prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Verksamheten skulle enligtInvandrarverkets mening effektiviseras genom förläggningspersonalens närakontakter med de asylsökande samt genom det tydliga sambandet mellantidsutdräkt vid avvisningar av personer som inte längre skall vistes i Sverigeoch förläggningskostnadema. Regeringen är inte beredd att teslutlig ställning till förslaget. Fömtsättningaraa för en sådan överföringpåverkas genom de förändringar som föreslås i prop. (1993/94:94) om mottegandeav asylsökande m.m. Frågan behöver utredas närmare både vad gäller ansvaret förverkställighet och ansvaret för finansiering av kostnader förpolismyndighetemas arbete med utlänningsärenden, innan regeringen kan teställning till förslaget. I avvakten härpå föreslås att polisens kostnader förutlänningsärenden anvisas under ett nytt anslag (se B 6. Utlänningsärenden).Fluktuationen i asyl verksamheten vad gäller antelet asylsökande innebär medden nuvarande anslagskonstmktionen stora problem för polismyndighetema.Regeringen föreslår därför att polisens kostnader för utlänningsverksamhetenbudgeteras under ett förslagsvis anslag. Följanderiktlinjer skall gälla för polisverksamheten. Detövergripande målet för polisverksamheten skall vara att minska brottslighetenoch öka tryggheten i samhället. Brottsförebyggandepolisverksamhet skall, vid sidan av brottsutredande polisverksamhet, vara entyngdpunkt i polisens arbete. Särskild uppmärksamhet skall därvid ägnas åtungdomar som är i riskzonen för att dras in i kriminalitetsamt åt vaneförbrytere och andra som svarar för en Prop. 1993/94:100 förhållandevis stor del av brottsligheten. Pådet lokala planet skall polisverksamheten i ökad utsträckning bedrivas i formav närpolisverksamhet. I dette ligger bl.a. att verksamheten organiseras i små,lokalt anknutna arbetsenheter och i form av kvarterspolisen Närpolisverksamheten skall i förste hand inriktespå brottsförebyggande, problemorienterat polisarbete och på en hög grad avsynlighet och tillgänglighet, bl.a. genom fotpatrallering. Också utredning avvardagsbrottslighet bör i stor utsträckning skötes inom närpolisen. Polisen skall nära samarbete med kommunema samt medenskilda och organisationer som kan medverka i det förebyggande eller annarstrygghetsskapande arbetet. Denbrottsutredande polisverksamheten skall bedrivas aktivt med syfte attupprätthålla respekten för rättssamhällets krav och att bidra till att dekriminalpolitiska målen för polisverksamheten uppfylls. Erfarenheter från denbrottsutredande verksamheten skall tes till vara i det förebyggandepolisarbetet. Det är angeläget att den brottsutredandeverksamheten, särskilt den kvalificerade kriminalpolisverksamheten, utvecklasnär det gäller metoder och organisation. Samarbetet med åklagarväsendet skallutvecklas. Inte minst viktigt är det att åklagare ter en aktiv del iutvecklingen av den kvalificerade kriminalpolisverksamheten. Inriktiungmot olika slags brottslighet Närdet gäller inriktningen mot olika slag av brottslighet är det i förste hand enuppgift för polisen att själv göra prioriteringar med utgångspunkt frånbrottens straflfskalor och andra omständigheter av betydelse, exempelvis lokalaförhållanden. Särskilda satsningar bör dock göras såväl mot våldsbrott ochnarkotikabrott som mot den ekonomiska brottsligheten. Desom utsätts för brott skall sättes i centram för polisens uppmärksamhet ochomsorg. Samarbetet med brottsoflferjourer bör utvecklas. Personer som utsätts för akut brottshot måsteskyddas. Behovet av att ■ skydda utsatte kvinnor mot olika former avvåldsbrott måste därvid beaktes. Bilaga 3 Målet för polisens trafikövervakning skallvara att skapa trygghet och säkerhet i trafiken och att minska antelet dödadeoch skadade. Eflfektiviteten i polisens trafikövervakning skallökas väsentligt genom en ökad aktivitet och genom en ökad synlighet. Trafikövervakningen skall inriktes mot detrafikmiljöer och trafiksituationer där risken för svåra olyckor är stor ochpå de tidpunkter då det är högtrafik. Onykterhet