prop · GG03201 · 1993-05-13 00:00:00 — med redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under budgetåret Regeringen bereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet samt överlämnar en redo- visning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden under budgetåret 1991/92. Utdrag ur protokoll vid Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , P. , Skrivelse med redovisning för fördel- ningen av medel fråm Allmänna arvsfonden under /92 Allmänna arvsfonden tillkom enligt beslut av riksdag i samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom lagen (1928:279) om arv uteslöts från arvsrätt. Den grundläggande bestämmelsen om Allmänna arvsfondens rätt till arv finns i 5 kap. . Bestämmelser om Allmänna arvsfondens ändamål och förvaltningen av fondens medel finns i lagen (1928:281) om Allmänna arvsfonden. Enligt 1 § denna lag skall den egendom som tillfaller fonden i arv eller genom gåva eller testamente utan sammanblandning med andra medel förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond för främjande av vård och fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. Enligt 2 § utdelas stöd ur fonden av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. I samma paragraf föreskrivs att understöd inte får lämnas för åtgärd, som det åligger stat eller kommun att be- kosta. ansvarar för beslut om stöd ur fonden för vård och fostran av barn , vård av ungdom (7 * ) samt omsorg om personer med funktionshinder. och Barn-och ansvarar för beslut om stöd för fostran av ungdom (7 * ). Under budgetåren 1987/88 och 1988/89 anvisades Barn- och sammanlagt ur fonden för stöd till fostran av ungdom. Från och med /90 skall enligt rege- ringens beslut av de medel ur fonden som är disponibla för utdelning anvisas för detta ändamål. Enligt en ändring (SFS 1991:2008) i departementsförordningen (1982:117) ansvarar från för stöd ur Allmänna arvsfonden för främjande av fostran av ungdomar. Mot bakgrund av den ändrade arbetsfördelningen inom beslutade regeringen om en ny förordning (1992:105) om Barn- och , vilken trädde i kraft . Enligt den nya förordningen skall delegationen i fort- sättningen överlämna till regeringen att fatta beslut i ärende om stöd ur fonden för fostran av ungdom, om ärendet är av principiell betydelse eller annars av större vikt och när delegationen anser att stöd i ärendet bör lämnas med mer än . I enlighet med beslut skall regelbundet en samlad redovisning av hur Allmänna arvsfondens medel fördelas lämnas till (bet. 1989/90:SoU3, rskr. 1989/90:14). Redovisning avseende budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91 har lämnats till , 1991 och 1992 (Skr. 1989/90:131, 1990/91:137 och 1991/92:136). Vid behandling av den första skrivelsen hemställde socialutskottet (bet. 1989/90:SoU29) att skulle ge regeringen till känna att en översyn av arvsfondens ändamålsbestämmelse borde göras. Regeringen utfärdade direktiv för en särskild ut- redare med uppdrag att göra en översyn av Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse m.m. (dir. 1991:3). Utredaren skulle se över Allmänna arvsfondens ändamåls- bestämmelse samt vissa frågor om dess tillämpning och beslutanderätten vid utdelning av stöd ur fonden. Utredaren skulle också behandla frågor om uppföljning och erfarenhetsspridning beträffande verksamhet som startats med stöd ur fonden. Den särskilda utredaren, f.d. lagmannen , beslöt att arbeta under namnet arvsfondsutredning. överlämnade den särskilda utredaren sitt betänkande Allmänna arvsfonden (SOU 1992:120) till chefen för . I betänkandet föreslås en ny arvsfondslag och att den övergripande beslutanderätten ligger kvar hos regeringen. En särskild delegation * Arvsfondsdelegationen * bör enligt utredaren inrättas som ny myndig- het inom med som huvudman. Vidare bör enligt förslaget fondens ändamål även vara att utveckla och stödja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Fondens ändamål begränsas, på samma sätt som skett , till i första hand ideell verksamhet. Om särskilda skäl finns får, enligt förslaget, medel lämnas också till offentlig verksamhet. Ett sådant skäl kan vara att en kommun i sam- verkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla en verksamhet till förmån för någon av fondens målgrupper. I förslaget om ny arvsfondslag fastslås den praxis som utvecklats att medel ur Allmänna arvsfonden inte beviljas till enskilda personer. Regeringen bör återkomma till med en proposition i ämnet. I det följande lämnar jag en beskrivning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redogörelse för regeringens fördelningspraxis. Vidare redovisar jag hur regeringen och Barn- och fördelat medlen ur Allmänna arvsfonden under /92. ligen anges några områden som bör prioriteras vid fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden under budgetåren 1992/93 och 1993/94. I frågor som rör området fostran av ungdom har jag samrått med statsrådet 2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets fondförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god avkastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som flutit in till fonden läggs till fonden. Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till ca och marknadsvärdet till ca . Nedgången av marknadsvärdet med ca mellan budgetåren 1990/91 och 1991/92 kan hänföras till utvecklingen på aktiemarknaden. Aktie- konsortiets andelsvärde har sjunkit , vilket kan jämföras med Affärsvärldens generalindex som gått ned . Under /93 finns det ca att dela ut. Bokslut för /92 för Allmänna arvs- fonden bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättiga- de släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv får fonden också egendom genom gåva eller testamente. Om det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar och fonden inte uteslutits från arv genom testamente förordnar tingsrätten en god man att företräda fonden vid boutredningen. Den gode mannen står under Kammarkollegiets tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. har i sitt betänkande Domstolarna inför 2000-talet (SOU 1991:106) föreslagit att uppgiften att utse god man för Allmänna arvsfonden flyttas från tingsrätterna till Kammarkollegiet. Även arvsfondsutredning har föreslagit detta. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Det kommer in mellan 1 800 och 2 000 arvsfondsärenden till kollegiet. Antalet ärenden har varit ganska . I drygt hälften av ärendena begärs det att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för någon annan än fonden. I ca 700 * 800 fall har dödsboets egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under /92 kom det in ca netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. har föreslagit att det införs en möjlighet att, om det finns synnerliga skäl, avstå till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. har det totalt kommit in mellan 60 och 80 ansökningar om avstående . En sådan ansökan skall ges in till i det län där den avlidne bodde. Kammarkollegiet får besluta om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte över- stiger enligt bouppteckningen. I övriga fall beslutar regeringen och i vissa fall . har föreslagit att ansökan om avstående skall ges in till Kammarkollegiet och att den tid inom vilken ansökan får göras skall begränsas till . Under budgetåret har beslut fattats om avstående från arv till ett värde av ca . Kammarkollegiets kostnader för finansförvaltningen av fonden och av- vecklingen av dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna uppgick under /92 till resp. . Vidare har arvoden till de gode männen under /92 uppgått till ca . Barn- och ) är totalt 8 årsarbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör Allmänna arvsfonden. Dessa bekostas av budgetmedel. 3 Arvsfondsmedlens fördelning budgetåret Stöd ur allmänna arvsfonden utgår enligt praxis till juridiska personer, t.ex. föreningar, stiftelser och andra organisationer. Fondens medel skall i första hand användas för stöd till frivilliga och ideella insatser. Stöd lämnas till nyskapande och/eller utvecklande projekt, och i viss utsträck- ning till informationsaktiviteter samt som bidrag till kostnader för om-, till- och nybyggnad av ungdomslokaler och handikapporganisationernas rekrea- tionsanläggningar. Stöd till nyskapande och utvecklande verksamhet samt till informationsaktiviteter kan enligt gällande praxis lämnas under högst . Stöd beviljas då i taget. Stöd ur fonden lämnas inte till enskilda personer eller till reguljär föreningsverksamhet. Stöd lämnas inte heller till åtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta. Redovisning och utvärdering av beviljat Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall inom en bestämd tid komma in med en redogörelse/utvärdering av den verksamhet som angivits i ansökan samt en ekonomisk redovisning av det beviljade beloppet. För flerårsprojekt skall i samband med ansökan för inges en lägesrapport och en ekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd skall göra mer ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd. Särskilda satsningar blir föremål för mer omfattande samlade utvärderingar redan från starten. Regeringen beslutade att skulle fördelas /92. Av dessa medel avsattes , eller , till främjande av fostran av ungdom. Med ungdom avses i detta sammanhang . Resterande användes till främjande av vård och fostran av barn, vård av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Under /92 har det kommit in 1 759 ansökningar och skriftliga för- frågningar om stöd ur fonden till . Regeringen har inom ansvarsområde bifallit 276 ansökningar. Vidare har 215 ansökningar överlämnats till Barn- och och 5 ansökningar till Aidsdelegationen. Av de ansökningar som kommit in till har regeringen avslagit 815 ansökningar från enskilda personer och 249 andra ansökningar. Dessa andra ansökningar har rört driftstöd till föreningar, reguljär lägerverksamhet, gruppresor inom och utom landet samt lokal utvecklingsverksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Under innevarande budgetår fattas beslut i övriga ärenden. I det följande redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats på olika om- råden, dvs. vård och fostran av barn, vård av ungdom, fostran av ungdom samt omsorg om personer med funktionshinder. Vidare lämnas en redovisning av hur medlen fördelats till olika grupper av mottagare av projektstöd. Mer detaljerade redovisningar lämnas i förteckningar som bör bifogas till protokollet i ärendet som bilagorna 2-6. 3.1 Vård och fostran av barn samt vård av Regeringen har genom 49 beslut om projektstöd fördelat ca ur Allmänna arvsfonden för utveckling av vård och fostran av barn samt vård av ungdom (se bilagorna 3 och 4). Därutöver finns på handikappområdet minst ett 30-tal projekt som direkt handlar om barn och/eller ungdomar med skilda slag av funktionshinder. Ett flertal av dessa projekt omnämns i avsnittet Omsorg om personer med Med stöd ur Allmänna arvsfonden genomför regeringen en riktad satsning på information om . generalförsamling antog en konvention om barnets rättigheter. Enligt konventio- nens artikel 42 åtar sig konven- tionsstaterna att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens be- stämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna som barn. /92 var det tredje året av satsningen på stöd till fri- villigorganisationerna som genom projektverksamhet sprider information om konventionen. Regeringen hade då avsatt av de planerade 30 miljonerna. Beslut om resterande har fattats under /93. En utvärdering av effekterna av den samlade satsningen pågår. Projekten redovisas i bilaga 5. Insatser inom barnomsorgen i det Regeringen har beslutat att ställa sammanlagt till förfogande för insatser inom det mångkulturella samhället. Syftet är att ge barnom- sorgspersonal som arbetar med invandrar- och flyktingbarn kunskaper, stöd och handledning. Under /92 har fördelats till sju projekt. Projekten redovisas i bilaga 6. Barn och kultur i ett mångkulturellt Stöd till utveckling av kulturverksamhet för barn har lämnats till 11 projekt med sammanlagt ca . Stödet har främst gått till kommuner som i nära samarbete med frivilligorganisationer utvecklar barnkulturcentra. Olika lösningar och arbetssätt prövas i olika typer av bostadsområden och kommundelar. Därutöver har stöd utgått till ideella föreningar för bildskola, barnakademi, barn och sameslöjd m.m. För att öka natur- och miljömedvetande i barnomsorgen och bidra till en naturmedveten generation har projektstöd utgått till . i har med stöd från Allmänna arvsfonden i projektet skapat en vattenskulptur för barn. Syftet är bl.a. att genom pedagogisk lek utveckla barns känsla för miljön och det naturliga kretsloppet. Via kurser för barnomsorgspersonal sprids kunskap om Barn som far illa och deras föräldrar Barn far illa på många olika sätt * misshandel, incest, alkoholmissbruk, svår flyktingbakgrund etc. Såväl de som deras föräldrar behöver stöd. Med medel ur Allmänna arvsfonden kan frivilliga resurser sättas in för olika slag av stödverksamhet. Så har exempelvis * Barnens rätt i samhället * fått stöd dels för fortsättningen av projektet rätt till hjälp * våga berätta, dels till en videofilm i anslutning till detta projekt. har fått stöd för dels av projektet föräldrar, ett projekt om för- äldrautveckling till stöd för dem som har svårt att klara föräldrarollen men som av olika skäl inte vill vända sig till någon myndighet, dels ett projekt