prop · GH03251 · 1993-12-31 00:00:00 — 6.19 § förste stycket, punkt Inionde stycket och punkt 3 sjunde stycket av anvisningama tiU 31 § samt punkt 3a av anvisningama tiU 33 § kommunalskattelagen (1928:370), 7.lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, 8.6 § lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, 9.bostedsrättslagen (1991:614), 9§ rättshjälpslagen (1972:429), 11. lagen(1981:131) om kaUelse på okända borgenärer, 12.5 kap. 18 § öiedje stycketfestighetsbUdnmgslagen (1970:988), 13.10 § insiderlagen (1990:1342), 14.11 kap. 3 § förste och andrastyckena och 5 § andra stycket vaUagen (1972:620), 15.36 § förste stycket lagen(1972:704) om kyrkofuUmäktigval, m.m., 16.2 § andra stycket lagen(1993:1404) om brevröstning i och i , 17. lagen (1993:1469) om upp- 17. lagen (1993:1469) om skovsavdrag vid byte av hosted. uppskovsavdrag vid byte av ho sted, samt 10 kap 18 §, 77 kap 2, 15 och 16 §§, 72 kap 7 och 8 §§ samt 16kap. 7 och 9föräUlrabalken. Fömtsätter dessa lagar eUer bestämmelser att samboma skaU varaogifta, gäUer det också de homosexueUa samboma. Denna lag träder ikraft den 1 juU 1995. "Senaste lydelse 1993:1474. 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:14) om er- Prop. kännande och verkställighet av utländska vårdnadsavgörandenm.m. och om överflyttning av bam Härigenomföreskrivs att 23 § lagen (1989:14) om erkännande och verkstälUghet avutiändska vårdnadsavgöranden m.m. och om överflyttning av bam skaU ha följandelydelse. Omnågon egenmäktigt har fört ett bam, som har hemvist här i landet, utomlandseUer egenmäktigt håUer det kvar i ett annat land, kan tmgsrätten på talan avbamets vårdnadshavare förklara att det egenmäktiga beteendet är olagUgt. Harföräldrar, adoptivföräldrar Har föräldrar, adoptivföräldrar eUer särskUt rorordna.deförmynda- eUer särskUt förordnadevårdnads- re gemensamt vårdnaden om bar- havare gemensamt vårdnaden om net och har en av dem utan be- bamet och har en av dem utan aktansvärt skäl egenmäktigt fört beaktansvärt skäl egenmäktigt fört bamet utonUands eUer håUer en av bamet utomlands eUer håUer en av dem utan beaktansvärt skäl egen- dem utan beaktansvärt skäl egen mäktigt kvar bamet i ett annat mäktigt kvar bamet i ett annat land, kan tingsrätten på talan av land, kan tingsrätten på talan av den andre förklara att det egen- den andre förklara att det egen mäktiga beteendet är olagUgt. mäktiga beteendet är olagUgt. MålenUgt denna paragraf tes upp av Stockhohns tingsrätt, om det inte finns någonannan behörig domstol. Omden som talan förs mot vistes på okänd ort eUer annars inte kan nås meddelgivning, får mål enUgt denna paragraf avgöras även om han eUer hon mte hardelgetts stämning eUer andra handlingar i målet. Tingsrättensavgörande får överklagas tiU hovrätten. Hovrättens avgörande får inteöverklagas. 1.Denna lag träder i kraft den 1juU 1995. Den som före Ucraftträdandet har förordnats somförmyndare för en omyndig skaU, om vårdnad ingår i uppdraget, anses som särskUtförordnad vårdnadshavare vid tiUämpning av bestämmelsen i dess nya lydelse. *Senaste lydelse 1993:212. 2.16Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen Prop. Härigenomföreskrivs att 2 kap. 3 § aktiekontolagen (1989:827) skaU ha följande lydelse. 