i trafiken, fortköraing ochandra ferliga beteenden skall uppmärksammas särskilt. Trafikövervakning skall i ökad utsträckning utförasockså av poliser som har annan huvuduppgift. Samverkanskall utvecklas med och konununeraa. Idet långsiktiga utvecklingsarbetet inom polisen skall beaktas de nya krav påintemationellt polissamarbete som följer av närmande till EU och medökningen av den intemationella brottsligheten. Flerpersoner med invandrarbakgmnd bör rekryteras till polisyrket. Myndigheterpå alla nivåer inom polisen skall bedriva ett målmedveteteflfektiviseringsarbete. Därvid skall bl.a. eftersträvas ett ökat samarbetemellan olika delar av polisorganisationen samt mellan polisen och organ utenförpolisväsendet. Genom effektiviseringar och rationaliseringar skall säkerställasatt polisverksamheten kan bedrivas i enlighet med gällande föreskrifter och riktlinjeroch inom ramen för tilldelade resurser. Det är av stor vikt att polisverksamheten inriktesoch bedrivs med utgångspunkt från behoven av polisiära insatsen Resursema skalli störste möjliga utsträckning koncentreras till tider, platser och verksamheterdär de ger bäst resultet i form av minskad brottslighet och ökad trygghet. Länsstyrelsema skall, liksom , hahuvudansvaret för att behövliga rationaliseringar inom polisen genomförs. Administrationen inom polisen skall minskas genomen ändamålsenlig organisationsutveckling och genom andra åtgärden Inom varjelän skall polisverksamheten organiseras så att länets sammanlagda polisresurseranvänds på effektivast möjliga sätt. Investeringar och utbildning skall hållas på en högnivå med syfte att främja kvalitet och eflfektivitet i verksamheten. 7 Lokalförsörjningsfrågor Prop. Ianslagsframställningen för polisväsendet avseende /95 redovisasen prioritering av planerade lokalförsörjningsprojekt för polisen. Prioriteringenär gjord efter sanuåd med dåvarande . Projekten avserpolishus m.m. som ännu inte är beslutede och som kommer att aktualiseras underperioden /95 - 1996/97. bedömning är gjord med hänsyntill lokalkvalitet, verksamhets- och rationaliseringsbehov samt med hänsyn tillkända planer för länsmyndighetemas organisationsförändringarRikspolisstyrelsens prioritering av nya lokalförsörjningsprojekt är följande. (polisonuåde 3, ) , kvarteret , Teknikhus Regeringenhar inget att invända mot prioritering med undanteg förprojektet som avser . Som framgått av avsnitt 4 kommerPolishögskolans framtida konstmktion och finansiering samtgrandutbildningssystemet i övrigt att ses över inom ramen för kommittéväsendet.Nya lokalförsörjningsprojekt som avser bör anstå tills frågan ompolisutbildningen slutligen är behandlad. När det gäller lokalbehovet iStockholms län har föratsättningaraa förändrats till följd av den nyaorganisationen för länets polis som föreslagits inom . Detfinns därför inte skäl att här te ställning till de föreslagnalokalförsörjningsprojekten som avser . Samtliga prioriterade projekt ryms inte inomnuvarande medelsraman Mot bakgrand av det ansträngda stetsfinansieUa läget kaninte regeringen föreslå att nya medel avsätts för de kostnadsökningar som dennya lokaleraa skulle medföra. Regeringen bedömer dock projekten som angelägna.Kostnadsökningarna för dessa projekt bör finansieras inom angivna medelsramargenom omprioriteringar eller ytterligare rationaliseringar Det faller i förstehand på att te ställning till dessa frågon Iårets förslag till stetsbudget har samtliga förvaltningskostnadsanslagberäknats efter den av fastiagda principen (prop. 1992/93:100, bet.1992/93:FiU20, rskn 1992/93:189) att den allmänna prisutvecklingen inom denkokurrensutsatte sektom skall utgöra utgångspunkt vid fastställandet avkompensation för kostnadsutvecklingen inom samtliga resursslag (se även bilaga1 avsnitt 8). Mot denna bakgrand har myndighetemas förvaltningskostnadsanslag bl.a. beräknats medutgångspunkt i prisutvecklingen avseende löner i den Prop. 1993/94:100 konkurrensutsatte sektora med avdrag för produktivitetsförbättringar Bilaga3 Avdraget för polisväsendet har