prop · GG03193 · 1993-03-25 00:00:00 — Enligt 2 § första stycket datalagen får personregister inrättas och föras endast av den som har anmält sig hos Datainspektionen och fått bevis om detta av inspektionen (licens). Utöver licens behövs tillstånd av Datainspektionen bl.a. för att inrätta och föra personregister som skall innehålla personuppgifter som inhämtas från något annat personregister. Beträffande förhållandet mellan denna utlämnandebestämmelse och regler om sekretess hänvisas till kommentaren till 17 §. 19 § I denna paragraf anges de sökbegrepp som skall få användas i ett sjuk- försäkringsregister. Detta har kommenterats utförligt i avsnitt 4.7. Här skall dock understrykas att i den mån till följd av regleringen av sökbegreppen helt saknar befogenhet att göra viss sammanställning av information från sjukförsäkringsregistret anses en sådan sammanställning enligt 2 kap. 3 § andra stycket tryckfrihetsförordningen inte förvarad hos kassan. Den är då inte heller att betrakta som en allmän handling. Även om möjligheterna att använda vissa uppgifter som sökbegrepp är begränsade, är uppgifterna och sammanställningar av uppgifterna med andra uppgifter att anse som allmänna handlingar. Uppgifterna kommer därför också att kunna användas som sökbegrepp vid fullgörandet av skyldigheten att lämna ut allmänna handlingar enligt tryckfrihetsförord- ningen. Detta följer av tryckfrihetsförordningen. Någon särskild bestämmelse härom har därför inte ansetts behövlig i lagen om sjukförsäkrings- register hos de allmänna försäkringskassorna. De begränsningar av sökmöjligheterna som föreskrivs i förevarande paragraf bör motsvaras av ADB-tekniska åtkomstbegränsningar. 20 § I denna paragraf finns sådana särskilda bestämmelser som tar över arkivlagens föreskrifter om gallring. Den särskilda regleringen beror framför allt på hänsynen till de försäkrades integritet. Den närmare motiveringen framgår av avsnitt 4.8. I första stycket föreskrivs som huvudregel att uppgifterna i ett sjukför- säkringsregister skall gallras . För vissa uppgifter i rehabilite- ringsärenden, nämligen de som anges i 13 §, gäller dock att gallring skall ske . Beträffande samtliga uppgifter räknas tiden från utgången av det år då ärendet i vilket uppgifter förekommer avslutades. Uppgift om försäkrads personnummer, namn, adress, telefonnummer, medborgarskap, folkbokföringsfastighet och folkbokföringsort behöver dock inte gallras så länge den försäkrade genom inskrivning skall tillhöra det lokalkontor som för registret. Detta gäller också för sjukförsäkringsregistret över sjömän enligt 1 § andra stycket. Enligt andra stycket får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer göra undantag från gallrings- plikten enligt första stycket. Undantaget får bara gälla bevarandet av ett urval av material för forskningens behov. Material som undantas från gallring skall enligt en föreskrift i andra stycket överlämnas till arkivmyndighet. 21 § Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.10. I paragrafens första stycke föreskrivs en skyldighet för att informera de försäkrade om sjukförsäkringsregistret. Informationen skall innehålla upplysning om ändamålen med registret, de uppgifter som registret får innehålla, de sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller för registret, rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt datalagen samt de begränsningar i fråga om terminalåtkomst, utlämnande av uppgifter på ADB-medium, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret. Informationen behöver inte ges individuellt till varje försäkrad utan kan ske genom t.ex. annonser, broschyrer eller anslag i lokalkontorets lokaler. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att anta förslaget till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. Sammanfattning av Utredningens om socialförsäkringsregisterlag betänkande Lokala sjukförsäkringsregister (SOU Till stöd för administrationen av socialförsäkringen finns en central dataanläggning vid i . Till denna dataanläggning är försäkringskassorna anslutna via det gemensamma kommunikationsnätet. I det centrala systemet finns rikstäckande register för sjukförsäkrings-, pensions- resp. bidragsärenden. Även riksförsäkrings- verket och några andra myndigheter kan via terminal ta del av vissa uppgifter ur registren. Försäkringskassornas datasystem fick sin nuvarande utformning . konstaterades att systemet borde förbättras. En parlamentarisk utredning, , lade fram förslag till ändringar i datasystemet, men förslagen genomfördes inte. Riksför- säkringsverket fick i stället i uppdrag att göra en ny utredning, och utredande lade den s.k. FAS 90-utredningen fram ett