3§"I ett aktiekonto som avses i 2 § skaU anges 1.aktieägarens namn, personnummereUer annat identifieringsnummer samt postedress, 2.namn, personnummer eUer annatidentifieringsnummer samt postadress för panthavare och för den som har enrättighet på gmnd av sådan inskränkning i rätten att fritt förfoga över aktiensom avses ill, 3.det antal aktier som kontotomfettar med uppgift om aktiemas nomineUa belopp och för varje aktie humvidafiiU betalning har erlagts för aktien tiU avstämningsbolaget, 4.tiU vUket slag varje aktie hör,om aktier av olika slag kan finnas enUgt bolagsordningen, 5.i förekommande fåU att aktie avvisst slag kan omvandlas tiU en aktie av annat slag, 6.förbehåU att aktieägare eUerannan skaU vara berättigad att lösa aktie som övergår tiU ny ägare, 7.utbetalning som görs vidinlösen av en aktie eUer minskning av aktiens nomineUa belopp eUer vid skifteav bolagets tiUgångar, 8.i förekommande feU attaktieägaren har förvaltare enUgt 11 kap. 7 § med uppdrag somomfettar förvaltning av aktiema, 9.pantsättning avseende en aktie, 10.konkurs avseende aktieägarensamt utinätning, kvarsted eUer betalningssäkring avseende en aktie eUerpanträtt i aktien, 11.inskränkning i rätten att frittförfoga över en aktie som avses i 3 kap. 12 och 15 §§ aktiebolagslagen(1975:1385), 3 kap. 12 och 15 §§ försäkringsrörelselagen (1982:713) eUer 3 kap.13 och 16 §§ bankaktiebolagslagen (1987:618), 12. förbehåU enUgt 75 kap. 8 § 12. inskränkning enUgt 13 kap. föräldrabaUcen. 79 § andra stycket eller 14 kap. 21§ andra stycket . Har utan återbetalning en aktie dragits in eUerdet nomineUa beloppet ändrats, skaU dette anges i aktieko.ntot så snart det kanske. Denna lag träder ikraft den 1 juU 1995. "Senaste lydelse 1992:1244. 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:773) om Prop. särskilt pensionstillägg till folkpension för långvarigvård av sjukt eller handikappat bam Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1990:773) om särskUt pensionstiUägg tiU foUcpensionför långvarig vård av sjukt eUer handUcappat bam skaU ha följande lydelse. DetsärskUda pensionstiUägget utges tiU förälder som har vårdat sjukt eUerhandikappat bam under minst sex vårdar och därvid har avstått frånförvärvsarbete. DetsärskUda pensionstiUägget kan fömtom tiU förälder utges tiU någon annan som iövrigt uppfyUer fömtsättningama enUgt förste stycket och som under vårdåren 1./ egenskap av särskUtför- 1. har varit särskUt förordnad ordnad förmyndare har haft den vårdnadshavare för bamet, rättsliga vårdnaden om bamet, 2.med socialnämndens medgivandehar haft hand om bamet för stedigvarande vård och fostran i syfte att adopteradet, eUer 3.har varit gift med bametsförälder eUer har haft bam med denne, om de varaktigt bott tiUsammans. Densom i egenskap av särskUt Den som var särskUt förordnad förordnadförmyndare hade vård- vårdnadshavare för bamet när det nådenom bamet fyUde eUer vid den tidigare då det fyUde eUervid den tidpunkt då det ingick äktenskap tidigare tidpunkt då det ingick skaU för tid därefter Ukstälfes med äktenskap skaU för tid därefter en vårdnadshavare enUgt andra UkstäUasmed en vårdnadshavare stycket 1. enUgt andra stycket 1. 1.Denna lag träder i kraft den 1juU 1995. 2.Äldre bestämmelser gäUerfortfarande i fråga om särskUt pensionstiUägg för tid före Ucraftträdandet. Den som före ikraftträdandet har förordnats somförmyndare för en omyndig skaU, om vårdnad mgår i uppdraget, anses som särskUtförordnad vårdnadshavare vid tiUämpning av bestämmelsema i deras nya lydelser. 