prop · GH03237 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:237 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten Regeringenöverlämnar denna skrivelse till . Iskrivelsen lämnas en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten under år1993. 1Riksdagen 1993/94. 1Lagen om krigsmateriel................................. 3 3Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport...... 4 5KMl:s teknisk-vetenskapliga råd....... ..... ........ 5 6Information om vapenexportpolitiken............... 5 7Krigsmaterielexporten är 1993........................ ........ 6 8Internationell öppenhet omvapenöverföringar... 6 1Allmän bakgrund.......................................... 8 2Beviljade utförseltillständ............ ..... 8 3Faktiska leveranser.............. .................... 9 4Geografisk fördelning.................................... 12 5Upplåtelse av tillverkningsrättighet,samarbete, m.m 16 6Militärt inriktad utbildning.............................. 16 7Redovisning av ägande i utländskarättssubjekt. 8De exporterande företagen........................... ...... 16 Den svenska krigsmaterielexporten Skr. Densvenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmaterielkontrolleras av statsmakterna. Sedanår 1985 lämnar regeringen till en redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten. 1 Lagen om krigsmateriel Tillverkningoch utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om krigsmaterieloch förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda författningarna trädde ikraft och ersatte lagen (1983:1034) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558) om förbud motutförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar. Ipropositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på grundvalav en genomgripande översyn av krigsmaterielexporten. biföllregeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61). Dennya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom påtidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar, förtydligandenoch moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade kontrollenöver tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel. Krigsmateriellagenföreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan regeringens tillstånd.Även all försvarsindustrien utlandssamverkan förutsätter tillstånd avregeringen. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållandeav krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätter, avtalmed någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utvecklakrigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om attgemensamt tillverka krigsmateriel med nägon i utiandet. Vid prövningen avfrågan om ett utlandssamarbete kan medges skall försvarspolitiskabehov av detta samarbete beaktas. Slutiigen krävs regeringens tillstånd, medvissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning. Krigsmaterielindelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och stridsammunition harförts till kategorin krigsmateriel för strid medan icke förstörelsebringandemateriel förts till kategorin övrig krigsmateriel. Bestämmelser om vilkenmateriel som innefattas i de två kategorierna finns i krigsmaterielförordningen. Krigsmaterielinspektionen(KMI) utövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel. KMI inrättades år1935 och finns numera inom . KMI är ävenregeringens beredningsorgan för ärenden som rör export och import avkrigsmateriel. !Riksdagen 1993/94. 1 saml Nr 237 Beslut i ärenden omtillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas av Skr. 1993/94:237 regeringen.Regeringsärendena bereds av KMI i nära samråd med Utrikesdepartementetspolitiska avdelning. Försvarsdepartementet och i vissa fallNäringsdepartementet. Det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden omutförsel av krigsmateriel har bemyndigats att pröva ärenden som inte avserutförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt. KMIbereder förutom tillståndsärenden också de underrättelser som tillverkare avkrigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast ettanbud lämnas, eller ett avtal ingås, om export eller annat utlandssamverkan omkrigsmateriel. Företagen skall vidare till KMI kvartalsvis redovisa denmarknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de krigs-materielexporterandeföretagen rapportera om de leveranser som görs. KMI har löpande kontakter medföretagen i dessa frågor. 