förslag som bl.a. innebar att grundin- formationen för sjuk- och föräldraförsäkringen skulle lagras i lokala register, medan lagring av register där betydande stordriftsfördelar fanns (pensioner, barnbidrag, bidragsförskott m.m.) i första hand skulle ske centralt. Med utgångspunkt i FAS 90-utredningens förslag är avsikten nu att i en första etapp registrera uppgifter om sjukpenning- och rehabiliteringsärenden i register som skall föras vid försäkrings- kassornas lokalkontor. De centrala registren i övrigt skall tills vidare finnas kvar. Det gäller även utbetalningsfunktionerna i det centrala systemet. skall några ändringar inte heller göras i rutinerna med utskrifter av beslutsmeddelanden och blanketter från ADB-avdelningen i . Målsättningen, sådan den angivits av regeringen, är att de lokala registren skall ha inrättats . I en senare etapp skall uppgifter om föräldraförsäkringen och ev. andra ersättningsförmåner förläggas till lokala register. De nuvarande centrala registren förs med stöd av tillstånd från datainspektionen. Behovet av en författningsreglering av registren har aktualiserats bl.a. i samband med de planerade lokala sjukförsäkringsregistren, och vi har fått i uppdrag att utarbeta förslag till de författningsregler som behövs. I direktiven anges att bör ta ställning till regleringen av registren. I en första etapp skall förslag lämnas till reglering av de lokala sjuk- försäkringsregistren. Utgångspunkten för utredningsarbetet skall vara gällande bestämmelser på socialförsäkringsområdet, men utredaren måste även beakta och hålla sig underrättad om det arbete som pågår i syfte att bl.a. effektivisera försäkringskassornas rehabilite- ringsverksamhet. I enlighet med direktiven lägger vi i detta delbetänkande fram förslag till en registerlag för de lokala sjukförsäkringsregistren. I enlighet med vad som anförts i direktiven har vi under hand tagit del av information om propositionsarbetet rörande rehabili- teringsverksamheten. Vi har även beaktat att enligt ett principbeslut av skall en arbetsgivarperiod införas som innebär att arbetsgivarna svarar för ersättningen till de anställda i varje sjukperiod. Vi skall först i nästa etapp av utredningsarbetet lämna förslag till en reglering av de centrala registren inom och försäk- ringskassorna. Vi kan därför få anledning att återkomma till vissa frågor i det fortsatta utredningsarbetet. Det gäller bl.a. frågan om inrättande av ett centralt statistikregister där uppgifter från de lokala registren skall kunna samlas och användas i icke personidentifierbar form. Försäkringskassorna behöver bättre teknikstöd Vi konstaterar (se avsnitt 11.1.1) att * även om en arbetsgivarperiod införs i sjukförsäkringen * det är angeläget att försäkringskassorna får tillgång till ett betydligt bättre teknikstöd än vid sin handläggning av ärenden om sjukpenninggrundande inkomst och om sjukpenning. För att rehabilite- ringsverksamheten skall bli effektiv behöver försäkringskassorna även vid denna handläggning få tillgång till ett förbättrat teknikstöd (se avsnitt 11.1.2). Vi konstaterar vidare att, om datasystemet skall kunna utgöra ett sådant förbättrat teknikstöd, ytter- ligare vissa uppgifter måste få föras in i registren utöver dem som redan finns i de nuvarande centrala registren. Allmänna synpunkter på integritetsskyddet I en verksamhet där man prövar enskilda personers rätt till ersättning vid sjukdom är det självfallet att uppgifter om enskildas hälso- och sjukdomstillstånd och andra mycket integritetskänsliga uppgifter behövs i stor omfattning vid handläggningen. En hel del sådana uppgifter ingår i det centrala försäkringsregistret. Övriga uppgifter finns i handlingar av olika slag, främst i intyg eller utlåtanden från läkare, som förvaras på . Även om uppgifterna således redan finns att tillgå vid försäkringskassorna innebär en registre- ring på ADB-medium i sig en ökad risk för otillbörligt intrång i den personliga integriteten. När det gäller att avgöra vilka uppgifter som skall få föras in i ett ADB-register och vad som i övrigt skall gälla för registret måste en noggrann avvägning göras mellan hänsynen till den personliga integriteten och försäkringskassornas behov av tillgång till uppgifter på ADB-medium. Vi anser att en grundläggande förutsättning därvid skall vara att de uppgifter av integri- tetskänslig karaktär som försäkringskassorna behöver ha tillgång till på ADB-medium så långt möjligt enbart skall lagras i lokala dataregister och att möjligheterna att sprida uppgifterna utanför detta register skall vara ytterst begränsade. En annan utgångspunkt skall vara att de lokala sjukförsäkringsregistren om möjligt skall helt regleras i