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1323) om Prop. ändring i kyrkolagen (1992:300) Härigenomföreskrivs att 41 kap. 27 § lagen (1993:1323) om ändring i kyrkolagen(1992:300) skaU ha följande lydelse. Prästlönefonder och försam-Ungskyrkors eller domkyrkorsfastighetsfonder skaU göras räntebärande på samma sätt som föreskrivs omomyndigs medel Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före skrifter om att fondemas tillgång- skrifter om hur prästlönefonder ar får placeras på något annat och församlingskyrkors eller dom sätt, kyrkors fastighetsfonder får pla ceras. Avden avkastning som stiftens prästiönefonder samt församlingskyrkors ochdomkyrkors festighetsfonder har från obligationer, bankmedel och andrafordringar samt aktier och andelar i värdepappersfonder skaU ärUgen avsättningske tiU kapitalet med ett belopp som svarar mot värdeminskningen på gmnd avinflationen. Dennalag öäder i kraft den 1 juU 1995. 3 Ärendet och dess beredning Prop. GenomtiUäggsdirektiv fick utredningen om bamens rätt (Ju 1977:08) i uppdragatt se över lagstiftningen om förmynderskap och godmanskap. Är 1984 fördesdenna del av utredningens uppgifter över tiU en särskUd utredare. Medentiedigande av den först utsedde utredaren förordnades justitierådet SteffanMagnusson tiU ny utredare. Utredningen antog namnetFörmynderskapsutredningen. Utredningenhar sedermera fått tiUäggsdirektiv och avgav betänkandet Godman och förvaltare (SOU 1986:50). I det betänkandet föreslogs bl.a. attmstitutet omyndigförlaring skuUe upphävas och ersattes av ett system medförvaltarskap. Utredningens förslag har föranlett ändringar i föräldrabalkenoch andra lagar. Gmndlagsfrågoma bröts ut och behandlades för sig (prop.1987/88:32, bet. 1987/88:KU33, rskr. 1987/88:314, bet. 1988/89:KU2, rskr.1988/89:11, SFS 1988:1443 och 1448). Det av uttednmgen därefter avgivnabetänkandet IntemationeUa förmynderskapsfrågor (SOU 1987:73) har även det letttiU ändringar i lagstiftningen, vilka behandlades i medförslagen i anledning av det förste betänkandet (prop. 1987/88:124 och1988/89:14, bet. 1988/89:LU9, rskr. 1988/89:10, SFS 1988:1251-1330). Inovember 1988 överlämnade ytterligare ett betänkandeFöräldrar som förmyndare (SOU 1988:40). Betänkandet behandlar frågor omförvaltningen av egendom som tiUhör en underårig eUer den som har god man eUerförvaltare. Vidare behandlas överför-myndamas och tingsrättemas verksamhet påförmynderskapsområdet. Utredningens förslag i dessa delar kommer att tes upptiU behandling. En sammanfettning av utredrtingens förslag finns i biUiga Ioch utredningens lagförslag i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över renussinstansema fiims i bilaga 3. En sammanställning avremissyttrandena finns tiUgängUg i (dnr 88-4366). Frågorom överförmyndamas och tingsrättemas hantering av förmynderskapsärendenbehandlas även av i betänkandet Domstolama inför 2000-taletArbetsuppgifter och förfåranderegler (SOU 1991:106). Även de frågoma kommer attbehandlas i detto sammanhang. En sammanfettning av utredningens förslag irelevanto delar finns i bilaga 4 och utredningens lagförslag i de delama ibilaga 5. Även betänkande har renussbehandlats. En förtecknmgöver remissmstansema finns i bilaga 6. En särskUd sammanställning avremissyttrandena i för dette ärende relevante delar redovisas i Ds 1993:5 s.267-327. Domstolsverkethar på eget mitiativ, men mitierat av ett beslut av , genomfört ett projekt och utvärderat vissa delar av förmynderskapslagstiftningen. Utvärderingen, som