om psykosocialt/terapeutiskt behandlings- arbete med flyktingbarn och deras familjer. Kvinnojouren Blåklockan i driver stödverksamhet för mammor vars barn utsatts för incest, för att mammorna i sin tur ska kunna fungera som stöd för sina barn. I projektet är också människor genomför i ett förebyggande arbete bland barn till missbrukande föräldrar. i har fått stöd för en filmdokumentation av barnprojektet vara barn till en alkoholist. vill via en dokumentärfilm sprida information om hur omvärlden kan hjälpa och hur syskonens reaktioner kan bemötas när man i en familj drabbas av plötslig spädbarnsdöd. , Barn- och ungdomskliniken ut- vecklar tillsammans med och en socialförvaltning en behandlingsenhet för att förebygga tidiga relationsstörningar i spädbarns- familjer. Ungdomar med särskilda behov har fått stöd ur Allmänna arvsfonden för att bygga upp nätverksprojektet och ungdomar från familjevården. skall nya former prövas för att ta tillvara omhändertagna barns och ungdomars egna kunskaper och erfarenheter av familjevår- den. Stiftelsen har fått stöd för att utvärdera och informera om en utvecklad utbildningslinje med produktionsträning och social träning för ungdomar med studie- och arbetssvårigheter och sociala problem. Stiftelsen har fått stöd för förebyggande arbete bland unga kvinnor. Olika utbildningar och utbildningsmaterial skall tas fram för att användas i skilda sammanhang, t.ex. i föreningsliv och socialtjänst, i syfte att stärka unga flickors självkänsla. Stöd från Allmänna arvsfonden har också lämnats som delfinansiering av projekt som ligger under Barn- och ungdoms- delegationen, t.ex. projekt för En Rökfri Generation och för ungdomar med miss- bruksproblem. 3.2 Fostran av ungdom Regeringen har under /92 beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden för att främja fostran av ungdom med ett belopp om . har efter delegation inom angivna ramar och riktlinjer fördelats av andra myndigheter och har fördelats av regeringen. Fördelningen framgår av en sammanställning som bör bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 7. Regeringen har beslutat om stöd ur Allmänna arvsfonden till olika typer av lokaler för ungdomsverksamhet. Stöd har främst beviljats till ungdomslokaler inom idrottsrörelsen, de fria trossamfunden och scoutrörelsen samt den s.k. träffpunktssatsningen på . Regeringen har vidare delegerat till att fördela i stöd till ungdomslokaler i 75 olika församlingar. har ställts till Riksidrottsförbunds disposition att fördelas främst till klubbstugor i 40 idrottsföreningar. Stöd till scoutlokaler har getts med . Totalt har ställts till Statens ungdomsråds förfogande för den s.k. demokratisatsningen. Medlen skall användas för stöd till projekt som syftar till att direkt öka ungdomars delaktighet och inflytande inom olika samhällsområden. Beloppet avser av en beräknad tvåårig projekttid. Stödet har koncentrerats till ett mindre antal kommuner som är beredda att pröva nya besluts- och verksamhetsformer inom flera områden. Utvalda kommuner är , , , , , , , och samt med elva förorts- kommuner. Försöksverksamheten avser delaktighet såväl i den kommunala planeringen som i den direkta verksamheten, t.ex. skolan och fritidsverksamheten. Olika former av självstyrelse samt kooperativa lösningar prövas. Satsningen kommer att redovisas särskilt av under /93. beslutade regeringen om stöd med till sex projekt mot främlingsfientlighet bland ungdomar. delegerades till Barn- och att fördela i stöd till projekt mot främlingsfientlighet. Härutöver har regeringen delegerat till Barn- och att fördela dels i stöd till löpande ärenden, dels olika belopp till ytterligare s.k. specialsatsningar. Dessa framgår av en sammanställning som bör bifogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8 samt av vad jag redovisar i det följande redovisningen nedan. Vidare har regeringen uppdragit åt Arbetsgruppen för samordning av insatser för utsatta ungdomar (Plus-gruppen), som har ställning av myndighet inom , att fördela medel inom det s.k. . Därutöver har regeringen beviljat stöd med för förberedelser inför en bred europeisk ungdomskonferens i . Konferen- sen tillkom på initiativ av ungdomsorganisationerna och genomfördes av och för ungdomar mellan . Mer än 1 000 ungdomar (organiserade och icke-organiserade) från hela deltog i arrangemanget som innehöll en rad aktuella teman som miljö, mänskliga rättigheter och det framtida . har fått regeringens upp- drag att bygga upp en central