lag. I vart fall bör lagen innebära en fullständig reglering när det gäller integritetskänsliga upp- gifter. Genom att införa begränsningar såvitt gäller innehållet i och användningen av registret samt beträffande terminalåtkomst, utlämnande och sökmöjligheter kan skyddet för den personliga integriteten stärkas. Detta gäller även föreskrifter om en tidig gallring av särskilda känsliga uppgifter. Bättre skydd mot obehörig åtkomst i lokala register Vi anser att ADB-registrerade uppgifter i regel är mer skyddade mot obehörig åtkomst i ett register som förs vid ett lokalkontor och där endast personlen vid lokalkontoret får ha direktåtkomst till registret via terminal än i ett centralt fört register. Vi anser också att ett register som endast omfattar en mindre del av befolkningen är mindre intressant för obehörig åtkomst t.ex. i politiska syften. En lokal placering av datorut- rustningen innebär dessutom en minskad sårbarhet för socialförsäkringssystemet totalt sett i händelse av krig eller andra katastrofsituationer. Ett sjukförsäkringsregister skall därför föras av varje lokalkontor för det kontorets verksamhetsområde. Ett lokalt sjukförsäkringsregister skall i första hand utgöra ett stöd för försäkringskassornas personal vid handläggningen av sjukpenningärenden och vissa andra sjukförsäkringsärenden samt för försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet. I registren skall endast få föras in uppgifter som är nödvändiga för denna handläggning. Registren skall emellertid också få användas av och försäkringskassorna för deras uppföljning av nämnda verksamhet och för statistik över verksamheten. Om regeringen eller, i förekommande fall, datainspektionen för visst fall så beslutar, får ett sjukförsäkringsregister även användas för forskning och framställning av statistik. Någon försäljning av uppgifter i ett sjukförsäkringsregister får således inte förekomma. Vad får registren innehålla? Vi har utgått från att i huvudsak de uppgifter som finns i de centrala registren i fortsättningen måste få finnas i de lokala registren. Härutöver skall för handläggningen av sjukpenningä- renden även få anges vissa andra uppgifter som medger att ärendena i stor utsträckning kan handläggas med stöd enbart av registret. Rehabiliteringsärenden lär i allmänhet bli mer komplicerade och innehålla mer omfattande material. Här bör registret därför främst användas för att ge handläggaren upplysning om vilket material som finns i handlingar och för att underlätta nödvändiga bevakningsrutiner. För båda ärendegrupperna blir det dock endast fråga om mycket kortfattade uppgifter. Enligt vårt förslag skall innehållet i registret vara i det närmaste fullständigt reglerat i registerlagen. Vi anser att försäkringskassorna vid handläggningen av ett sjukpenningärende skall få registrera bl.a. angiven diagnos eller sjukdomsorsak, och vi har i ett särskilt avsnitt (11.6.1) redovisat våra överväganden i denna fråga. I den mån man begränsar åtkomsten till uppgifterna i ett lokalt dataregister och likaså begränsar möjligheterna att lämna ut uppgifter ur registret på ADB-medium kan uppgifterna vara mer skyddade mot obehörig åtkomst i ett dataregister än om läkarintyg och andra handlingar förvaras i kortlådor som liksom står framme på lokalkontoret. Uppgifter om diagnos eller sjukdomsorsak skall endast få finnas kvar i registret . Uppgifter om diagnos eller sjukdomsorsak behövs i första hand för att skall kunna ta ställning till om en persons arbetsför- måga är nedsatt av sådan orsak och i sådan omfattning att han har rätt till sjukpenning. Uppgifterna får betydelse även i rehabiliteringsverksamhet. Genom att också registrera uppgift om vid vilken arbetsplats en person arbetar och vilka arbetsuppgifter han har kan försäk- ringskassan dessutom i många fall få en uppfattning om vilken omfattning sjukfrånvaron har vid en viss arbetsplats och huruvida vissa typer av sjukdomsbesvär är mer förekommande än andra. Genom denna information ges möjlighet att snabbt få en uppfattning om vilka personer som är i behov av rehabiliteringsåtgärder. När det gäller integritetskänsliga uppgifter anser vi att sökmöjligheterna skall regleras i lagen och begränsas så långt möjligt. Vi föreslår t.ex. att man vid handläggningen av sjukpenningärenden inte skall få ställa samman uppgifter med utgångspunkt i diagnosen. Uppgiften skall således endast ha betydelse vid handläggningen i det enskilda fallet. För att försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet skall bli effektiv har en motsvarande begränsning dock inte kunnat göras för denna verksam- het. Begränsad utlämning av uppgifter Uppgifter från ett lokalt sjukförsäkringsregister