prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det är först nu som nämnda insatser börjar ge resultet.Ansöängnmgama bör fortgå för att få dette mitiativ att bära frakt. Övrigt svenskt stöd tUl det regionala samarbetet iAfrUca har innefettet bl.a. den östefrUcanska utvecklmgsbanken (EADB) ochsammansluttimgen mellan ländema i AfrUcas Hora (IGADD). Utvärderingar pekar påbetydande brister i måluppfyllelse för båda dessa insatsen Med den osäkerhet som råder bettäffande detframtida regionala samarbetet i södra och krav på att det svenskabiståndet konsolideras föreslås att 130 mUjoner kronor avsätts för atthuvudsakligen säkerställa driften av gjorda investeringar. Även andrasamarbetsformer än med SADC bör kunna sökas. har ett fiertel regionala initiativtegits för att diskutera den bekymmersamma utvecklmgen i . Dessainitiativ hänger samman med att givama större krav på mottegarländeraasregeringar att själva te ita med svårighetema cx;h finna lösningar. Således harOrganization för African Unity (OAU) vid sitt stets- och regermgschefemöte imaj beslutet att tillskapa en mekamsm för lösning av konflUcter i regionen.Kostaadema härför skall täckas genom en fond. Andra imtiativ har mer gällt detekonomiska samarbetet exempelvis inom ramen för Global Coalition för (GCA) och Leadership Foram (AFD). Regeringen ser positivt på attländerna ter ett ökat ansvar och föreslår för regionalt samarbete i det övrigaAfrUca 35 miljoner kronon Stillahavsasienfortsätter att vara något av en motor för världsekonomm. var denekonomiska tillväxttekten i de asiatiska utvecklingsländer som är medlemmar avden Asiatiska (AsDB) , vilket är betydligt mera än förövriga u-länden Även föratses en tillväxt på minst sammanivå. AsDB-ländemas export ökade , vilket är dubbelt såsnabbt som världshandeln i övrigt. Antelet absolut fettiga människor i Ostesien harminskat från 400 till 180 miljoner - öots att befolkningen underdenna pericxi har öedubblats. Ändå har den asiatiska kontinenten dubbelt såmånga absolut fettiga människor som AfrUca. Befolknmgsökningen i Ostesien harreducerats kraftigt under de senaste tte decenniema genom att födelse-telengått ner . insatser på befolkningsområdet är koncenöerade påSydasien, där utvecklmgen på befolknmgsområdet är mera ojämn. I de fettiga och tättbefolkade asiatiska ländernaär förslitningen av natarresurseraa ett stort och växande problem. I många fellhar den snabba ekonomiska utvecklingen skapat eller förvärrat allvarligamiljöproblem. De ursprangliga "asiatiska tigraraa"(Smgapore, , cx;h ) har lämnatu-landsgrappen. Den fettigaste av "tigraraa", , låg 1962 påungefär samma ekonomiska mvå som men har en BNP per capite somligger över Portagals och i luvå med . Mätt med samma mått harSmgapore och gått om och . Man kan redanskönja en "andra generation tigrar" i Stillahavsasien, som undersenare år haft en mycket hög tiUväxttekt, t.ex. , , ochThailand. I de indokinesiska ländema pågår en snabbutveckling i rUcttiing mot marknadsekonomi. I hölls valunder FN:s överinseende. Utvecklingen i är inte lUca dynamisk som iStillhavsasien men i , , cx;h Sri Länka pågårekonomiska reformprocesser som gett goda resultet öots att flera av ländemabrottes med hårda etniska och religiösa motsättningan Andra länder i regionen,t.ex. Afghanisten, och (), har stora problem att uppnå entUlväxttakt som håller jämna steg med befolkningsökningen. I Mellanöstera har fredsprocessen gjortutomordentiigt glädjande framsteg. Det är av störste vUa att detinteraationella givarsamftmdet nu ställer upp och stöder fredsprocessen med ettomfattende bistånd. Flera av de nya cenöalasiatiska republUceraa är attbettakte som u-länden Föratom en negativ ekonomisk utveckling förvärrassitaationen av etniska konflUcter i flera av republikeraa. Svenskt bistånd,utöver katesöofinsatser, främjande av mänskliga rättigheter och multilateralainsatser inom Östeuropa-samarbetet, övervägs inte. I Qolårets budgetproposition anmäldes den stadiesom gjorts mom UttUcesdepartementet om utvecklingssamarbetet