prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — CANär ett folkrörelseförankrat informationsorgan som har till uppgift att bedrivaoch främja saklig upplysning om verkningar av alkohol- och narkotikamissbrakliksom om vägar och medel att förekomma och bekämpa alkoholskador och motverkaicke-medicinskt brak av narkotika. CANskall i detta syfte förmedla basfakta om droger till organisationer,myndigheter, massmedia m.fl. En annan huvuduppgift för CAN är att utgöra ettserviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras arbete meddroginformation. För CAN:s verksamhet har regeringen för budgetåret1994/95 beräknat ett bidrag på totalt . FörslagtiU riksdagsbeslut Prop. till Bidrag till ochnarkotikaupplysning för /95 anvisar ett anslag på 7 964 000kronor. 161 11 1993/94. F. Myndigheter under Prop. 1993/94: lOO Socialdepartementetsansvarsområde innefattar verksamheter och förmånssystem som skall bidra tillmedborgamas trygghet och välfärd. De stora transfereringssystemen, som hanterasfrämst av socialförsäkringsadministrationen, skall dels kompensera förinkomstbortfall på grand av ohälsa eller ålder, dels ge inkomstutfyllnad iövrigt under livets normala skeenden. Denna verksamhet, som i stor utsträckningär regelstyrd och inriktad på ärendehandläggning, får allt starkareberöringspunkter med de delar av trygghetssystemen som skall förebygga ochbehandla ohälsan och dess uppkomst och orsaker, nämligen hälso- ochsjukvården, hälsoskyddet samt . Inom sistnämnda områden harstaten inte det direkta verksamhetsansvaret utom i fråga om de särskildaungdomshemmen och LVM-hemmen, och dess huvuduppgift är här framför alltinriktad på tillsyn, kunskapsuppbyggnad och kvalitetssäkring. För att fullgöra statens uppgifter finns underSocialdepartementet myndigheter på central, regional och lokal nivå. Vidflertalet av myndigheteraa är verksamheten i varierande omfattning regelstyrdi den meningen att uppgifter härleds ur någon författning (resp. förordning medinstraktion undantagen). Dessa uppgifter kan beskrivas i termer avärendehandläggning, viss vårdverksamhet, utbetalning av statsbidrag eller annatekonomiskt stöd, tillsyn samt rätt att utfärda föreskrifter. Vid sidan av denregelstyrda verksamheten finns vanligen inslag av samordningskaraktär ochkunskapsförmedling. Ett fåtal myndigheter saknar regelstyrd verksainhet. för psykosocial miljömedicin och är forskningsfrågorna helt dominerande, medan Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik har en utpräglad utvärderingsfunktion. Den totala personalstyrkan vid Socialdepartementetsmyndigheter uppgår nu till drygt 17 500 anställda. När huvudmannaskapet för desärskUda ungdomshemmen och LVM-hemmen övertas av staten tillkommer bortåt 3000 personer. Regeringen har i finansplanen redogjort förhuvudfrågoraa i förändringsarbetet inom den offenfliga verksamheten. Under desenaste åren har, i linje med ambitionen att systematiskt ompröva statlig ochstafligt finansierad verksainhet, personalminskningar åstadkommits genomeffektiviseringar och omstraktureringar, främst inom socialförsäkringsadministrationen.Socialstyrelsen och på område. Det treåriga programmetför omställning och förayelse av den statliga administrationen som riksdagengodkände vid behandlingen av propositionen 1990/91:150 gällde just dessa treområden. Som exempel på åtgärder, som rör samverkan och ansvarsfördelningmellan stat och kommun, kan nämnas övertagandet av de särskilda ungdomshemmenoch LVM-hemmen samt försöksverksamheten med finansiell samordning mellanförsäkringskassor, landsting och konununer. En utgångspunkt föromstraktureringen av () var att renodlaverksamhetsformen för den offentliga produk- tionen.Vaccinproduktionen har därvid bolagiserats, och det nyimättade Prop.1993/94:100 har övertagit ansvaret inom smittskyddsområdet. Det västeuropeiska integrationsarbetet kommer attställa stora krav på statsförvaltningen i fråga om t.ex. nationell ochinteraationell koordinering, styming samt kompetensutveckling. Beroende påinriktningen och