beräknats till 30 miljonerkronon Minskningen har vid beräkningen av anslagen fördelats med 5 miljonerkronor på anslaget B 1. Rikspolisstyrelsn och med påanslaget B 5. B 1.Rikspolisstyrelsen Prop. 1992/93 Utgift 554 500 000 1993/94 Anslag 494 357 000' 1994/95 Förslag 464 528 000 ' Anslaget justerades enligt de riktlinjer som regeringenaviserde i prop. 1992/93 bil. 1 (bet 1992/93:FiU, rskr. 1992/93:189). Därvidhar tillförts medel för företagshälsovård för hela polisväsendet, således ävenden lokala polisorganisationen. föreslår en minskning med 10miljoner kronor, fördelat med på vardera Rikspolisstyrelsenoch , mot bakgrand av besparingskravet på polisväsendet. föreslår en ökning av anslagetmed som ställs till förfogande för attförstärka insatseraa för bekämpning av eko-brottsligheten. föreslår en ökning av anslagetmed avseende ökade hyreskostnader på gmnd av ombyggnad aventrén vid Bergsgaten 52. Gemensam kontorsdrift i kvarteret anvisas under ett nytt 1 000-kronors anslag. En minskning av anslaget föreslås motsvarandegrandavgifter för företegshälsovård som inte är hänförligt till myndighetenRikspolisstyrelsen. För övriga yrkanden hänvisas tillanslagsframställningen. Underanslaget har beräknats medel för i dess funktion som centralförvaltningsmyndighet samt för kostnaderaa för dess operativa verksamhet vidRikskriminalpolisen. Hit hör kostnader för personal av olika kategorier,utrastning, investeringar, lokaler m.m. Under anslaget har också beräknatslönekostnader för polismän som tjänstgör vid (utomSäkerhetspolisen) eller har kommenderats från lokal polismyndighet förtjänstgöring vid styrelsen. Under anslaget har medel beräknats för dengemensamma kontorsdriften m.m. inom kvarteret . Kostnadema skallliksom tidigare betelas av de olika lokalnyttjama. Verksamheten är en egenresultetenhet inom anslaget. har i samband med behandlingen avRiksdagens revisorers rapport rörande polisväsendet (1993/94:RR2, bet.1993/94:JuU8, rskn 1993/94:68) erinrat om att de besparingar som skall ske inompolisväsendet inte får gå ut över det direkt polisoperativa arbetet.Regeringens bedömer mot bakgmnd härav att en något större andel av besparingenbör tes ut inom de centrala administrativa funktionema. Regeringen anser att enbesparing om bör beräknas under anslaget fördelat med 10 miljonerkronor på och 5 miljoner Prop. 1993/på (se avsnitt 8). Under anslaget bör föras sådan kredit somRikspolisstyrelsen beviljar länen övergångsvis för att kunna upprätthålla ellerutveckla den operativa nivån innan rationaliseringar har fått full effekt (seavsnitt 4). Nivån på den särskilda krediten bör därmed beräknas i förhållandetill de sammantegna medlen som anslås till polisväsendet under littera B. Under anslaget har beräknats medel för ökadehyreskostnader på gmnd av ombyggnaden av entrén vid Bergsgaten 52. redovisade sinaöverväganden om den egna organisationen i en översynsrapport (RPS-rapport1993:3). I rapporten behandlas i olika avsnitt uppgifteroch organisation, bl.a. verksamheten vid förvaltningskontoret Kronoberg.Rikspolisstyrelsens förslag beträffande förvaltningskontoret harremissbehandlats. Remissvaren kommer att överlämnats till den kommitté somkonuner att få till uppgift att fortsatte genomlysningen av den centralapolisorganisationen (se avsnitt 2). Regeringen ter sålunda inte ställning tillRikspolisstyrelsens förslag till anslagskonstraktion för verksamheten vidförvaltningskontoret . Vid beräkningen av anslaget har en avräkning gjortsmotsvarande grandavgifter för företegshälsovård. Medlen har omfördelats tillövriga myndigheter inom polisväsendet. till för /95anvisar ett ramanslag på 464 528 000 kn 1993/94 Anslag 470 643 000 1994/95 Förslag 482 630 000 till Säkerhetspolisen för /95anvisar ett förslagsanslag på 482 630 000 kn 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag föreslår att regeringen skallbeslute om att 400 polisaspiranter skall antes vid samt medgeuppräkning av anslagsnivån i tekt med tillskottet av antelet polisen föreslår att den nuvarandeanslagskonstraktionen