3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport Riktlinjernaunderstryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av varjeutförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter imottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas tUl mänskliga rättighetskriteriet äveni de fall det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas föratt kränka mänskliga rättigheter. Breddningenav krigsmaterielbegreppet åtföljdes som har nämnts av en indelning avkrigsmateriel i två kategorier för vilka med hänsyn till materielens karaktärav förstörelsebringande respektive icke förstörelse-bringande uppställs delvisolika riktlinjer för utförsel. För kategorin krigsmateriel för strid gäller istort sett samma riktlinjer som tidigare, dvs. att regeringen inte bör getillstånd till export till en stat som befinner sig i väpnad konflikt med annanstat, en stat som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras ledatill väpnad konflikt, en stat som har inre väpnade oroligheter eller en statdär det förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter. Förutförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya, tidigareoreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd fcör beviljas till ländersom inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte har inreväpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grovakränkningar av mänskliga rättigheter. Deskilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmaterielinnebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av övrigkrigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppetsynliggörs och redovisas legitim export som var oreglerad. Dennaexport blir nu också föremål för en politisk prövning. Ettövergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund förtillståndsprövningen. Regeringen prövar dock varje utförselärende för sig. 4 för Skr. Enligt10 kap. 6§ regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större vikt ommöjligt överlägga med före avgörandet. Vissa utförselärenden somrör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med nämnden är påkallad. Dethar ansetts önskvärt att prövningen av även andra enskilda utförselärenden avprincipiell vikt ges en bredare förankring. beslutade därför år 1984på grundval av propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor somrör krigsmaterielexport, att en rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrägorskulle inrättas. Nämndenbestår av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och har till uppgiftatt lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrägor. Nämnden höll tiosammanträden. Den sammanträder på kallelse av krigsmate-rielinspektören somockså leder överläggningarna. Inspektören redovisar därefter samrådet för detföredragande statsrådet. Allaprincipiellt viktiga ärenden behandlas i rådgivande nämnden vars månatligasammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringens handläggningav krigsmaterielexportärendena. Enhällighet eftersträvas vid bedömningen avutförselärendena i nämnden. Regeringen fäster stor vikt vid nämndensrekommendationer. avstyrkt en utförselansökan eller annan förfrågan,blir detta som regel också regeringens beslut. tillstyrkt, vägsdetta in i den fortsatta beredningen. Det är regeringen som, efter entotalbedömning av alla för ärendet betydelsfulla omständigheter medutgångspunkt från de grundläggande riktlinjerna, bär ansvaret för beslut i krigsmaterielärenden. ersätter inte i sådana ärenden som regeringen enligtregeringsformen skall överlägga med om. 5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd Föratt bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör klassificeringav krigsmateriel inrättades ett särskilt teknisk-vetenskapligt råd medföreträdare för institutioner med överblick över teknologins tillämpning påcivila respektive militära områden. Under är 1993 höll rådet sex sammanträden. 6 Information om vapenexportpolitiken upplaga av gavs ut till ledning för dem som inomförsvarsindustrin och vid statliga myndigheter har befattning med ärenden somrör tillverkning och utförsel av krigsmateriel. redovisar gällandelagstiftning, regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. Underåret har publicerats en sammanfattande beskrivning av den svenska vapenexportpolitiken(vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4). 1 skriftenbehandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, Skr.1993/94:237 den svenska försvarsindustrin, riktiinjema för utförsel av krigsmaterielsamt det internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften gesockså ut på engelska, franska, tyska och spanska för att främja kunskapen iandra länder om den svenska politiken pä detta område. Regeringen har lämnat enskrivelse med redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenomförses med en samlad information om krigsmaterielexporten samtidigtsom underlag ges för en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning frånde krigsmaterielproducerande företagen har KMI utarbetat en redogörelse för år1993 (bilaga). 