databas med information om ungdomsutbyte m.m. Under /92 har 955 ansökningar och förfrågningar om stöd ur fonden behandlats. Av dessa har 241 bifallits, 408 avslagits och 306 blivit föremål för andra åtgärder, exempelvis besvarats med brev eller överlämnats till annan myndighet. Avslagsbesluten har rört huvudsakligen ansökningar om stöd till enskilda, gruppresor, konferenser, regul- jär lägerverksamhet samt inköp av kapitalvaror * oftast datorer. Antalet ansökningar har ökat markant . En beskrivning av Barn- och fördelning av stöd kompliceras av att delegationens roll och beslutsbefogenheter ändrats . Besluten om stöd ur fonden präglades i hög grad av att medel för löpande ärenden även fördelades inom ramen för självständigt beslutade specialsats- ningar. Således förekommer i denna redovisning specialsatsningar som inte har tillkommit på uppdrag av regeringen, utan på delegationens eget initiativ. Under /92 har delegationen fördelat . Härutöver har sammanlagt förts från delegationen till Plus-gruppen. Fördelningen av beviljade medel framgår av en sammanställning som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 9. Lokaler, träffpunkter och båtar har Barn- och fördelat visst stöd till lokaler för ungdomsverksamhet. Inriktningen på stödet har varit att utveckla nya mötesplatser och träffpunkter för ungdomar. Ofta har det gällt att använda en befintlig lokal på ett nytt sätt och utifrån en ny verk- samhet, vanligen utformad av ungdomarna själva. Åtta föreningar, däribland Stiftelsen , i , Föreningen i , i samt två scoutkårer beviljades stöd med sammanlagt . Ansvaret för denna typ av stöd har /92 förts över till som, efter regeringsbeslut , förfogar ur Allmänna arvsfonden till en särskild s.k. träffpunktssatsning. Fram till har fördelat av detta stöd. Under budgetåret har delegationen beviljat stöd till båtar med till sådana nyskapande och utvecklande projekt där båten varit en förutsättning för verksamheten. beviljar Barn- och inte längre stöd till inventarier och båtar, annat än när verksamheten i övrigt motiverar det. Genom Barn- och specialsatsning Kulturbudkavlen har stöd lämnats till olika typer av kulturprojekt där ungdomars egen skaparkraft satts i centrum. De flesta projekten har byggt på ett samarbete mellan professionella kulturarbetare och ungdomar. Syftet har varit att stärka den sociala och kulturella identiteten hos de ungdomar som behöver detta. Satsningen startade och pågick t.o.m. . Under /92 beviljades stöd till ett drygt tjugotal projekt med sammanlagt . Erfarenheterna från Kulturbudkavlen kommer att redovisas i en särskild utvärdering. Dansbudkavlen är en specialsatsning av samma typ som Kulturbudkavlen, vilken syftat till att i samarbete med professionella dansare och koreografer stimulera ungdomars aktiva intresse för olika dansarter. har stöd beviljats till fem projekt med sammanlagt . Aktiviteter med ungdomar från Öst- och Under /92 har delegationens särskilda satsning på stöd till aktiviteter med ungdomar från Öst- och avslutats. Stöd har under detta år beviljats med sammanlagt till tolv olika svenska organisationer, som bjudit in ungdomar från främst närområde, dvs. de baltiska länderna och , men även från , och f.d. , till olika aktiviteter för att ungdomar gemensamt skall lära sig hur man kan arbeta med demokratiskt före- ningsliv och miljöfrågor. På regeringens uppdrag har delegationen, i samverkan med , fördelat stöd till projekt som syftar till att öka ungdomars engagemang, kunskaper och medvetenhet i deras roll som konsumenter. /92 har tio projekt beviljats stöd med sammanlagt . Stöd till denna typ av projekt beräknas bli utbetalade under . På regeringens uppdrag har delegationen i samverkan med Rådet mot skadliga våldsskildringar fördelat stöd till projekt som syftar till att motverka skadliga effekter av våldsskildringar. Syftet har varit att stimulera till insatser som bidrar till att utbudet av skadliga våldsskildringar följs, beskrivs och diskuteras. /92 har 21 projekt beviljats stöd med sammanlagt . På regeringens uppdrag har delegationen i samverkan med fördelat stöd till projekt för ungdomar i glesbygd. Inriktningen på projekten har varit att skapa attraktiva miljöer för ungdomar på landsbygden och att stärka deras delaktighet i samhällsutvecklingen. Ungdomars egna aktiviteter, behov och idéer har utgjort en viktig utgångspunkt i projekten. Flickornas situation i glesbygden har särskilt uppmärksammats. /92 har 21 projekt beviljats stöd med sammanlagt .