för behålls. För övriga yrkanden hänvisas tillanslagsframställningen. Underanslaget har medel beräknats för verksamhet såsom löner tilllärare, instraktörer och annan personal, andra förvaltningskostnader,lokalkostnader, forskningsverksamhet m.m. Anslagskonstraktionen innebär attendast ett formellt belopp om uppförs avseende Polishögskolan.Dette innebär att all utbildning, både grandutbildning och vidareutbildning,betelas av medel inom anslaget B 5. innebäratt skolan verkar som en avgränsad resultetenhet inom . Förforskningsverksamheten tillförs medel från centrala medel under anslaget B 5. Inom kommittéväsendet kommer en utredning att görasav hur grandutbildningssystemet skall anpassas till det nya budgetsystemet medläns-ramar (se avsnitt 4). En utgångspunkt är att polismyndighetema skallanställa de poliser som behövs inom polisdistriktet. skallbestämma hur många elever som skall tes in till grandutbildningen mot bakgrandav en egen prognos rörande länens och de lokala myndighetemas föratsedda behovav nya poliser och med häsynstegande till intresset att hålla en såvitt möjligtjämn integningsnivå mellan åren. Anställning som polis i den lokalapolisorganisationen bör kunna sökas och erhållas först i samband medgrandutbildningens avslutende. Med en sådan utformning avgrandutbildningssystemet kan verksamheten vid bedrivas på sammasätt som vid andra högskolor och på en relativt jämn nivå trots tillfälligavariationer i fråga om efterfrågan på nya poliser från den lokalapolisorganisationens sida. Det kan föratses att ett system med sådan inriktningkommer att införas /95. Den nya ordningen för att bestämma anteletstudenter vid innebär sammanfattningsvis att ochregeringen inte bestämmer storleken på integningen till skolan. Antelet eleverbestäms i stället av på grandval av en långsiktig prognosrörande den polisiära arbetsmarknaden, varvid också skall beaktes behovet av enorganisatorisk och pedagogisk kontinuitet vid . Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till för /95 anvisarett anslag på 1 000 kn 1992/93 Utgift 42 900 000 1993/94 Anslag 45 511000 1994/95 Förslag 47 427 000 Rikspolisstyrelsenföreslår en minskning av anslaget till Stetens kriminaltekniska laboratorium(SKL) med mot bakgrand av besparingskravet på polisväsendet.Vidare föreslås att medel för ränte och amortering anslås avseende eninvestering om för DNA-utrastning samt att drygt 2 miljonerkronor anvisas för uppbyggnad av verksamheten inom onuådet telaridentifiering.För övriga yrkanden hänvisas till anslagsframställning. SKLhar en central roll inom rättsväsendet. Stora kostnader kan sparas inomrättsväsendet om snabba och tillförlitliga resultet från tekniskaundersökningar kan bidra till snabbare lösningar av vissa brottstyper, t.ex.spaningsmord. Utvecklingen av DNA-tekniken förväntes få stor betydelse föruppklaringen av vissa typer av grövre brott. Det är viktigt att verksamhetentrots det ansträngda stetsfinansieUa läget kan drivas och utvecklas i fråga omkvalitet och omfattning. SKL bör därför undantes från besparingar Mot bakgrand av det ansträngda stetsfinansieUa kandock inga nya resurser avsattes för den fortsatte uppbyggnaden. Regeringen serdet likväl som angeläget att SKL genom omprioriteringar och eflfektivisering-arskapar utrymme för en ökad satsning på användning och utveckling av DNA-teknik. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tegits tillatt gmndavgifter för företegshälsovård har avräknats anslaget B 1.Rikspolisstyrelsen och omförts till övriga myndigheter inom polisväsendet. En överföring om har gjorts frånanslaget B 5. Lokala polisorganisationen till anslaget B 4. Den lokalapolisorganisationen har tidigare finansierat narkotikaanalyser som Tullverketutfört. Dessa analyser utförs nu av SKL. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till /95 anvisar ett ramanslag på 1992/93 Utgift 9 591 700 000 1993/94 Anslag 9 609 933 000 1994/95 Förslag 9 641611000 föreslår en minskning med 209miljoner kronor mot bakgmnd av besparingskravet på polisväsendet. föreslår en ökning av anslagetmed för förstärkning av ekorotian föreslår en ökning av anslagetmed avseende ökade hyreskostnader i nya polishus. yrkar att medel anvisasmotsvarande lönekostnader för ökat antel poliser För övriga yrkanden hänvisas tillanslagsframställningen. Underanslaget har beräknats huvuddelen av de medel som behövs för verksamheten vidpolismyndigheteraa. Hit hör bland annat lönekostnader,brottsutredningskostnader, kostnader för gemensam ADB-verksamhet m.m. Ävenkostnader för underhäll och drift av motorfordon samt kostnader för ränte ochamortering avseende investeringar m.m. har beräknats under dette anslag. Det av stetsmakteraa beslutede sparmålet liggerfast (se avsnitt 4). Regeringen föreslår att beräknas sombesparing inom den lokala polisorganisationen. Av besparingen utgör 25 miljonerkronor avdrag för produktitivetsförbättringar (se avsnitt 8). Det är en uppgift för attfördela besparingaraa mellan länen och övriga kostnader som belaster anslaget. Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tegits tillatt grandavgifter för företegshälsovård har avräknats anslaget Bl.Rikspolisstyrelsen och omförts till övriga myndigheter inom polisväsendet. Underanslaget har medel beräknats med för att finansierakostnader för det utökade antelet polismän som enligt plan tillkommer inompolisväsendet. Underanslaget har medel beräknats för ökade hyreskostnader i nya Prop.1993/94:100 polishus i (), , ,Bilaga 3 och . Underanslaget beräknas en särskild rampost för kostnader med anledning avbrottsutredningar m.m. Under ramposten har också medel beräknats för kostnadervid akute åtgärder för att skydda kvinnor mot våldsbrott. Medel förutlänningsärenden har beräknats under anslaget B 6. till Lokala polisorganisationen för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 9 641 611 000 kn 1994/95 Nytt anslag (förslag) 89 000 000 har i sin anslagsframställning avseende /95 bl.a.föreslagit att överter ansvaret för verkställighet avavlägsnandebeslut (se även bil. 12, avsnitt D. Invandring m.m. och avsnitt 5.5Asylverksamhet i denna bilaga). Regeringen är inte beredd att teslutlig ställning till förslaget. Frågan behöver utredas närmare både vadgäller ansvaret för verkställighet och ansvaret för finansiering av kostnaderför polismyndigheteraas arbete med utlänningsärenden, innan regeringen kan teställning till förslaget. 1 avvakten härpå föreslår regeringen att en avräkninggörs från anslaget B 5. Lokala polisorganisationen avseende polisens kostnaderför utlänningsärenden, exklusive polismanslöner, och att motsvarade medel försupp under ett nytt anslag B 6. Mot bakgrand av fluktuationeninom asylverksamheten vad gäller antelet asylsökande föreslår regeringen attpolisens kostnader, undanteget löner till poliser, anvisas förslagsvis. Det börankomma på att tillse att uppföljningssystemet förpolismyndigheteraas arbete med utlännings-verksamhet vidareutvecklas. till Utlänningsärenden för /95anvisar ett förslagsanslag på 89 000 000 kn c. ÅKLAGARVÄSENDET Prop. 1993/94: lOO Åklagarväsendethar tillsammans med övriga delar av rättsväsendet viktiga uppgifter isamhällets kamp mot brottsligheten. Åklagarnas huvudsakliga uppgifter består iatt leda fömndersökningar, att fatte beslut i åtelsfrågor samt att föra telanvid domstol. StraflHagstiftningen har självfallet den störste betydelsen föråklagarverksamheten. Riksåklagaren är under regeringen högste åklagareoch leder åklagarverksamheten i riket. Riksåklagaren är också centralförvaltningsmyndighet för åklagarväsendet. är förnärvarande organiserat på två byråer, kanslibyrån och tillsynsbyrån. Hämtöverfinns personal för Riksåklagarens åklagarverksamhet i Högste domstolen.Sammanlagt finns ca 50 personer anställda hos Riksåklagaren. För åklagarverksamheten är landet indelat i 13regionen Vid de regionala myndighetema, som var och en leds av en överåklagare,tjänstgör stetsåklagare och distriktsåklagare som handlägger vissa typer avmål, främst sådana som rör ekonomisk brottslighet. Överåklagaren skall handläggamål som är särskilt krävande och utövar dessutom ledningen överåklagarverksamheten inom sin region. Riket är indelat i 86 åklagardistrikt.