omfattningen av enskilda myndigheters intemationellaengagemang kan förändrade organisationsstrakturer behöva övervägas ochsamverkansformeraa behöva vidareutvecklas. I och med ikraftträdandeblir exempelvis EG:s omfattande reglering på socialförsäkringsområdet gällandei full utsträckning för , vilket påverkar verksamheten inomRiksförsäkringsverket och försäkringskassoma. De av EG antagna reglemaom gemensamma godkännanden av läkemedel kommer att kräva medverkan frånLäkemedelsverket i expertgrapper inom EG. tillsynsenhet iStockholm får nya uppgifter inom området ömsesidigt erkännande avbehörighetsbevis för olika personalgrapper inom hälso- och sjukvården. Medel för avvecklingskostnader vid vissamyndigheter till följd av det treåriga besparingsprogrammet har /93 beräknats under anslaget Avvecklingskostnader i syfte attpå ett ställe kunna avläsa besparingseffekteraa och personalkonsekvenseraa.Genom att programmet nu har slutförts utom såvitt avser socialförsäkringsadministrationensaknas redovisningsmässig anledning för ett särskUt anslag. Av det skäletavförs nu anslaget från statsbudgeten, och medel för återstående avvecklingskostnaderberäknas under anslaget Allmänna försäkringskassor. Som ett led i strävan att öka den statligastatistikens relevans, att öka kostnadsmedvetandet och uppnå en störreflexibilitet i statistikproduktionen har den s.k. Genomförandekonunittén förändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken föreslagit attbeställaransvar och medel för en del av den statliga statistiken flyttas frånStatistiska centralbyråns anslag till ett antal myndigheter. Bakgranden tilldetta beskrivs utförligt i bilaga. Av myndighetema underSocialdepartementet berörs av denna omläggning när det gällerövertagande av beställaransvar för officiell statlig statistik. Dessutomtillförs vissa medel för framtagande av icke officiellstatistik. Myndighetema befinner sig i olika faser avbudgetcykeln. Ingen myndighet har inför /95 varit föremål fören fördjupad prövning. Årsredovisningar har lämnats av ,, av medicinsk metodik,adoptionsfrågor samt för Statens bakteriologiskalaboratorium. har inte framfört några anmärkningar motredovisningama. Regeringens närmare bedömningar av myndighetemas verksamhetredovisas under resp. anslag. I finansplanen redovisas tekniska justeringar avanslag för /95 till följd av bl.a. ny ordning för avsättningartill enligt RÄLS 1993-95 och att finansieringsformen för förändras. Vid beräkning av anslagen har hänsyn tagits tilldetta. 1992/93 Utgift 507 064 046 * ''' 1993/94 Anslag 600 451000 1994/95 Förslag 603 174 000 * /93 lämnades ersättning frånförsäkringskassoma för viss ADB-drift. () är centralförvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och anslutande bidragssystem, dvs.sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring, folkpensionering,tilläggspensionering, delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring, allmännabambidrag, bidragsförskott, bilstöd till handikappade, ersättning för vård avnärstående, ärenden som rör utbetalning av utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning samt dagpenning och familjebidrag till vämpliktigaoch - fr.o.m. den - assistansersättning för personer med svårafunktionshinder samt bostadsbidrag. De övergripande målen för RFV är att tillsammansmed försäkringskassoma genom den allmänna socialförsäkringen och anslutandebidragssystem ge ekonomisk trygghet under livets olika skeden genom att delsge ersättning till sjuka, handikappade, bamfamiljer och äldre, dels aktivt verka för att förebygga sjukdom ochskada samt ge sjuka och handikappade möjlighet att återgå i arbete. Iregleringsbrev för socialförsäkringsadministrationen för /93angavs följande resultatkrav - försäkringsutbetalningama på grand av sjukdom Ochförtidspensionering, uttryckt i det s.k. ohälsotalet, borde sänkas med en dagjämfört med /nivå - sjukfall som varat eller längre borde blibåde kortare och färre jämfört med /nivå - antalet nybeviljade förtidspensioner borde minskajämfört med /92 - den genomsnittliga handläggningstiden för beslut omarbetsskador borde understiga . Vad beträffar ohälsotalet blev enligt RFVresultatet sammantaget en ökning med . Härvid står sjukpenningdelenför en minskning med under det att förtidspensioner ochrehabiliteringspenning ökat. Förtidspensionsdelen är enligt RFV svårpåverkadcch kan i princip endast minskas på genom bl.a. aktivtrehabiliteringsarbete. RehabUiteringsverksamheten kan la försvårats av denökade arbetslösheten och av att konkurrensen mxllan de arbetssökande ökat. Antalet sjukfall som varat eller längrehar er ligt RFV fortsatt att minska . Dengenomsnittliga handläggningstiden för beslut i arbetsskadeärenden Prop.1993/94:100 var vid utgången av beträffande olycksfallsskador ca 9,5måna- BU. 6 der och för arbetssjukdomar . Beträffande administrationen framhåller RFV /93 i stor utsträckning präglats av etableringen av nyaarbetssätt och organisationsformer i linje med verksamhetsidén. Av stor vikt för RFV:s och försäkringskassoraasverksamhet är ADB-stödet. Arbete med modemisering av ADB-systemen har pågåttunder med inriktning bl.a. på att åstadkomma ett mer flexibelthand-läggarstöd. Införande av lokalt ADB-stöd för i första hand sjukförsäkringsärendenhar påbörjats. pågår en modemisering av pensionssystemen. Avsiktenär att handläggarstödet i de nya pensionsssyste-men skall finnas lokalt. RFV har länmat. en årsredovisning för budgetåret1992/93. I resultatredovisningen har uppdelning skett på verksamhetsgrenarenligt följande - bambidrag, bidragsförskott m.m. - förtidspension/sjukbidrag - försäkring vid ålderdom Av denna resultatredovisning framgår utvecklingenför de olika verk-samhetsgrenaraa med avseende på kostnader, intäkter ochvolym. har arbete bedrivits för att ta fram och utveckla nyckeltalför olika verksamheter med syfte att skapa underlag för bedömning avproduktivitet och kvalitet. Utvecklingen av resultatredovisningssystemen avsesfortsätta under kommande budgetår. I årsredovisningen ingår en redovisning avadministrationskostnader per verksamhetsgren och i vissa fall per ärendeslag.Under de senaste fyra budgetåren har administrationskostnaderaa utgjortomkring av försäkringskostnaderna. I sin enkla anslagsframställning beräknar RFV attverket genom rationalisering kan klara en neddragning av resurserna med 5,9miljoner kronor. För driften av ADB-systemen behövs för helårseffekt i anslutningtill det utbyggda lokala ADB-stödet viss medelsförstärkning. Vidare föreslår RFV övergång tillavgiftsfinansiering såvitt avser handläggningen av den s.k. frivilligapensionsförsäkringen och av verkets fondförvaltning. 1993/94:100 BU. De övergripande mål och verksamhetsmål som gäller för perioden 1991/92- 1993/94 och som 1992 utsträckts till att omfatta även /95 ligger Ramanslag 1994/95 RFVbedriver en omfattande uppföljnings- och utvärderingsverksamhet som löpandeföljer socialförsäkringens utveckling avseende såväl utgifteraa som effekteraaför individen och samhället. RFV:s årsredovisning visar att verksamheten bedrivsi enlighet med gällande riktlinjer och med inriktning att nå de uppsatta målen.Dock har ohälsotalet som anger antalet sjukpeiming- och förtidspensionsdagar igenomsnitt per försäkrad och år inte minskat jämfört med föregående budgetår.Den satsning som har orts i samverkan med arbetsgivama och sjukvården har intelett till någon munskning av ohälsotalet. Bl.a. har enligt RFV den ökadearbetslösheten inneburit ett hinder för framgångsrik rehabilitering. Vidarehar antalet förtidspensionärer fortsatt att öka. 1 huvudsak är det långasjukfall som övergått i pensionsfall. Inom RFV pågår ett arbetei syfte att begränsa sjukfrånvaron och förtidspensioneringen. Regeringenfinner att RFV lämnat en i stora drag tillfredsställande redovisning avverksamheten. Arbetet med att redovisa och jämföra administrationskostnadernaför olika delar av försäkrings- och bidragssystemen befinner sig dock i ettutvecklingsskede och det underliggande materialet är av skiftande kvalitet.Inför nästa årsredovisning bör