1 regeringens skrivelse 1992/93:224 med redogörelse försvenska exportleveranser för gjordes antagandet att den nya, utvidgadeklassificeringen skulle komma att innebära en statistisk ökning av den svenskaexporten i storleksordningen . Av KMI:s redogörelse framgår bl.a. att värdet av svenskatillverkares krigsmaterielexport uppgick till 2 863 miljonerkronor, varav avsåg krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel. För att möjliggöra en jämförelse av export medtidigare år har det statistiska materialet bearbetats. Om från 1993års utförsel undantas de produkter som inte utgjorde krigsmateriel,blir den återstående utförseln ca vilket skall jämförasmed . Detta innebär dels att värdet av exporten avtidigare oklassificerade produkter uppgick till ca 1 miljardkronor, dels att exporten av krigsmateriel i jämförbara siffror ochdefinitioner minskade med frän till är 1993. Regeringen har under är 1993 beviljat utförseltillständför försäljning av krigsmateriel till ett värde av , varav1 avser krigsmateriel för strid och 4 162 miljoner kronorövrig krigsmateriel. Förändringen av krigsmaterielklassificeringen den 1januari 1993 medförde ett betydande antal ansökningar om utförsel förförsäljning av övrig krigsmateriel som inte var tillståndspliktig.Många av dessa tillstånd avser leveranser under flera kalenderår. Enligt 1992 ärs krigsmateriellag har polismyndigheternaerhållit vissa ökade befogenheter att besluta om enskildas utförsel avhandeldvapen. 8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar generalförsamling antog i december1991 en resolution som anmodar medlemsländerna att till ett register överkonventionella vapen redovisa såväl sin import som sin export av tyngrekonventionella vapen. Enligt vissa definitioner skall handeln med följande sju vapenkatcgorierrap- porteras: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovtartilleri, stridsflygplan. 1993/94:237 attackhelikoptrar, stridsfartygoch robotar/robotlavetter. Genom redovisningen torde öppenheten i fräga ominternationella vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. 1 samråd medförsvarets myndigheter sammanställer Krigsmaterielinspektionen aktuellauppgifter som enlighet med den nyssnämnda resolutionen överlärnnas till FN. För första är, 1992, lämnade 83 av FN:smedlemsländer uppgifter om sin export och import av de sju kategorierna tyngrevapen. Inkomna uppgifter beräknas motsvara av den export som harförekommit. Det framgår av statistiken att i endast obetydligomfattning deltar i världshandeln med aktuella tyngre vapensystem. Förenta nationemas register över konventionella vapen förär 1992. 0 0 0 0 0 0 5' 5' 5' 0 0 0 0 0 ' Införsel från av 5 stridsvagnar T72 och 5stridsfordon MT-BL som tidigare redovisade utförsel tillAustralien av en sektion motsvarande skrovet till en Robotsystem RBS 15 till . verkar på olika sätt för ökad rapportering till FN-registretoch för större öppenhet om vapentransfereringar. 1 den europeiska säkerhetskonferensens(ESK) säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats om att iaktta vissaprinciper vid vapentransfereringar, bl. a. att lämna uppgifter tillregistret. I FNrs nedrustningskonferens i deltar aktivt i ett arbetesom syftar till att utveckla rapporteringsinstrumentet. Som ett led i vär strävan efter ökad öppenhet på detta omrädehar sedan är 1990 regeringens redogörelse till över krigsmaterielexportenöverlämnats till FN i engelsk översättning. Sä kommer att ske även med åretsredogörelse. Fä andra länder torde redovisa sin vapenexport med motsvarandeöppenhet och detaljeringsgrad. Svensk krigsmaterielexport 1 Allmän bakgmnd Krigsmaterielinspektionen(KMI) följer kontinuerligt marknadsföringen och exporten av krigsmateriel frånSverige. De företag som har tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet- omkring 175 företag, varav ca 40 är aktiva - är skyldiga attlämna redovisningar i olika hänseenden till KMI. Dessa redovisningar,tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram pä annat sätt, analyserasoch bearbetas inom KMI. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och samråd ifrågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att vaije ärlämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten är 1993. Skr.1993/94:237 Bilaga Antaletinkomna utförselärenden har under senare är varierat mellan 1 500 och 2 300.Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andraanledningar än försäljning, såsom utförsel för eller efter reparation, fördemonstration eller för prov. , som var det första under vilketden nya krigsmateriellagen tillämpats, inkom inledningsvis ett betydande antalansökningar om utförseltillständ för försäljning avseende övrig krigsmaterielvilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avserleveranser under flera kalenderår. Beslutom utförseltillständ fattas av regeringen. 