koncentrerats på de ändringar som kom tUl stånd 1989, syftade tiU att kartlägga hur lagändringama fungerat i praktiken. Resultotet av utvärderingen har redovisats i 1991:8 Utvärdering av vissa delar av förmyn- Irapporten ges förslag på ett antal lagändringar medanknytning tiU förmynderskapsreglema. En sammanfettning av Prop.1993/94:251 förslag finns i bilaga 7 och verkets lagförsfeg ibilaga 8. Rapporten har remissbehandlats. En förteckmng över remissmstansemafinns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns tiUgängUg iJustitiedepartementet (dnr 91-3170). Underfegstiftningsärendets beredning i har givit in en fiamstäUning om ändring i lagen (1924:322) om vårdav omyndigs värdehandlingar. föreslår att avgiftema tiUbankema för deras hantering av värde-handlingama skaU höjas. En förteckning över remissmstansema finns i bilaga 10.Remissvaren finns tiUgängUga i fegstiftningsärendet (dnr 91-4152). Underärendets beredning har det kommit in skrivelser från organisationer ochenskUda med önskemål som anknyter tiU de frågor som kommer att behandlas. Deförslag som läggs firam har varit föremål för överläggningar meUan denordiska ländema. Regeringenbeslutode att inhämto Lagrådets yttrande över de lagförslagsom finns i bilaga 13. Lagrådetsyttrande finns i bilaga 14. Regeringenhar i propositionens lagförslag följt Lagrådets förslag, med undantog förformuleringen av punkt 7 i övergångsbestämmelsema tiU lagen om ändring iföräldrabalken. Utöver de ändringar som har föranletts av påpekanden frånLagrådet har några ytterUgare ändringar i förhåUande tiU lagrådsremissenslagförslag gjorts. Vidare har vissa rent redaktioneUa ändringar i lagtextengjorts. Regeringen återkommer tiU Lagrådets synpunkter iförfettningskommentaren tiU de föreslagna bestämmelsema. 4 Behovet av en reform FöräldrabalkenskUjer meUan vårdnad och förmynderskap. EnUgt 6 kap. 2 § har vårdnadshavare ettansvar för bamets personUga förhåUanden, tiU vUka även räknas t.ex. slutände avarbetsavtal. Vårdnadshavaren företräder också bamet i personUga angelägenheter.Förmyndaren å sin sida har hand om förvaltningen av bamets egendom ochföreträder det i andra angelägenheter än de personUga (13 kap. 1 §föräldrabalken). EnUgt10 kap. 2 § föräldrabaUcen är båda föräldrama gemensamt förmyndare för bam som står under deras vårdnad, de är legala för myndare. För bam som står under vårdnad av endast den ene av sina föräldrar är denne ensam förmyndare. Föräldrars ställning som förmyn- 97 dåreföljer aUtså utan särskUt beslut av deras egenskap av vårdnads- 7 1993/94. I de fåUföräldrama upphör att vara vårdnadshavare skaU rätten Prop. 1993/94:251flytto över vårdnaden tiU en eUer två särskiU förordnade förmyndare (6 kap. 7och 9 §§ ). FörmyndarenskaU sörja för myndlingens person samt förvalte dennes förmögenhet ochföreträda honom i angelägenheter som rör denna (13 kap. 1 § förste stycketföräldrabalken). I dette ligger bl.a. att förmyndaren skaU se tiU attmyndlingens medel i skäUg omfettiiing an- . vänds tUl nytte för myndlingen (13kap. 3 § ). Samma krav avseende stäUföreträdarens vård av egendomgäUer även för övriga StäUföreträdare vars verksamhet regleras iföräldrabalken, gcxle män och förvaltare (13 kap. 4 § ). Såvälföräldrars som andra stäUföreträdares förvaltning står under tiUsyn avöverförmyndama. Det är också överförmyndama som i stor utsträckning bestämmerhur de förvaltede medlen skaU användas