RFV fortsätta utvecklingsarbetet bl.a. i syfteatt göra det möjligt att särredo-visa volym- och produktivitetseffekter. Vidarebör inte bara styckkostnader utan även kvalitets- och effektmått redovisas. Den revisionsberättelse som RRV avgivit avseendeRFV och försäkringskassoma innehåller inga invändningar. I en revisionsrapportkonstaterar att resultatredovisningen i stort är tillfredsställande. manderesultatredovisningar bör dock i betydligt högre utsträckning Prop. 1993/94:100redovisa de resultat som organisationen presterat. Sambandet mellan Bil.6 försäkringskassomas och den gemensamma resultatredovisningen måste klargöras.Vidare bör resultatet av RFV:s egen verksamhet framgå. Deriktlinjer som lades fast kompletteringsproposition och i 1992 årsbudgetproposition bör gälla även för /95. meddelade regeringen och försäkringskassoma direktiv att tUl i en fördjupad anslagsframställning analysera verksamheten med avseende på verksamhetsmål, administrationens roll och ansvar m.m. Den bedömning regeringen nu gör av RFV:s årsredo visning innebär att dessa direktiv bör vara oförändrade. Regeringenhar vid beräkning av resurser till RFV för /95 utgått från den ibudgetpropositionen 1992 för RFV angivna planeringsramen med ettrationaliseringskrav motsvarande . ADB-stödet är av central betydelse för en välfungerande försäkringsadministration. Arbete med moderaisering av ADB-systemenpågår . För innevarande budgetår har medel beräknats förinvestering i ett förbättrat lokalt datorstöd. 1993 lagen(1993:747) om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassoma i kraft. 1 lagen regleras inrättandet av lokala sjuk försäkringsregister. Beträffande de centrala registren på socialförsäk ringsområdet har utredningen om socialförsäkringsregisteriag (S 1990:05) lämnat förslag till lagreglering i sitt slutbetänkande Social försäkringsregister (SOU 1993:11). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma till m.ed ett lagförslag. Som anfördes i förra årets budgetproposition väntasdet förbättrade ADB-stödet innebära betydande kostnadsminskningar inte baraadministrativt utan även avseende försäkringsutgiftema och samhäUsekonomiskti vidare bemärkelse. Såvitt avser administrationskostnaderaa beräknas /96 besparingar motsvarande drygt 400 årsarbetare inom socialförsäkringsadministrationen.För /95 har under anslaget beräknats förhelårseffekt såvitt avser kapital- och driftkostnader i anslutning tillADB-investeringen. RFV förfogar för verkets ochförsäkringskassoraas investeringsbehov för ADB-utrastning och övrigaanläggningstillgångar över en låneram i som uppgår till 595,1miljoner kronor. För /95 bör RFV:s läneram uppgå till 600miljoner kronor. Vissdel av RFV:s verksamhet finansieras via ersättningar som lämnas från Allmännapensionsfonden och de affärsdrivande verken. Dessa inkomster kan beräknas till34 420 000 resp. . Ytterligare avgiftsinkomster för RFV:sverksamhet finner regeringen inte skäl att föreslå. Det är dockav vikt att kostnadema för RFV:s handläggning av den frivilligapensionsförsäkringen och fondförvaltningen särredovisas i årsredovisningen. tillRiksförsäkringsverket för /95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift' 671 103 551 1993/94 Anslag 4 105 412 000 1994/95 Förslag 4 177 642 000 1) Ökningen mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94 beror ihuvudsak på förändrade redovisningsprinciper försocialförsäkringsadministrationens kostnader och innebar ingen ökad kostnad förstatsbudgeten totalt. Deallmänna försäkringskassorna har till uppgift att handlägga enskilda ärendeninom socialförsäkrings- och bidragssystemen på regional och lokal nivå.Bestämmelseraa om allmärma försäkringskassor finns i lagen (1992:381) om allmänförsäkring. Varje försäkringskassa leds av en styrelse.Ordförande och vice ordförande utses av regeringen. Övriga ledam.