1 ärenden som inte avser utförsel istörre omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det statsråd somhar till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel pröva fråganom tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades regeringsbeslut iutförselärenden som sammantaget motsvarar av det totala värdet av givnatillstånd. Beviljade utförseltillstånd för försäljning underåren 1986-1993. har en uppdelning skett i krigsmateriel för strid(KS) ocli övrig krigsmateriel (ÖK). Av tabell2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd beräknati fasta priser. Beviljade utförseltillstånd för försäljningunder i löpande priser och prisnivå' jämte denprocentuella volymförändringen. Skr.1993/94:237 Bilaga Volymförändring i procent jämfört med föregående år ' Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex förverkstadsprodukter använts. KMl:s utförselstatistik grundar sig pä uppgifter om värdetav levererad materiel som redovisas av exportföretagen. Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport underden senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som prisnivå. Avtabellen framgår även krigsmaterielens andel av totala varuexport. utfördes krigsmateriel för strid till ett värdeav och övrig krigsmateriel för ,dvs. För att erhålla ett värde som kanjämföras med utförseln redovisas i tillägg till detta 1993 ärsbelopp minskat med värdet för utförsel av sådan krigsmateriel som ejklassificerades som krigsmateriel enligt den gällande krigsmaterielförteckningen. 1993/94:237 Bilaga Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren1984 -1993 i löpande priser och prisnivå, m.m. varuexport löpande andel av fasta volymför- priser) priser varuexp. mkr mkr % mkr % 1984 242 500 2 618 090 554 +24,8 1985259 985 2137 0,82 511 - 7,8 1986265100 3 243 1,22 746 +46,0 1987281433 4 427 1,57 981 +31,5 1988304 782 6155 2,02 1313 + 34,0 1989332 580 6 005 1,81 1206 - 8,1 1990339 850 3 327 0,98 645 -46,5 1991332 779 2 705 0,81 505 -21,7 1992326 031' 2 753 0,84 514 + 1,8 1993 388 245'' 2863 Tilö 1647 0,74 482 Jämförelsevärde 1993 1 850 0,47 313 - 33 Vid prisomräkningen har SCB:s exportindex förverkstadsprodukter använts. ' Uppgiften om totala varuexport för år1992 har i årets sammanställning korrigerats jämfört med motsvarande uppgift i regeringensskrivelse /93:224 om Korrigeringen innebär ingenändring av uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav. Preliminäruppgift för varuexporten . Om tidigare års definition av krigsmateriel tillämpas på1993 års exportsiffror, skulle den redovisade exporten i fasta priser haminskat med i jämförelse med . Krigsmaterielexporten utgjorde är 1992 avSveriges totala varuexport. Denna andel sjönk till ca 0,,varav utgjorde krigsmateriel för strid och 0,övrig krigsmateriel. Den här redovisade utförselstatistiken, baserad päföretagens leveransdeklarationer till KMI, är den enda som på ett korrekt sättanknyter till krigs-materiellagstiftningen. 1 den allmänna utrikeshandelsstatistiken,som grundas pä tullmyndigheternas uppgifter till ,särskiljs inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävtavgränsade områden. Förändringar från till ett annat ger inte underlagför några mer långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärdminskning av exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffadeemellertid . En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att detsammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skilja sigavsevärt frän värdet av faktiska leveranser under . Detta beror på attgivna utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flerakalenderår, liksom på att tillstånd i nägra fall ej utnyttjas helt. Den ökningav beviljade utförseltillstånd som registrerats för torde i linje meddetta förhällande återspeglas i kommande års utförselstatistik. I tabell 4 nedan redovisas krigsmaterielexporten underåren 1990 - 1993 fördelad pä de sexton olika materielkategorierna krigsmaterielför- 10 fördeladpä de sexton olika materielkategorierna krigsmaterielför- Skr.1993/94:237 teckning. 1 de fall det klassificeringsmässigt är möjligt, även om definitio- Bilaga nerna inte helt överensstämmer, har approximativa uppgifter för år 1993införts. Utförseln fördelad enligt nu gällande klassificeringredovisas i tabell 5. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljonerkronor fördelad på huvudområdena krigsmaterielförteckning. Robotar, torpeder, minor m.m. Materiel för stridsledning m.m. Materiel för strålning m.m. Maskiner, verktyg m.m. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljonerkronor fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden. Skr.1993/94:237 Bilaga KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber KS7 Krut och sprängämnen ÖK21 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m.m. ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m. ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. ÖK29 Flygplan utformade för militärtbruk m.m. ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. ÖK33 Elektronisk utrustning för militärtbruk ÖK34 Fotografisk och elektrooptiskutrustning Till denredovisning av exporten som framgår av tabell 5 kan följandekommentarer göras beträffande vissa produktområden. Inomgrupperna KSl, ÖK21, KS2 och ÖK22 har utförseln till av värdet avsett pansarvärnsvapenmed ammunition och återstoden luftvärns-kanoner med ammunition i första handför fartygsbeväpning. Inom gruppKS4 och ÖK24 har avsett pansarvärns- och luft-värnsrobotsystem. Inomgrupperna KS5 och ÖK25 har utförseln varit fördelad förrobotar och eldledningssystem för fartyg och pä spaningssystem ochkomponenter. En stor del av de senare produkterna utgjorde tidigare ejkrigsmateriel. Inom gruppen ÖK30 utgjordes utförseln huvudsakligen avfordon som tidigare ej klassificerades som krigsmateriel. föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexportenoch dess uppdelning pä olika huvudområden kompletteras i följande sammanställningarav en redovisning av exportens fördelning pä dels skilda regioner, delsenskilda länder. Regionerna har jämfört medtidigare redovisningar indelats på ett mer informativt sätt. Sammanställningenger vid handen, att och övriga andel av den svenska krigsmaterielexportenvisat en ökande tendens. mottog är 1993 av den svenska krigsmaterielexporten.Australien har tillkommit som en betydande mottagare av svenskkrigsmateriel. Krigsmaterielexportens fordelning på regioner i procent av värdet under åren1988-1993. 1993/94:237 Bilaga Idet följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad pä mottagarländer. Itabellerna har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har överstigit1,under nägot av åren 1991 - 1993. Tabell7 anger de länder till vilka exporterats krigsmateriel för strid under år 1993.I tabellen redovisas även utförseln av övrig krigsmateriel till dessa länder.Som jämförelse anges utförselvärdena enligt den dågällande klassificeringen. Tabell8 upptar de länder till vilka har levererats endast övrig krigsmateriel år1993, samt som jämförelse exportvärden för de två föregående åren enligt dågällande klassificering. Exporten av övrig krigsmateriel har väsentligen utgjortsav reservdelar, underhållsutrustning och simulatorer jämte övnings-, rök- och lysammunitiontill länder som innehar svensk krigsmateriel, även tidigare oklassad sådan,samt spaningsradarstationer och terrängfordon. Uppgiften för och Kinaavser utförsel av bandvagnar till civila kunder. Länder till vilka exporteratskrigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel samt utförsel till dessa länderav krigsmateriel enligt då gällande klassificering (mitjonerkr). Skr.1993/94:237 Bilaga 1 385,3' ' Härav torde utgöra sädan utrustning som tidigareej klassificerades som Länder till vilka exporteratsenbart övrig krigsmateriel, samt utförsel av krigsmateriel till dessa länderunder (miljoner kr). Skr.1993/94:237 Bilaga 261,4' ' Avser utförsel av krigsmateriel enligt dä gällande krigsmaterielförteckning. * , , , , , , Härav torde utgöra sädan utrustning som tidigare ejklassificerades som omfattade krigsmaterielexporten leveransertill sammanlagt 44 länder. Till 24 länder levererades endast övrigkrigsmateriel, varav för till 10 länder. Tillståndhar vidare meddelats för utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 19länder, nämligen: Förenta Stater, , , ,, , , , , , , ,, , , , , och . Inom ramenför det s.k. suveränitetsstödet har överlämnat viss, ihuvudsak civil, materiel till regeringarna i , och föratt stärka ländernas förmåga att övervaka sina gränser, land- ochhavsterritorier. Materielen är ämnad i första hand för ländernas polis-, tull-ochgränsbevakningsmyndigheter för att bättre kunna bekämpa smuggling ochorganiserad brottslighet. överlämnades ett bevakningsfartyg tillEstland. Därefter har mottagit ett ytterligare bevakningsfartyg,tvä och ett bevakningsfartyg. Vidare har till vart och ett avde baltiska ländernas överlämnats tretton pansrade transportfordon, modell1942. Den som gåva överlämnade krigsmaterielen anses ej ha något exportvärdeoch har därför inte redovisats i ovanstående tabeller. Sammanfattningsvis kan konstateras att exportmönstret harförskjutits så att , dvs. i huvudsak , övriga ochNordamerika samt , kommit att utgöra de helt dominerande mottagarnaav svensk krigsmateriel, under är 1993 motsvarande av utförseln. 5Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete, Skr.1993/94:237 Underår 1993 har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utomriket. De har avsett tillverkning i Förenta Stater, , (två tillstånd) respektive .