och placeras. Principen är att pengarsom mte behövs för den enskUdes uppehäUe och som inte heUer placeras i aktiereUer dylUct skall sättes in på spärrad räkning i bank. Pengama får inte lyftasutan överförmyndarens tiUstånd. När det gäUer aktier och andra värdehandlingarär principen att de skaU deponeras hos bank. De får inte tes ur depån utanöverförmyndarens samtycke. EnUgt nuvarande regler har föräldrar och andrastäUföreträdare en långtgående redovisningsskyldighet gentemot överförmyndaren.Bland annat måste de i princip lämna en årsräkning, med en redogörelseför sm förvaltmng. Enmer detaljerad redogörelse för gäUande rätt avseende förmynder skap och andra stäUföreträdarskap samt kontroUen av dem länmas i För- mynderskapsutredningens betänkande Föräldrar som förmyndare (SOU 1988:40) s. 77 f I belänkandet ges även en redogörelse för för mynderskapslagstiftningen i våra nordiska grannländer samt ett antal andra rättsordningar (s. 135 f). Här skaU dock noteras att det pågår eUer just har avslutets reformarbete på förmynderskapsrättens område både i och . I överlämnade myndighedslovsudvalg ett betänkande "Vaergemål". innehåUer ett förslag tiU ny lag om vaergemål. Förslaget innehåUer dock inte några avgörande förändringar av föräldrars stäUning som förmynda re, jämfört med vad redovisar. I överlämnade kommissionen för revidering av förmynderskapslagen ett betänkande vilket Ugger tiU gmnd för ett proposi tionsarbete inom det finska justitieministeriet. Förslagen går i korthet ut på att koncentrera förmynderskapsreglema på den ekonomiska för valtningen. Benämningaraa "förmyndare" och "gcxl man"ersätts med "intressebevakare". Den som har en intressebevakare kaUas "huvud man", oavsett om intressebevakaren ersätter en förmyndare eUer en gcxi man. TUlsynen över intressebevakamas förvaltning skaU effektiviseras. Kommunens förmyndarmyndighet skaU vid behov kunna beslufe att en skötselplan skaU upprättas. Kommunema skaU ha ett koUegialt organ för skötsehi av förmynderskapsuppgiftema. De allmänna underrättemas uppgifter med anknytning tiU förmynderskapen blir färre. De skaU bl.a. inte längre övervaka kommuneraas förmynderskapsmyndigheters verk- 98 För föräldrargäUer i stort sett samma regler som för andra mtiessebevakare.Föräldrar skaU dock ofta kunna lämna redovisning av förenkfet slag. I dette sammanhang skaUsom nämnts tidigare även frågor som rör fimktionsfördelningen vid prövning avförmynderskapsfrågor behandlas, främst fördehiingen meUan överförmyndaren ochtingsrätten. Fördelningen kan som den ser ut grovt beskrivas på följandesätt. Tmgsrätten beslutar om attanordna förvaltarskap och godmanskap samt förordnar och endedigar förmyndare,förvaltare och gode män. Förmynderskap med större tiUgångar samt godmanskap ochförvaltarskap skaU skrivas m hos tingsrätten (12 kap. 1 och 2 §§ ).Beslut om mskrivning antecknas i den s.k. förmynderskapsboken som förskommunvis (12 kap. 6 § föräldrabaUcen och kungörelsen med särskUda föreskrifterför domstolama rörande förmyndarvården; för-myndarvårdskungörelsen, 1952:303).Under det förste handlade tingsrättema närmare 16 000 ärenden omförmynderskap och godmanskap. För hanteringen av förmynderskapsärenden itingsrättema krävs omkring 18 notarier och 50 biträden (räknat iårsarbetskrafter). TiU dette kommer viss domararbetskraft. Överförmyndaren fåruppgifter från rätten om de mskrivningar som har gjorts och lägger upp en egenförmynderskapsbok. Det skaU väljas en överförmyndare för varje kommun (19 kap.1 § ). Kommunema kan dock beslute att i stäUet för överförmyndareimätta en överförmyndamämnd (19 kap. 2 § föräldrabaUcen). Överförmyndare eUernämndledamot kan endedigas av rätten (19 kap. 9 § ). TUlöverförmyndamas uppgifter hör bl.a. att pröva frågor om tiUstånd eUer samtycketUl oUka åtgärder enUgt 14-16 kap. . Vidare skaU överförmyndarenenUgt 17 kap. granska mgivna förteckningar, årsräkningar ochsluträkningar. Om överförmyndaren finner anledning att anmärka påstäUföreträdarens förvaltning och denne mte på ett tiUfredsstäUande sätt kanförklara sig, kan överförmyndaren ansöka hos rätten om åtgärd motstäUföreträdaren (17 kap. 3 § föräldrabaUcen). Tmgsrätten har skyldighetatt utöva tUlsyn över överförmyndarens verksamhet (19 kap. 18 § föräldrabaUcen).TUlsynen skaU i förste hand utövas genom årUga inspektioner (8 §förmyndarvårdskungörelsen). Regeringensbedömning: Reglema om stäUföreträdares förvaltning av egendom och tiUsynénöver sådan förvaltning behöver modemiseras och anpassas tiU dagens situation.Området bör avregleras där det är möjUgt utan att berättigade skyddsintressensätts åt sidan. Förmynderskapsutredningenpekar på att nuvarande regler är mycket detaljerade CK;h svåröverskådUga samtatt de speglar en gängen tids ekonomiska värderingar.Utredningen menar vidare att reglema mte står Prop. 1993/94:251 i samklang medden allmänna rättsuppfetttiingen beträffande vad som hör tiU den private sfärenoch vad samhäUets resurser bör mriktos på rörande övervakning och kontroU avprivate förhåUanden. Med hänvisning tiU att föräldrar i sitt handhavande avbamens egendom i aUmänhet agerar med bamens bäste för ögonen föreslårutredningen att föräldrama skaU ges en större frihet vid förvaltningen avbamens egendom (se SOU 1988:40 s. 157). Istort sett samtUga remissinstanser är positiva tiU att reglema omStäUföreträdares förvaltning av myndUngars egendom modemiseras och görs mindredetaljerade. Skälenför regeringens bedömning: De gäUande förvalttungsreglema går i huvudsaktiUbaka förmynderskapslag. Regleringen kännetecknas framför aUt aven strävan att skapa trygghet för att den omyndiges medel bevaras och ger enskäUg avkastning. I det syftet finns utförUga regler om hur medlen skaUplaceras samt föreskrifter om att förmyndare måste mhämte överförmyndarenssamtycke tiU olika dispositioner av medlen. Att myndlingars medel inteförvaltes på ett äventyrUgt sätt utan att medlen, i den mån de mte behöver tesi anspråk för myndlingens omedelbara behov, bevarar sitt värde och dessutomlämnar en skäUg avkastning är givetvis av grandläggande betydelse. Det äruppenbart att lagstiftningen även i fortsättningen bör bygga på den principen. Motdagens regler kan dock anföras att de är mycket detaljerade. Många av dem ärdessutom svårtoUcade. gäUer såväl de egentUga förvalöiingsreglema sombestämmelsema om redovisning och kontroU. Över huvud toget kan man om helaregeUcomplexet säga att det är svåröverskådUgt och besvärUgt att tillämpa. har påpekat speglar regelsystemet en äldre tids syn på ekonomiskaförhåUanden. Även om de senaste årens utveckUng på finans- ochfestighetsmarknadema med önskvärd tydUghet visar att försUctighet och stramhetkrävs vid förvalming, och då särskUt vid förvaltning av annans egendom, kan detstarkt ifrågasättos om det verkUgen behövs en så mgripande reglering som dennuvarande för att lagstiftningens