öter utses avlandstinget eller i vissa fall av kommunen. Det finns också 167socialförsäkringsnämnder som har att fatta beslut i vissasocialförsäkringsärenden. De övergripande målen för verksamheten är att genomden allmänna socialförsäkringen ge ekonomisk trygghet under livets olika skedengenom att delsge ersättning till sjuka, handikappade, barnfamiljer och äldre, dels aktivt verka för att förebygga sjukdom ochskada samt ge sjuka och handikappade möjlighet att återgå i arbete. Försäkringskassornas verksamhet finansieras medsocialavgifter och statsbidrag samt vissa ersättningar från Allmännapensionsfonden och arbetsskadeförsäkringen. RFVhar lämnat en årsredovisning avseende /93 som omfattar helasocialförsäkringsverksamheten. En redogörelse för denna i dess helhet harlämnats under anslaget . Det finns 25 allmänna försäkringskassor i landet.Vidare finns det 370 Prop. 1993/94:100 lokalkontor och 20 mindreserviceenheter. Vid försäkringskassorna Bil. 6 arbetar ca 15 500 personer - ca2 900 på centralkontoren och ca 12 600 på lokalkontoren. Av de anställda är kvinnor. Under föregående budgetår blev 506 personer uppsagda varav 215 medpensionsersättning. Av årsredovisningen framgår vidare att insatser förkompetensutveckling genomförts motsvarande en total kostnad av 273,5 miljonerkronor. RFV har /85 anvisats särskilda medel som skallanvändas till projektverksamhet hos försäkringskassoma. De särskilda medlenskall användas för projekt som inte ryms inom försäkringskassoraas ordinarieverksainhet. Projekten syftar till en effektivare verksamhet av försäkrings-och bidragshandläggningen och en förbättrad service gentemot allmänheten. Underde senaste budgetåren har per budgetår anslagits. /93 beviljades medel främst inom områdena rehabilitering,resultatanalys och administration. RFV har som ett led i arbetet med att förbättraresultatstymingen av organisationen tagit fram ett antal jämförelsekostnadersom mäter kostnaden för administrationen inom olika verksamheter. 1 dessaingår samtliga kostnader för försäkringskassomas verksainhet. Som framgår avtabellen varierar kostnadema mellan de olika verksamhetsgrenarna. Administrationskostnad för vissa ärendegrupper budgetåret1992/93 Barnbidrag, per barn Föräldrapenning, per anmälning Sjukpenning, per sjukanmälning Arbetsskadeersättning, per beslut Ålderspension, per ålderspensionär Utbildningsbidrag, per beslut KAS, per anmälning RFV har i en enkel anslagsframställning länmatförslag som irmebär ett ökat resursbehov för försäkringskassoma med 8,1 miljonerkronor jämfört med iimevarande budgetår. Detta motiveras bl.a av ökade kostnaderför investeringslån (behandlas under anslaget . ) ochav ökade pensionskostnader. Fler personer än tidigare beräknas pensioneras iförtid, vilket ökar kassoraas utbetalningar av tjänstepensioner. Försäkringskassoraas verksamhet påverkas av detrådande arbetsmarknadsläget. Antalet utbetalningar avseendearbetsmarknadspolitiska åt- gärder har ökat kraftigt.Överflyttning av resurser till rehabiliteringsarbetet har inte alltid gjorts iden omfattning som varit planerad bl.a. beroende på att många försäkringskassorhar ansett sig behöva disponera resurser för minskning avarbetsskadebalanseraa och hantering av utbetalning av utbildningsbidragen.Under innevarande budgetår skall kassoraa erhålla ersättning för det ökadeantalet deltagare i arbetsmarknadsutbUdning, införandet av ungdomspraktik m.m.enligt principer som överenskommits mellan och . Försäkringskassomasverksamhet finansieras som tidigare nänmts med socialavgifter, statsbidrag samtvissa ersättningar från Allmänna pensionsfonden och arbetsskadeförsäkringen.RFV föreslår i anslagsframställningen förändrade finansieringsprinciper förförsäkringskassoraa. RFV anser att försäkringsadministrationen bör finansieraspå samma sätt som försäkringsförmånerna. RFV anser att för de försäkringar somfinansieras med en socialavgift skall även administrationen finansieras medavgifter i likhet med vad som gäller för ATP. Vad gäller de förmåner somfrämst finanseras via anslag på statsbudgeten bör administrationen heltfinansieras med statsbidrag. bör Allmänna sjukförsäkringsfondenaktiveras så att den löpande avräkningen av försäkringsutgifteraa och avgiftsinkomstemamot fonden kan återinföras. RFV:s förslag skulle medföra att sjuk- ochföräldraförsäkringarna, arbetsskadeförsäkringen och delpensionsförsäkringenskulle täcka kostnadema för sin egen administration. Från arbetsskadeavgiftenförs en tjugondel av avgiftsinkomstema över till försäkringensadministration. RFVföreslår vidare i anslagsframställan att ersättningaraa från försvaret föradministration av dagpenning och familjebidrag till värapliktiga anvisas underanslaget. 1993/94:100 BU. De övergripande mål som gäller för treårsperioden /92-1993/94 skall ligga fast och skall enligt regeringsbeslut även omfatta /95. Ramanslag 1994/95 Beräknade avgiftsinkomster Angåendehittills uppnådda resultat beträffande de i regleringsbrevet angivnaresultatmålen hänvisas till vad som anförts under anslaget F 1.Riksförsäkringsverket. Årsredovisningen för socialförsäkringsadministrationenvisar, enligt regeringens uppfattning, att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de uppsatta målen bör kunna nås. Deövergripande mål som gäller för treårsperioden /92-1993/94 skall enligtregeringens uppfattning ligga fast och med hänvisning till regeringsbeslut den18 även om.fatta /95. Regeringen har tidigare i årbeslutat om direktiv till fördjupad anslagsframställning för budgetåren1995/96-1997/98 avseende och de allmännaförsäkringskassoraa. De framtagna jämförelsekostnaderna föradministrationen visar hur resurser fördelas på olika verksamhetsområden. AvRFV:s redovisning framgår att skillnadema är stora mellan olika verksamheteroch olika kassor. Därför är det viktigt att arbetet med att utvecklajämförelsetal fortsätter och att skillnadema mellan kassoma minskar.Det är också viktigt att avsedda resursinsatser för rehabilitering genomförsöver hela landet. Projektverksamheten som bedrivs vid kassorna ärangelägen. Projekten vittnar om bättre arbetssätt, ökat engagemang ochdelaktighet bland de anställda. Det är viktigt att resultaten från dessa projektsprids. Regeringen avser att i samband med behandlingen av den fördjupadeanslagsframställningen pröva projektverksamhetens framtida utveckling. Beträffande principer för finansiering avförsäkringskassorna anser regeringen att arbetet med att förbättra ochförtydliga dessa bör fortsätta. Arbetsskadeförsäkringen bör belastas med defaktiska administrationskostnaderaa och regeln om överföring av en tjugondelav avgiftsinkoms-teraa slopas. Regeringen föreslår därför att detta anges ilagen (1981:691) om socialavgifter 4 kap. 6 § samt att motsvarande ändring görsi 7 kap. 2 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 1 enlighet med beslut omsocialförsäkringsadministrationens verksamhet för /94 (prop.1992/93:100 bil. 6, bet. 1992/93:SfU 14, rskr. 1992/93:286) redovisas i sambandmed övergång till ramanslag av medlen till försäkringkassomasförvaltningskostnader under anslaget med undantag för vissa ersättningar. Denförändrade redovisningsprincipen innebär ingen ökad kostnad för statsbudgetentotalt. I anslutning till ändrad redovisning såvitt avser medel förförsäkringskassornas förvaltningskostnader bör ändring göras av bestämmelsemaom statsbidrag i 19 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Förslag till ändringar av ovanstående lagar harupprättats inom Social- Prop. 1993/94:100 departementet och bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga BU. 6 6.4, 6.5 och 6.6. Regeringenhar i sin beräkning av resurser till försäkringskassoma för /95utgått från en mindre justering av den planeringsram som angavs i 1993 årsbudgetproposition. Med hänsyn till konsekvenser av olika beslutaderegelförändringar och beslut om tillkommande uppgifter samt ett effektivitets-och produktivitetskrav på I %, föreslår regeringen att sammanlagt 72 230 000kronor tillförs ramanslaget. Med beaktande av att detta baseras på en justeradsumma för pris- och löneförändringar, minskas resurstilldelningen realt setttill försäkringskassoraa. Regeringen beräknar vidare försärskild projektverksamhet även nästa budgetår.