Åklagarmyndighetema i 83 av dessa distrikt lyder underregionåklagarmyndighetema och leds av chefsåklagare. Åklagarmyndighetema iStockholm, och , som var och en leds av en överåklagare, stårutanför den regionala åklagaror-ganisationen. Överåklagama i dessa tre distriktfullgör i princip samma uppgifter som överåklagama vidregionåklagarmyndighetema. Hämtöver finns för speciellamål, ledd av en överåklagare. Åklagama vid den myndigheten handlägger mål ihela riket, i förste hand särskilt omfattende mål eller mål som berör fleraregionen åklagare utreder främst omfattande ekonomisk brottslighet. Sammanlagttjänstgör ca 1 300 personer inom åklagarväsendet. Somframgår av inledningsavnittet (jfr avnsitt 4.2) har regeringen tegit ställningtill de organisatoriska förslagen som Åklagamtredningen lämnat. Regeringensbedömning är att åklagarväsendets organisationsstraktur på lokal och regionalnivå inte skall förändras. ställningstegande medför emellertid att fråganom åklagardistriktens indelning och dimensionering m.m. kräver ny belysning.Regeringen har därför givit Riksåklagaren i uppdrag att se överindelningen i åklagardistrikt m.m. Uppdraget bör redovisas senast den 1september 1994. I det inledande avsnittet redogörs även förregeringens syn på Riksåklagarens framtida roll och organisation. 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 avseenden är bl.a. attmetodutvecklingsfrågoma måste lyftes fram och att Prop. 1993/94:100 dettebl.a. bör te sig uttryck i att en särskild fiinktion härför tillskapas. Bilaga 3 att tillsynsverksamheten i viss utsträckning bör ändra inriktning samtatt uppgifts- och anvarsfördelningen mellan tjänstema som riksåklagare ochbiträdande riksåklagare bör tydliggöras. har regeringen bl.a. inrättet entjänsteförslagsnänmd för åklagarväsendet, infört skicklighetskriteriet vidtillsättendet av samtiiga ordinarie åklagartjänster, avskaffat det s.k.vitsordssystemet till förmån för inhämtende av referenser samt infört en rättför åklagare att närvara i polisstyrelsen (jfr avsnitt 4.2). Genom en ändring i polisförordningen besluterlänsstyrelsen numera om indelningen i polisdistrikt m.m. Riksåklagaren hardärför i regleringsbrevet /94 fått i uppdrag att följa upp ochredovisa konsekvensema för åklagarväsendet av att polisdistriktsindelningenändras. En förste rapport skall inges /94. Riksåklagaren och har påregeringens uppdrag redovisat vilka åtgärder som vidtegits medanledning av (F 1992:36) Effektivarebrottsutredningar I RRVs rapport behandlas bl.a. frågor om bättre samarbetemellan polis och åklagare och om ökade insatser från åklagamas sida vid intemut-bildninginom polisen. Riksåklagaren har i sin del av redovisningen i allt väsentligtinstämt i de uttelanden som RRV gjort i dessa delar (jfr anslaget B.Polisväsendet avsnitt 5.2). När det gäller arbetsmetoder iutredningsverksamheten pekar Riksåklagaren särskilt på den s.k.snatteri-kampanjen som Riksåklagaren och gemensamt bedrivitunder och som bl.a. medfört förbättrade arbetsratinen Riksåklagarenhar decentraliserat budgetensvaret till regional nivå.Dette innebär att samtliga regionåklagarmyndigheter, åklagarmyndighetema iStockholm, och samt för speciella mål iprincip ansvarar för alla medel som disponeras inom anslaget C 2.Åklagarmyndighetema. Riksåklagaren har på regeringens uppdragi en rapport redovisat erfarenhetema och eflfektema av decentraliseringen. Avrapporten framgår att erfarenhetema är niycket positiva och attbudgetdecentraliseringen har inneburit att kostnadsmedvetendet ökat, attbeslutsvägarna kortets samt att administrativa ratiner m.m. ifrågasatts i syfteatt öka effektiviteten. Det anges också att budgetensvaret medfört en ökadarbetsbelastning för överåklagama. Åklagarväsendethar /92 en ny treårig budgetram. innebär attverksamhetens inriktning och medelstilldelningen för åklagarväsendet i princip lagts fast för budgetperioden /92 - Prop.