syfte skaU tillgodoses. Lagstiftningsarbetethar allmänt präglats av en söävan att få bort onödig byråkrati.Denna strävan bör genomsyra även arbetet med regleraa om förmynderskap. Denuvarande reglema gör i princip inte skillnad meUan feU när det är den omyndiges föräldrar som är förmyndare och simationen när förmynderskapet utövas av en särskUt förordnad förmyndare. Det kan, som fimnit, ifrågasättos om det mte bör gäUa olika förvaltningsregler beroende på vem som är förmyndare. I de fleste feU har föräldrar en naturUg intressegemenskap med sina bam. Den intressegemenskapen har i regel inte någon motsvarighet när för myndaren är särskUt förordnad. Det kan också på gocfe gmnder ifråga sattes om det nuvarande detaljerade systemet har en förankring hos det stora flertalet föräldrar som har hand om sma bams egendom. sådan förankring saknas,är det i sig ett skäl tiU att förändra reglema och bringa dem i bättre samklangmed det allmänna rättsmedvetandet. Övervägande skäl talarsåledes för att tiden är mogen för en modemisering av reglema omstäUföreträdares förvaltiiing av myndlingars egendom och särskUt med inriktningpå en minskad detaljstyming vad gäller föräldrars förvaltning. 4.3 Förmynderskapsfrågor i domstolama Regeringensbedömning: Principen att domstolama skaU handlägga enbart sådana frågor somverkUgen kräver domstolsprövning bör gäUa även beträffande reglema omförmynderskap. De ärenden som är av övervägande förvaltningsnatur börhandläggas av förvaltningsmyndigheter. Domstolsutredningenhar i sitt arbete utgått från den principen (se SOU 1991:106 s. 94 f.). Skälen för regeringensbedömning: har lagstiftningen som rör domstolamas verksamhetpräglats av en strävan att renodla verksamheten. Med det avses att domstolama iprincip bör handlägga endast ärenden som verkUgen kräver domstolsprövning. Omen uppgift på ett godtegbart sätt kan handläggas av en förvaltningsmyndighet,bör den flyttes dit. Domstolama bör syssla med encfest de uppgifter som fåUerinom ramen för vad som kan kaUas rättskipning i egentUg mening. Bara om detfinns ett klart samband meUan domstolarnas rättskipningsuppgifter och annanmyndighetsutövning eUer om det i övrigt finns starka skäl som fråneffektivitetssynpunkter talar för det, bör det komma i fråga att låfedomstofema behåUa uppgifter vid sidan av rättskipningsområdet. Tingsrättemas hantering avförmynderskapsärenden spänner över ett stort område. Där finns typiskadomstolsfrågor, såsom t.ex. beslut att en person inte längre skaU få bestämmasjälv om sina angelägenheter utan att en särskUd förvaltare skaU sköte det åthonom. I andra ändan av skalan finns en typisk förvaltningsfråga - uppgiftenatt årUgen inspektera överförmyndama för att kontroUera att de utför sinaåUgganden på ett riktigt sätt. Det finns således anledning att vid en genomgångav de materieUa reglema om förmynderskap även te upp de förslag som finnsrörande funktionsfördelningen meUan dömande och förvaltande organ. 5 Vårdnad och förmynderskap Regeringensförslag: Vårdnads- och förmynderskapsbegreppen renodlas. Om ingen av ett bamsföräldrar kan vara vårdnadshavare, skaU vårdnaden anförtros åt en eUer tvåsärskUt förordnade vårdnadshavare. De särskUt förordnade vårdnadshavama skaUockså därigenom bU förmyndare för bamet, om inte särskUcfe skäl talar mot det.Om en av två särskUt förordnade vårdnadshavare dör eUer endedigas, skaU denandra vårdnadshavaren ensam ha vårdnaden.