skall endast få lämnas ut på ADB-medium i de fall det anges i registerlagen. Uppgifter får lämnas från ett lokalkontor till ett annat rörande en person som skall tillhöra det andra lokalkontoret. Det gäller också när det andra lokalkontoret i enskilda fall skall handlägga ett ärende rörande en person som inte är inskriven där. Uppgifter måste få lämnas ut på ADB-medium för att utbetalning av olika försäkringsförmåner skall kunna ske och för att de centrala rutinerna med utskrift av olika meddelanden eller blanketter skall kunna utnyttjas. En uppgift om att anmälan om arbetsskada ingivits skall få föras över till för dess handläggning av yrkesskadeärenden. I övrigt skall utlämnande endast kunna ske till och centralkontor för uppföljning och utvärdering av ifrågavarande verksamhet samt för forsknings- och statistikändamål. Ett sådant utlämnande förutsätter särskilt tillstånd. I andra fall får uppföljningen m.m. baseras på avidentifierade uppgifter. Det är viktigt att uppgifterna i sjukförsäkringsregistret inte sparas än som är nödvändigt. Vi föreslår därför att alla uppgifter i ett ärende skall tas bort ur registret efter det att ärendet avslutats. Dessutom skall vissa uppgifter, t.ex. om diagnos, tas bort ur registret efter det att ärendet avslutats. Ett urval av uppgifterna skall dock få sparas efter dessa tidpunkter om regeringen så förordnar. Sådana sparade uppgifter skall förvaras av arkivmyndighet och skall endast få användas för forskningsändamål. Utredningens om socialförsäkringsregis- terlag författningsförslag Lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Härigenom föreskrivs följande. 1 § Varje lokalkontor inom en allmän försäkringskassa skall för de ändamål som anges i 2 * 5 §§ med hjälp av automatisk databehandling föra ett sjukförsäkringsregister för sitt verksam- hetsområde. Den försäkringskassa som enligt särskilda bestämmelser prövar frågor om förmåner för sjömän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall för samma ändamål föra ett sjukförsäkringsregister över sjömän. 2 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för handläggning av ärenden om inskrivning hos , fastställande av sjukpenninggrundande inkomst samt rätt till och utbetalning av 1. sjukpenning, sjukpenningtillägg, ersättning för merutgifter vid resor till och från arbetet och rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och motsvarande äldre bestämmelser. Registret får användas för förberedande åtgärder för handläggning som avses i första stycket. 3 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för tillsyn och samordning av de insatser som behövs i rehabiliteringsverksamheten enligt 00 kap. 00 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring och för egna åtgärder för rehabilitering av försäkrade enligt 00 kap. 00 §§ samma lag. Övrig användning av sjukförsäkringsregi- ster 4 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för att följa och utvärdera verksamhet enligt 2 och 3 §§ och för att framställa statistik över den verksamheten. 5 § Regeringen eller, om regeringen föreskriver det, datainspektionen får för enskilda fall besluta att sjukförsäkringsregister får användas för forskning och framställning av statistik. 6 § är registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som förs inom kassans ansvarsområde. 7 § Ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får innehålla uppgifter om den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och som genom inskrivning i försäkringskassa tillhör eller har tillhört lokalkontoret. Det sjukförsäkringsregister som förs av en försäkringskassa enligt 1 § andra stycket får innehålla uppgifter om sjömän för vilka den prövar förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 8 § Om ett lokalkontor har fått ett uppdrag att pröva frågor om förmåner eller rehabilitering som avses i 2 och 3 §§, får lokalkontorets sjukför- säkringsregister innehålla uppgifter om den som uppdraget avser. När uppgifterna inte längre behövs där, skall de överlämnas till det lokalkontor som han genom inskrivning i försäkringskassa hör till. Därefter får i registret bara anges personnummer, namn, beslut och uppgifter som avses i 10 § andra stycket. Bestämmelserna i första stycket om lokalkontor som har fått ett uppdrag gäller även den försäkringskassa som enligt 1 § andra stycket för sjukförsäkringsregister över sjömän, om den har fått ett sådant uppdrag. 9 § Ett sjukförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om den som i andra fall än som avses i 7 och 8 §§ förekommer eller har förekommit i ärende som avses i 2 och 3 §§ hos den som för registret. 