med och sombl.a. framhöll tUlväxtens cx;h det ansvarsfulla ledarskapets betydelse för Hänsynen tUlmiljöns krav och föratsätttiingar är en annan Prop. 1993/94:100 vUaigdimension för att nå en stebil cx:h bärkraftig utveckling. Ansttäng- Bilaga4 nmgaraa fortsätter att i ökad utsttäckning engagera svensk kompetens inombiståndet vad gäller t.ex. infrastraktar, miljövård och indusöiellt kunnande.De ekonomiska cx;h demokratiska reformansöängningaraa i olUca gesett fortsatt och utökat stöd. Av SIDA:s utbetelningar /93 gick ca 1,5mUjarder kronor, en femtedel av hela biståndet via SIDA, till 25 olUcaasiatiska länder. BITS åteganden för u-krediter tUl ligger på drygt sexmiljarder kronor, varav huvuddelen på cx;h . Inbördeskrigeti fortsätten Den heterogena afghanska motståndrörelsen, som krig lyckades störte den kommunistiska regmien, har fellit sönder ien våldsam kamp om makten i och över delar av . Väpnadesttider rasar mellan koalitionens olUca fraktioner, också kring huvudstedenKabul. Det svenska biståndet tUl Afghanisten bör även ifortsätttiingen koncentteras till insatser för att underlätte för afghanskaflyktmgar att flytte åten De svåra förhållandena i landet har hittillsförhindrat en ordentiig utvärdering av det svenska biståndet. Regeringensinbördes splitamg och olika lojaliteter i stetsförvaltningen ställer stora kravpå att bistånd är politiskt neuöalt. Det svenska stödet bör även ifortsättningen fördelas mellan olUca FN-organ samt (). I samråd med SAK pågår en successiv överflyttning av finansieringen avSAK:s verksamhet från katesöofenslaget till anslaget för enskildaorganisationer. Denna omfördelning bör fortsatte i sanu-åd med kommittén Regeringen anser den nuvarande nivån på det samladesvenska biståndet, ca , som rimlig i förhållande tUlden mycket komplicerade situationen i landet. Måletför den svenska biståndet är att bekämpa fettigdomen, med särskild inrUctningpå kvinnor på landsbygden. Sedan valet har den parlamentariska demokratini konsoliderats. Läget vad gäller mänskliga rättigheter harförbätaats men är fortfarande inte tillfredsställande. Regermgens löfte om attavskaffa säkerhetslagstiftningen har t.ex. inte mfriats. Det ekonomiskastraktar-programmet har gett en del goda resultet. Ekonomin har liberaliserats,inflationen har gått ner och den ekonomiska tillväxten har stigit till 4-5 %.Ändå räcker resurserna inte tUl för att möjliggöra kraftfulla uisatser för atthöja levnadsiuvån för de av befolkningen som lever i absolut fettigdom. SIDA:smsatser har successivt koncentterats till tte sektorer: under- I43 visning,landsbygdsutveckling cx:h hälsovård. Däratöver ges ett omfat- 10 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 tändestöd tUl svenska cx:h lokala enskilda orgamsationen Prop.1993/94:100 En utvärdermg som SIDA lät göra i slutet av år 1992visar att Bilaga 4 biståndet är av hög kvalitet med betydandespridningseffekten Ett projekt som rönt interaationell uppmärksamhet är GrameenBank, som är SIDA:s störste enskilda projekt i , och vars låntegaretill är kvinnon Under /93 utbetelades 254 miljonerkronor i svenskt bistånd till . SIDA:s verksamhet bör fortsatte mednuvarande mål och inrUctning. Med hänvisning till biståndets gcxla resultet, ärdet motiverat att för /95 föreslå en indikativ planermgsram förBangladesh på 170 miljoner kronon Föratom SIDA:s basprogram skall ramen inrymmabl.a. demokrati- och MR-stöd, särskilda mUjöinsatser samt ett omfattende stödvia enskilda organisationer. Sttävan bör dock vara att inrymma även katesttofförebyggandeåtgärder i planermgs-ramen. Måletför det svenska biståndet till Filippineraa är att främja demokrati ochmänskliga rättigheter samt att bidra tUl att lindra fettigdomen, dels genomsociala projekt, dels genom investeringar i fysisk och social infrastraktan Den politiska utvecklmgen efter president ' tillttäde har stebiliserats. Allvarliga kränkningar av mänskligarättigheter förekommer alltjämt, om än i minskande utsttäckning. För de fettiga- av befolkningen - kan levnadsförhållandena inte förbätaas utan enavsevärt snabbare ekonomisk tillväxt. under 1990-telet har landet haftnäst intill nolltillväxt. Satsningama på utbildnmg tx;h hälsovård är alltförsmå för att möte den växande befolkningens behov. Den filippmska regeringen fortsätter arbetet medatt stebilisera och reformera ekonomin. Inflation och räntor sjunker,valutereserven är relativt stor, investermgama ökar (x:h valutekursen harstebiliserats. Trots den fortsatt svåra bristen på energi pekar prognoserna påen BNP-ökning på . Det SIDA-stödda biståndet bör även ifortsätttiingen kanaliseras genom i huvudsak enskUda svenska orgamsationer.Insatserna för att stärka respekten för de mänskliga rättighetema börfortsätta, t.ex. stödet till rättshjälpsorganisationen och i har i uppdrag att undersöka föratsättningama för attutvidga det svenska direktstödet till enskilda filippmska organisationer, (x;hdet är regermgens förhoppning att det skall bli möjligt. Det kraftigt ökandetekniska biståndet genom BITS mom områden som energi- och miljöskydd bedrivs påett effektivt sätt. Samarbetet bör utvidgas, särskilt på energiområdet. Ävenför föratses ett växande engagemang inom bl.a. kompetensutvecklmg, exportfrämjandesamt samarbete med filippinska närmgslivsorgamsationer. Detsamlade biståndet tUl uppgick /93 till Prop.1993/94:100 73,8 miljoner kronon /95 kommer stödet på energiområdetatt Bilaga 4 innebära en ökad volym. Biståndetär inrUctet på att bekämpa fettigdomen och förbätaa levnadsförhållandena pålandsbygden. Andra vUaiga mål är att bidra till att förbätaa Indiensenergiförsörjning samt att bidra till en effektivare miljövård. Den indiska lagstiftnmgen ger goda formellagarantier för demokrati och mänskliga rättigheten Vardagen är dock en annan. Dedjupgående konflUctema på den mdiska subkontinenten - mellan de indiska myndigheteraaoch olUca separatisöörelser samt en lång rad konflUcter på religiös, etniskeller kastmässig grand - medför en betydande bratelitet, rättslöshet ochdiskriminermg mot fettiga. Den indiska regermgens attityd har dockunder ändrats i positiv rUctning. Bl.a. har såväl en nationellsom delstetiiga MR-kommissioner tillsatts. Den ekonomiska reformpolitUcen fortsättenVärldsbanken och det intemationella givarkonsortiet har lovordat resulteten,men betonar att mycket återstår, bl.a. reformer av den otympligabyråkratin, de ineffektiva offentiiga företegen cx;h det finansiella systemet. Genom SIDA stöds bl.a. bama- och mödravård,insatser mot lepra och taberkulos, skogs- och markvård, dricksvatten ochsanitet. Däratöver används medel från SIDA cKh BITS för ett par storaenergiprojekt. i Kashmir är försenat men arbetetrapporteras löpa väl. Ett nytt kraftöverföringsprojekt i delsteten Maharashttaär under planering med finansiering genom bl.a. den ackumulerade reservationenoch u-kredit genom BITS. SAREC har ett forskningssamarbete med . /93 utbetelade svenska biståndsmyndig-heier 396 miljoner kronortUl . SIDA konsteterar i sin resulteöedovisning attbiståndet i stor utsttäckning når fettiga människor på landsbygden, och att del av verksamheten är inrUcted på kvinnors behov. Regeringen delar i stort biståndsmyndigheternas synpå de positiva resulteten av Indien-biståndet. Ytterligare åtgärder bör dockvidtes för att uppnå högre effektivitet. Trögheten i den indiska byråkratininnebär ofte förseningar av projekten. Regeringen föreslår en indUcativ planeringsram på325 , vari skall ingå bl.a. insatser för demokrati och mänskligarättigheter samt miljöinsatsen Det nuvarande samarbetets inrUctning på ttehuvudkomponenter - sociala program, ekonomisk mfrastraktar samt skogs- ochmiljömsatser bör bibehållas. är ett av de störstemottegarländema för svenska u-krediter, men enligt regeringens mening finnsgoda föratsättningar att ytterligare utvidga och fördjupa biståndetgenom ytteriigare insatser av BITS och . 1993/94:100enskilda organisationer har en väsentiig roU att fylla i bistånd BUaga 4 tUl . Måletför det svenska biståndet till är att bidra till landetsåterappbyggnad. Kambcxljas ekonomiska och sociala sitaation präglasav att landet gått igenom krig och inbördes sttidigheter under många ån Även omproblemen är stora har framsteg gjorts. Reformer har vidtegits föratt utveckla en marknadsekonomi, viUcet bidragit till att den private sektomkommit att spela en viktigare roll för den ekonomiska utvecklmgen. haremellertid bidragit tUl en ojämnare inkomstfördelning och huvuddelen avbefoUcningen fortsätter att leva i stor fettigdom. Det stetsfinansieUa läget ärmycket allvarligt och gör att det är svårt att hålla igång landets förvaltnmginklusive hälsovård cx;h utbildning. Det är glädjande att allmänna val kunde hållas islutet av under övermseende av FN. Efter det att en ny författninguterbetets tillttädde en ordinarie regering. Denna omfattar devUaigaste partema i landet föratom de röda khmereraa, som alltjämt kan störa enfredlig utvecklmg. har anslutit sig till en radFN-konventioner om mänskliga rättigheten Lagar och regler som berör demänskliga rättigheteraa måste dock uterbetes och institationer, inklusive ettfiingerande rättsväsende, måste byggas upp. Mottegningskapaciteten inom den kambodjanskaförvaltmngen är begränsad. Både den nya regeringen cx;h biståndsgivaraa måstedärför vidte åtgärder för att stärka den kambodjanska förvaltningens kapacitetatt planera, samordna och genomföra biståndet. Intemationella orgamsationer och bUaterala givarehar gjort betydande utfästelser om humanitärt bistånd ochåterappbyggnadsbistånd. Det svenska biståndet har varit mrUctet påhumanitära insatser och återförande av flyktingar från ThaUand, rehabUitermgoch utbyggnad av den fysiska cx;h sociala infrastt-uktaren, förstärkning avstetsför-valtnmgens kompetens samt åtgärder som främjar respekten för mänskligarättigheter och en demokratisk samhällsutvecklmg. har också deltegit ien mteraationell stödgrapp för inom IMF. erhåller stöd genomde bidrag lämnar och Asian Institate of Technology. Det svenska biståndet har kanaliserats genominteraationella orgamsationer (, , UNDP Väridsbanken, Asiatiskautvecklmgsbanken m.fl.) och enskilda organisationer (bl.a. Röda Korset ochDiakonia) I nuvarande läge är det angeläget att Kambodjaerhåller fortsatt svenskt bistånd för att återappbygga samhället. Kanaleraa och inrUctaingen av biståndet bör i stort sett vara desamma som under de närmaste före- En viss koncenöation till ett mindre antel insatser bör Prop.1993/94:100 dockeftersträvas av effektivitetsskäl. Stödet genom bör mrUctes Bilaga 4 på undervisningssektom somär mycket eftersatt i landet. den bristfälligainfrasttTikturen i är det angeläget att stöd lämnastill förbätaingar av infrasöiiktaren. Fortsatt stöd bör lämnas för att förstärka landetsförvaltning. Insatser för att förbätaa läget vad gäller de mänskliga rättigheternaoch för att stebilisera demokratm är också angelägna,lUcsom stöd till det kambodjanska minröjnmgsprogrammet. Ett fortsatt stöd om ca börplaneras också för /95 och finansieras främst underanslagsposten Katesttofer och återappbyggnad m.m. Föratsatt att den fortsatteutvecklmgen i leder tUl politisk och ekonomisk stebilitet bör detsvenska biståndet mrUctes på ett mera långsUaigt samarbete. Måletför biståndet till är att främja ekonomisk tillväxt, bidra till att lindrafettigdomen på landsbygden, särskilt hos kvinnoraa, samt att främja demokratioch mänskliga rättigheter, särskilt genom stöd tUl politiska och ekonomiskareformprocessen ekononuska reformpolitUc uppvisar fortsattpositiva resultet såsom hög tiUväxttekt, låg inflation, minskande underskott istetsbudgeten, stebil valutekurs och ökande utiändska mvesteringan hardock endast margmellt förändrat sitaationen för de breda befolkningsgrapperaa. har fått ett störreinflytende genom konstitation. Ett omfattende lagstiftnmgsarbete harinletts. I realiteten tillåts dock ingen politisk pluralism och landetskommunistparti styr fortfarande landet. Läget vad gäller mänskliga rättigheter lämnarmycket övrigt att önska, även om det inledda lagstiftningsarbetet kan bli ettbetydelsefullt steg mot Ökad rättstrygghet. Ytaande-, förenings- och andrarättigheter är starkt beskuraa, och av FN:s konventioner som rör mänskligarättigheter har endast undertecknat . Den svaga förvaltningen och bristen på alla slag avutbildad personal hämmar genomförandet av mteraationella biståndsinsatsen SIDA-biståndet ger högst prioritet tUl insatserinom skogsbrak och vägöansporter, inrUctede på kunskapsutvecklmg. SIDA:sväginsats innebär bl.a. att en del av landets vUaigaste rUcsväg rastes upp.Väg-skolan har fungerat väl men vägarbetena har drabbats av omfattandefördyringar och försenmgan Stödet till skogsbraket består i huvudsak avinstitations- och kompetensuppbyggnad med betydande mslag av experimentverksamhet.Miljöaspekter har kommit att spela en allt vUaigare roll. På energiområdet harSIDA stött ett kraftverksbygge och utökat stöd bl.a. för att försterka denlaotiska energimyndigheten. I samarbete med planeras insatser för attförbätaa mödra- och barnhälsovården och öka tillgången på dricksvatten. Förvaltnings stödet på stetistikområdet, vars mål är att bygga upp en laotisk kompetens på området, fortlöper väl och en andra fes planeras. Under1992 inleddes ett bistånd inom rättsväsendet. BITS interaationella kurser har resulterat i enökad laotisk kompetens Bilaga 4 inom bl.a. skogshushållning, vägbyggande(x;h vattenkraft/energiförsörjning. /93 utbetelades ibistånd till . Regermgen föreslår en oförändrad inrUctning i samarbetetgenom SIDA, men att ökad vUa läggs vid ett effektivt medelsutayttjande och attuppsatte mål uppnås. Ökade insatser för att stödja de politiska och ekonomiskareformprocessema är angelägna, lUcsom insatser för energiförsörjning ochhälsovård. Den indUcativa planeringsramen /95 föreslås till 95 miljonerkronon Nepalär en ung demokrati. Den demokratiska regermg som styr landet har markantförbätaat läget vad gäller mänskliga rättigheter och har inlett en liberalisermgav ekonomin. Landets mottegningskapacitet för bistånd ärbegränsad (x;h hårt ansöängd. är behoven mycket stora. Percapite-inkomsten ligger på , vilket gör till ett av jordensallra fettigaste länden Det svenska biståndet till - drygt 10miljoner kronor under /93 - är socialt inrUctet och kanaliserasgenom enskilda organisationer. Det bör bibehållas på ungefär nuvarande nivå.För att främja demokratisermgsprocessen bör även nepalesiska enskilda orgamsationerstödjas. Däratöver kan insatser via BITS komma ifråga för energiprojekt. Detär ännu fÖr tidigt att bedöma huravida i Pakistaninnebär förbätaade föratsättnmgar för ett mera långsUaigt utvecklingssamarbete.Tidigare regeringar har visat en mycket begränsad vilja att ge sig i kast medfettigdom och den svårt nedslitaa fysiska och sociala mfrastraktaren.Militäratgifteraa slukar nästen en öedjedel av budgeten, cx;h den socialaverksamheten finansieras i stort sett genom internationellt bistånd. Det svenska biståndet bör även i fortsättningenmrUctes på tekniskt samarbete och u-krediter via BITS, stöd till samriskföreteggenom , näringslivsbistånd via och humaniterainsatser via enskilda organisationer. har bl.a. ett stöd inlettstill den pakistenska . Måletför det svenska biståndet till Sri Länka är att främja ekonomisk tillväxtoch social utveckling, med särskUd betoning på fettiga grappen Detpolitiska läget i Sri Länka efter mordet på president i Prop.1993/94:100 maj 1993 har varit oväntet stebUt. Såväl den parlamenteriskademokratm BUaga 4 som den lankesiska stetsförvalttiingen fiingerar i huvudsakväl. Någon fredlig lösning av den väpnade konflUcten i landets norra del medden temilska separatistorganisationen är mte i sUae. KonflUcten vållarstort mänskligt lidande cx:h militäratgifteraa ter i anspråk stora resurser.Sitaationen för de mänskliga rättighetema inger fortfarande viss oro. Anteletövergrepp och försvinnanden har minskat markant . Den lankesiskaregeringen har genom en rad åtgärder visat att man tegit inttyck av denmteraationella kritUcen och fektiskt söävar efter att förbätaa de mänskliga rättigheteraa. Trots den väpnade konflikten är Sri Länkasekonomiska utveckling klart positiv med en tillväxt på . Denekonomiska reformprocessen uppvisar klara framsteg. Vid högnivåöverläggningama om biståndet till SriLänka konsteterade de båda delegationema att biståndet gettgenomgående goda resultet. Utbetelningaraa tUl Sri Länka under budgetåret1992/93 uppgick till 72 miljoner kronon Den indUcativa planermgsramen för1994/95 föreslås bli , vari skall ingå stöd tillorganisationer som arbeter för de mänskliga rättighetema, särskildamiljömsatser samt stöd via enskilda organisationen Stödet genom SIDA till landsbygdsutveckling ochundervisningsväsende bör fortsatte på nuvarande nivå. Planering skall inledasför att återappte stöd i form av mfrastraktarprojekt. Programmet för landsbygdsutvecklingbör i ökad utsttäckning mriktes på att främja produktion. Samarbetet viaSWEDECORP och SAREC bör fortsätta med i huvudsak nuvarande inrUctning.Däratöver bör, med tenke på Sri Länkas ekonomiska framsteg och behov, ettbredare samarbete genom BITS, inklusive u-krediter, kunna aktaaliseras förinfrastraktarprojekt. När omstendigheteraa så tillåter är också berettatt överväga insatser för att bygga upp infrastraktaren i de krigshärjade norraoch östta delama av Sri Länka. Biståndettill Vietaam syftar till att stödja cx;h stärka de pågående ekonomiskareformema och utvecklingen av det vietaamesiska näringslivet, främja ettindusöiellt och kommersiellt samarbete samt verka för demokrati och mänskligarättigheter och omsorg om mUjön. Den vietaamesiska regeringen fortsätter attmålmedvetet driva ekonomin i rUctning mot marknadsekononu. Tillväxten iekonomin ligger på 8,. Exporten ökar lUcsom de utiändska mvesteringama.Inflationen har reducerats kraftigt. De negativa effektema av det avbrataa biståndetfrån och det amerikanska handelsembargot har lindrats genom ett kraftigt ökat biståndsflöde. Vietaam har ändå ett stort behov av extera finansiering. Vietaams utestående skulder till Interaationella Valutefonden har " regleratsoch härigenom kan långivning från de mteraationella finans- Prop.1993/94:100 institationeraa återapptes. har i det sammanhanget spelaten Bilaga 4 betydelsefull roll. Parallellt med de ekonomiska reformerna genomförs,om än långsamt och mom de gränser enpartisteten sätter, vissa lättaader i detpolitiska förtrycket. Dessa förändringar görs dock i alltför långsam tekt. Nationalförsamlmgen har börjat spela en merasjälvständig roll. Politisk pluralism är dock en främmande tenke för denvietaamesiska ledningen. Mänskliga rättigheter garanteras formellt i den nyakonstitationen, men fortfarande förekommer kränkningar av bl.a. politiskt ochreligiöst verksamma. En ökande frispråkighet och tolerans för olUctänkande kanförmärkas i den inhemska debatten. Mot denna bakgrand är det särskilt angelägetatt förstärka det svenska stödet tUl de ekonomiska och demokratiskarefromprocessema. Det snabbt ökande mteraationella biståndet tUlVietaam har ökat kraven på den vietaamesiska förvaltningen. De senaste årensomorientering av SIDA-biståndet har resulterat i en prioritering av insatserinrUctede på institationellt stöd till den ekonomiska reformprocessen mklusiverättsutveckling, t.ex. utvecklmg av ett fungerande skattesystem ochmcxlemisering av bankväsendet. De öe stora sektorsprogrammen - skogs- ochmiljövård, hälsovård och energi - har i ökande grad inrUctets på att försterkaden pågående utvecklingen mot marknadsekonomi. Effektiviteten i biståndet ärgod, vilket kan illustteras med bl.a. kraftigt ökande skatteinkomster samt enhögre inhemsk kapacitet inom bank- och energisektorerna. Inom skogsbraket harbiståndet medverkat tUl ett mer uthålligt utayttjande, ökad hänsyn till miljönsamt en i praktiken genomförd privatisering. BITS har genom sm kursverksamhet bidragit med vUaigkunskapsöverföring bl.a. om förvaltning och företegsledmng. harupprättet ett projektkonlor i Ho från vilket en svensksamordnare främjar samarbete mellan svenska och vietaamesiska företeg.