreslär styrelsen efter samrådmed en fonsatt försöksverksamhet. Medelsbehovetberäknas öka med i förhåUande tUl mnevarande budgetår. Helaanslaget bör uppgå till . Försöksverksamhetenmed skogsmarkskalkning bör i awaktan på stäUnings-tagandena tiU Skogsstyrelsensslutrapport fonsätta på oförändrad nivå. bör bemyndigas attdisponera reserverade medel under nionde huvudtitelns äldre anslag Bidrag tilltrygghetsförsäkring för skogsbmkare och Särskilda skogsvärdsinsatser i nortaSverige för insatser som syftar till att minska antalet olycksfall iprivatskogsbmket resp, för att täcka kostnader för fördjupade verksamhetsplaneri fjällnära skogar. Beloppen uppgår till 2,8 resp, . fillInsatser för skogsbruket för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . 1992/93Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 57147 656 49 221 000 53 272 000 1993/94:100 Bilaga 10 är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fiskerinäringen, fritidsfisket cxh fiskevården. Verket skall bl.a,leda de stadiga åtgärdema för att firämja fiskerinäringen, fritidsfisket ochfiskevården. organisation m.m. framgår av förorchiingen(1991:827) med instmktion för Isin enkla anslagsframställning finner mgen anledning att föreslåavvUcelser från den inrikming av verksamheten och den budgetram för budgetåren1993/94-1995/96 som har fastställts av (prop. 1992/ 93:100 bil 10,bet 1992/93:JoU13, rskr. 1992/93:231). Verket påpekar dock bl.a. att ettmedlemskap i kan komma att irmebära omfattande förändringar ifömtsättningama för verkets arbete . Dethar inte funnits skäl rill att förändra de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /94-1995/96. Fiskeriverketredovisar innan årsskiftet till Jordbmksdepartementet de ekonomiska cxhadministrariva konsekvensema för verket till följd av ett EU-medlemskap. Ienlighet med det principbeslut fattat om ansvar för den statUgastatistiken (bet. 1992/93 FiU:7, rskr. 1992/93:122) har beräknatsunder anslaget för fiskestatistUc i stället för som under sjunde hu- vudtitelnsanslag : Statistik, register och prognoser, Prop.1993/94:100 Regeringens överväganden avseende ansvarsfördelningen meUanStatistiska Bilaga 10 centralbyrån cxh andra myndigheter återfinns i bil. 8anslaget : Statistik, register och prognoser. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . tiUFiskeriverket för /95 anvisar ett ramanslag på . Särskilda insatser för fisket Stöd till fiskare på syd- ochostkusten och på Inomregeringskansliet bereds frågor som har behancUats avUtredningen om fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter. Besfåndsvariationer förden naturteprtxlucerade laxen i är en av frågoma. Arbetet bedrivsmed sikte på att en proposition i ämnet skall kunna föreläggas undervåren 1994. I awaktan pä att beredningen slutförs börifrågavarande anslag föras upp med oförändrade belopp. Regeringenföreslår att , i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, 1. tUl Främjande av fiskerinäringen för budgetåret1994/95 beräknar ett reservationsanslag på , 2. tiU Särskilda insatser för fisket för budgetåret1994/95 beräknar ett förslagsanslag på , 3. till Stöd till fiskare pä syd- och ostkusten och påGotland för /95 beräknar ett förslagsanslag på , 4. till Bidrag till fiskevård fer /95beräknar ett reservationsanslag pä . D 5.Ersätming för intrång i enskild fiskerätt m.m. Prop. 1992/93 Utgift 13583 622 * 1993/94 Anslag 1000000 1994/95 Förslag 1000000 Från anslaget täcks kostnader för bl.a.ersättningar enligt lagen (1985:139) om ersätming för intrång i enskildfiskerätt och för bidrag enligt förordningen (1985:145) om statsbidrag tillfritidsfisket inom vissa områden. Fiskeriverketföreslår att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Fiskeriverketöverlämnade på regeringens uppdrag en utvärdering avkonsekvensema av det fria handredskapsfisket Ytterligare underlag behövs innanregeringen kan ta stäUning i frägan. Den bereds bl.a. inom ramen förUtt-echiingen om fömtsättningama för en levande skärgård. Utredningen skaUvara klar den I aprU 1994. nllErsättning för intrång i enskild fiskerätt mm. för /95 anvisarett förslagsanslag på . 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 10 47 E.Rennäring m.m. Pop- i993/94:ioo E 1.Främjande av rennäringen 1992/93Utgift 10 556 480 Reservation 4 517 753 1993/94Anslag 11017 000 1994/95 Förslag 11017000 En del av anslaget fördelas på användningsområdengenom beslut av efter årUga överläggningar meUan staten cxhföreträdare för ren-näringsutövama. Användningsområdena avser åtgärder tiUfi-ämjande av rennäringen såsom upplysning och rådgivning, katastrofskadeskyddvid svåra renbetesförhållanden, konsulentverksamhet vid ,inventering och kartläggning av vinterbetesmarker, utvecklingsprogram församebyar samt särskilda ändamål i övrigt som gagnar renskötande samer. Anslagetanvänds cxkså för underhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. 1972års svensk-norska renbeteskonvention, för underhåll av vissa renskötselanläggningarsamt för statens del av kosmadema för samebyamas utvecklings- ochmarkanvändningsplanering. Jordbmksverketföreslår att anslaget förs upp med cxh anför bl.a. följande. Enligt ett tiU konventionen (SÖ 1972:15) mellanSverige och om renbeming m.m. anslutande protokoll skall ochNorge bekosta cxh underhåUa vissa stängsel. Vidare ankommer det pä attunderhåUa riksgränsstängsel i enUgt särskUt protokoU meUanSverige cxh om uppförande cxh underhåU av dessa stängsel. Stängslenutsätts för stora skador främst i samband med snösmältningen. Vissasträckningar bör byggas om. Mot bakgrund av konventionen bör sfaten fortlöpandebetala de verkUga kosmadema för att hålla stängslen. Framtagandet av undertag för renbetesinventeringarfortsätter. Arbetet sker i samarbete med forskare cxh företrädare för berördaintressen. Den rådgivning tiU rennäringen som bedrivs av länsstyrelsema isamverkan med håUer på att utvecklas genom samarbete med såvälsvenska som norska forskare. Rådgivningen är huvudsakligen inriktad på attuppnå en bättre hjordsammansättning genom individmärkning cxh strategisktslaktuttag. Inom många samebyar har inö-esset för individmärkning ökatkraftigt. Genom individuell vägning av djur får samebyama bättre fömtsätmingaratt inrikta näringen på hög köttprcxiukrion cxh begränsa renantaletdU vad markema tål. För den långsiktiga hushållningen och rennäringens ekonomiskaavkasming är det väsentligt att denna rådgivning kan fortsätta i samma omfatmingsom . Kostnademaför såväl konsulentverksamheten vid Svenska samemas riks- Prop. 1993/94:100förbund som trygghetsförsäkringen ökar. Omfatmingen av försäkringen har Bilaga 10 förändrats för att begränsa premiehöjningama. Delär angeläget att underlaget för renbetesinventering fortiöpande kommer tUIumyttjande i praktiska inventeringar så att renantalet kan anpassas till vadbetesmarkema tål långsiktigt Vid de årUga överläggningama meUan staten ochförcoare för rennäringen om användningen av de medel under detta anslag sominte cUsponeras för underhåU av stängsel cxh för vissa andra av statenskosmader har rennäringen företrätts av Svenska samemas riksförbund.Sametinget har numera trätt i verksamhet. har bl.a. tiU uppgift attbevaka att rennäringens behov beaktas. Med hänsyn tiU detta cxh då allasamebyar inte är medlemmar i bör ifortsättningen företräda rennäringen vid överläggningama med staten. SammaiJagtbör anslaget föras upp med . tillFrämjande av rennäringen för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . 1992/93Utgift 28 639 950 1993/94Anslag 38 000 000 1994/95Förslag 38 000 000 Anslaget används för pristillägg på renkött.Bestämmelser om prisstödet finns i förordningen (1986:255) om pristUlägg pårenkött EnUgt beslut skall reeUa överläggningar föras meUan statencxh företrädare för rennäringen om nivån på prisstödet (bet. 1989/90:JoU14,rskr. 1989/90:194). Antaletslaktade renar under /93 var ca 84 100. Av dessa godkändes ca76 2(X) vid köftbesikming. Kassationen uppgick således tiU knappt 8 000 /92 uppgick kassationen tiU ca 22 000 djur. Den minskadekassationen förklaras bl.a. av ökad utfodring av slaktren. nmgama av prisstöd harökat på gmnd av den kraftigt minskade kassationen Prop. 1993/94:100 av renar med för hög cesiumhalt Bilaga 10 Mot bakgmnd av att renantalet är allför högt ivissa områden cxh att avräkningspriset på renkött falUt under de senaste årenhar efter överläggningar med Svenska samemas riksförbundbeslutat att per kUo av pristUlägget för såväl vuxen ren som renkalvskaU avsättas för marknadsföringsåtgärder. Det är angeläget att dessamarknadsföringsinsatser kan fortsätta även /95. Prisstödets differentiering, där prisstödet är 6 krhögre för renkalv än för vuxen ren, bör tUls vidare behållas. På så sätt uppnåsen samverkan med de rädgivningsinsatser som görs cxh som skaU leda tUl attbegränsa renantalet tiU vad renbetesmarkema tål. Samridigt stimuleras en ökadköttproduktion. En stor del av renskötselföretagens kosmader utgörsav transporticosma-der. Ett renskötselföretag har ett Utet behov av insatsvarorsom tex. Såväl kosmader för inköp av transportmedel somdrivmedelskostnader har ökat kraftigt genom växelkursförändringar och höjdbensinskatt Renskötselförc-tagens produktionskosmader bedöms därför ha ökat merän inom t.ex. jordbruket föreslår mot denna bakgmnd och efteröverläggningar med att prisstödet tiU rennäringenkostnads-uppräknas med per kilo tUl per kUo för vuxen ren cxh riU 17kr per kilo för renkalv. Prisstödettill rennäringen lämnades tidigare som ett fast belopp per slaktad ren. Den 1juli 1993 övergick prisstödet till att vara ett kilorelaterat stöd (prop.1992/93:32, bet. l992/93:BoU8, rskr. 1992/93:115). PristiUägget beräknas påslaktkroppens vikt cxh lämnas med per kilo för vuxen ren och med 16 krper kUo för kalv. PristiUägget får användas riU de stödformer somJordbmksverket beslutar efter överläggningar med Svenska samemas riksförbund.Jordbmksverket har efter sådan överläggning beslufat att av pristUlägget skall50 öre per kilo slaktad vikt avsättas för ett kollektivt marknadsstöd. Prisstödet är ett medel i rationaliseringen avrenskötseln. Regeringen föreslog därför i prop. 1992/93:32 om samema cxhsamisk kultur m.m. att prisstöd vid slakt av ren endast borde lämnas dUrenägare som har renskötsel som stadigvarande yrke. Något prisstöd borde enligtpropositionen därför inte lämnas tiU de som närmast bedriver renskötsel somhobbyverksamhet Mot denna bakgmnd föreslogs att prisstöd inte skulle lämnasriU renägare som har färre än 50 renar. fann vid behancUingen av propositionenatt det borde övervägas att i fortsätmingen ge prisstöd endast tiU renägare förvilka reninnehavet utgör ett väsentiigt mslag i försörjningen. I de fallrenägandet endast är att betrakta som något av en hobby eUer ett sätt att försedet egna hushållet med renkött bör enhgt riksdagensbeslut något prisstöd inte lämnas. Systemet skall vara Prop. 1993/94:100administrativt enkelt. Regeringen borde göra de närmare överväganden som Bilaga 10 erfordras (bet. 1992/93:BoU8, rskr. 1992/93:115). Med anledning av beslut uppdrogregeringen åt att redovisa förslag tUl den närmare utformningenav vUUcoren för att aktueUa renägare skaU erhålla prisstöd vid slakt. Verketkonstaterar i sin redovisning av uppdraget an det är svårt att ur den gmpprenägare som har under 50 renar särskilja dem som bedriver renskötsehi som ettväsentiigt inslag i försörjningen cxh att det i vart faU inte kan förenas medkravet på att systemet skaU vara administrativt enkelt. Att särskilja vilkarenägare med lågt reninnehav som sktUle bU prisstödsberättigade skuUe krävautredning i varje enskUt faU. Intäktema från rennäringen skulle då behövasättas i relation tiU renägarens eller famUjens totala intäkter under ett visstår. Verket bedömer att ett sådant förfarande från såväl administrativ synpunktsom kostnadssynpunkt är mindre lämpligt De renägare som inte blh berättigadetiU prisstöd torde komma att anpassa sig tiU ett förändrat system. De kan straxföre slakt sälja slaktdjuren tiU någon anhörig eller vän som tUlhör gmppenstödberättigade. Priset på renen kan sedan bestämmas när avräkning frånslakteriet nått den nya renägaren. anser att det inte går attfinna en lösning som förenar kravet på att särskilja renägare vars reninnehavutgör ett väsentUgt inslag i försörjningen med kravet om att systemet skaU varaadministrativt enkelt Verkets slutsats är därför att förslaget att särskiljade renägare som har renskötseln som hobby från de som bedriver den som ettväsentligt inslag i försörjningen inte är praktiskt genomförbart. Länsstyrelsema i Jämtiands, ochNortbottens län har yttrat sig över förslaget. De delar Jordbmksverketsuppfattning. Också regeringen delar bedömning. Det torde varanärmast ogörligt att åstadkomma ett fungerande administrativt system för attpröva om reninnehavet utgör ett väsenfligt inslag i försörjningen. Prisstödbör tills vidare därför lämnas enligt samma gmnder som . Vid ettEU-mecUemskap kommer dock frågan om prisstödet cxh dess utformning att behövaprövas på nytt. Regeringen har för avsikt att, under fömtsätmingatt anvisar medel under detta anslag, fastställa prisstödet i annatsammanhang. bör i fortsätmingen företrädarennäringen vid överläggningama med om vUka stödformerpristillägget skall användas tUl. Anslagetbör föras upp med . tiUPrisstöd till rennäringen för /95 anvisar ett förslagsanslag på38 . E 3.Ersättningar för viltskador m.m. Prop. Bilaga 10 1992/93 Utgift 37 693 569 1993/94Anslag 12 320 000 1994/95Förslag 27 000 000 Frän anslaget betalas ersätming för förluster somuppkommer tiU följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning fmns i förorciningen (1976:430) omersätming vid vissa skador av rovdjur. Från anslaget lämnas vidare vissersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador,m.m. Dessutom bekostas från anslaget vissa åtgärder för att förebygga skador avvilt m.m. Genom Statens naturvårdsverks kungörelse (SNFS1992:13 NV 56) med föreskrifter om kontroll vid anmälan om rovdjursriven reninfördes en bestämmelse om att ersättning för rovdjursriven ren får lämnasendast om funnen sådan ren anmäls tiU senast dagen efter detrenägaren eUer sameby fått kännedom om fyndet skall enligtkungörelsen genom stickprov kontrollera de uppgifter som lämnats i ansökningenom ersättning. De nya bestämmelsema, som träckle i kraft ,resulterade i en kraftig ökning av antalet anmälda rovdjursrivna renar föredetta datum. Antalet ersatta rovdjursrivna renar uppgick tiU ca 12 500 /93 mot drygt 8 100 renar /92. Anslaget bör föras upp med föratt bättre anpassas tiU den väntade belastningen. tillErsättningen för viltskador m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . Ersättningar på grund av radioaktivt nedfall 1992/93Utgift 38 336773 1993/94Anslag 1 000 1994/95Förslag 1000 Från detta anslag täcks kostnader med anledning avbeslut om ersätming enligt förordningen (1986:621) om ersättning tilljordbmks-, trädgårds- cxh renskötselföretag samt tiU vissa fiskare medanledning av och förordningen (1987:64) om ersättning förmerkostnader och förluster med anledning av tiU dem som försitt uppehäUe är beroende av fiske, jakt, bär- eller svampplockning. i Tjemobyl i dåvarandeSovjetunionen inträffade , Kort tid efter olyckan stod det klartatt nedfallet av radioaktiva ämnen i Sverigevar mer omfattande än i de flesta länder i . Många jord- Prop.1993/94:100 bruks-, trädgårds- cxh renskötselföretag drabbades hårt som enföljd av de be- Bilaga 10 stämmelser som beslutades om förbud mot saluförandeav livsmedelsprcxluk-ter med hög halt av radioaktiva ämnen.