10 § I fråga om personer som avses i 7 * 9 §§ får i ett sjukförsäkringsregister anges 1. personnummer och namn, 2. adress och telefonnummer, 3. medborgarskap, 4. folkbokföringsfastighet och folkbok- föringsort, 5. arbetsgivare, dennes adress och telefonnummer, näringsgren och arbetställe eller arbetsställenummer eller fartyg, 6. karenstid, 7. sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, 8. den företagshälsovård som den försäkrade tillhör, 9. tidpunkt för sjukanmälan, 10. tidpunkter för sjukdomsfall, 11. diagnos och sjukdomsorsak, 12. yrke och arbetsuppgifter, 13. uppgiven grad av nedsatt arbetsför- måga, 14. förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare, 15. läkares och annan intygsgivares namn och telefonnummer, 16. sjukskrivningsperiod, 17. tidpunkter för sjukhusvård och för sådan vård som avses i 3 kap. 4 a § och 15 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, 18. förekomsten av anmälan om arbets- skada, 19. tidpunkt för inträffad arbetsskada, 82 20. förekomsten av utredning om sociala förhållanden som utförts av försäk- ringskassan samt arbetsplatsutred- ning och annan utredning, 21 förekomsten av rehabiliteringsutred- ning, ansökan om rehabiliteringser- sättning och fastställd rehabilite- ringsplan, 22. arten av och tidpunkter för föresla- gna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder, 23. uppgifter om inkomster och andra förhållanden som har betydelse för att bestämma sjukpenninggrundande inkomst, sjukpenning och de övriga förmåner som avses i 2 § första stycket, 24. uppgifter som utöver dem som anges i 17 har betydelse för utbetalning av sjukpenning och de övriga förmåner som avses i 2 § första stycket, 25. beslut såvitt av- ser utgången och de bestämmelser som har tillämpats. Registret får även innehålla uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden utöver dem som anges i första stycket 9, 10, 16, 17, 19 och 22 samt de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med registret. 11 § Endast den som enligt 1 § skall föra ett sjukförsäkringsregister får ha terminalåtkomst till registret. 12 § Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till ett annat lokalkontor, om den registrerade genom inskrivning i försäkringskassa hör till det kontoret eller om uppgifterna annars behövs där i ett ärende som gäller den registrerade. Uppgifter i det sjukförsäkringsregister som avses i 1 § andra stycket får under samma förhållanden lämnas ut på sådant medium till ett lokalkontor. Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till den försäkringskassa som avses i 1 § andra stycket, om uppgifterna behövs där i ett ärende som gäller den registrerade. 13 § Om det behövs för att följa och utvärdera sådan socialförsäkrings- verksamhet som avses i 2 och 3 §§ eller för att framställa statistik över den verksamheten, får regeringen för särskil- da fall medge att uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister lämnas ut på medium för automatisk databehandling till den centrala förvaltningen hos den försäkringskassa inom vars ansvarsområde registret förs. 14 § De uppgifter i ett sjukförsäkringsregister som avses i 10 § första stycket 1 * 4, 9, 17 * 19 och 23 * 25 samt de administrativa uppgifter som avses i 10 § andra stycket får lämnas ut på medium för automatisk databehandling till . Om det behövs för att följa och utvärdera sådan socialförsäkringsverk- samhet som avses i 2 och 3 §§ eller för att framställa statistik över den verksamheten, får regeringen för särskilda fall medge att även andra uppgifter i ett sjukförsäkringsregister lämnas ut på medium för automatisk databehandling till riksförsäkringsver- ket. 15 § Om ett sjukförsäkringsregister enligt ett beslut som avses i 5 § får användas för forskning eller framtällning av statistik, får uppgifter ur registret lämnas ut för angivna ändamål på medium för automatisk databehandling. 16 § I ett sjukförsäkringsregister får som sökbegrepp användas uppgifter som avses i 10 § första stycket 1, 2 såvitt avser adress, 4, 5, 7 * 12, 15, 16, 18, 21, 22 och 25. Uppgifter som avses i 15 får dock bara användas som sökbegrepp för framställning av utdrag enligt 10 § datalagen (1973:289). Vidare får uppgifter som avses i 5, 8, 11, 12, 21 och 22 bara användas som sökbegrepp i rehabiliteringsärenden som avses i 3 § samt för uppföljning, utvärdering, forskning och framställning av statistik. Som sökbegrepp får dessutom, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, användas uppgifter som avses i 10 § andra stycket. 17 § Uppgifter som avses i 10 § andra stycket 11 och 15 skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats. Andra uppgifter som avses i 10 § skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats.