prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Bilaga 1 Flera av de brister RRV redovisade i förraårets rapport kvarstår Det gäller bl.a. bristande intemkontroll,anslagsöverskridanden och avhän-dande av statliga tillgångar genom bildande avbolag och stiftelser utan att frågan underställts statsmaktema. Regeringenfimier det särskilt bekymmersamt att flera av de brister som RRV fuimit hänförstill de ombildningsprocesser som pågår inom statsförvaltningen. I avsnitt 6.3har redogjorts för behovet av en förbättrad ägarstyming. RRV:s iakttagelserinskärper detta behov. Regeringen avser att vidta erforderliga åtgärder. 1bilaga 8 lämnas en närmare redogörelse för vissa åtgärder för förbättradstyming vid strakturförändringar. När det gäller RRV:s påpekande om ansvar för ochredovisning av innehavet av statens aktier anser regeringen att utgångspunktenbör vara att den myndighet eller det departement som företräder staten somägare av bolaget också skall ta upp aktieinnehavet i sin redovisning. Härigenomtydliggörs på ett bättre sätt det ägaransvar som tillkommer berörd myndighet.Genom att samtliga myndigheter, inklusive departementen, numera tillämpar denya redovisningsbestänunelsema, föreligger också de tekniska föratsättningamaför denna åtgärd. RRV har även aktualiserat behovet av enstabsfunktion som bevakar utvecklingen på det statliga arbetsgivarpolitiskaområdet. Regeringen har uppmärksammat detta behov och lämnar i redogörelsen omStatens arbetsgivarverks fortsatta inriktning (bilaga 8) förslag till hur dettaskall tillgodoses. 6.5 Utvecklingen av resultatstymingen Antalet årsredovisningar och anslagsframställningar av godkvalitet ökar, vilket innebär att regeringen får ett kvalitativt bättrebeslutsunderlag för prövning av statlig verksamhet. Myndighetemas resultatinformation har förbättrats.Huvuddelen av myndighetema kan mäta antalet prestationer. Flermyndigheter än tidigare kan också ta fram kostnadsrelateradresultatinformation. Därmed utgör också analysema ett bättre beslutsunderlag.Till detta kommer att införandet av en ny redovisningsmodell från den 1 juli1993 avsevärt ökar myndighetemas möjlighet att producera kostnadsrelateradinformation. Myndighetemas verksamhetsbeskrivningar är ofta ambitiösa och denlöpande uppföljningsinformationen är väsentligt bättre . Dock saknasi stor utsträckning jämförelser över tiden och kvalitetsmätningar. Ävenstudier av de statliga insatsemas effekter saknas nästan helt i myndighetemasredovisning av resultat. Myndighetema har därför endast i begränsad omfattningkunnat relatera sina egna insatser till vad som sker inom den sektor eller detområde myndigheten ansvarar för. Myndighetema gör i sina anslagsframställningarsällan en koppling Prop. 1993/94:100 mellan redovisat resultat och de förslagman lägger för kommande Bilaga 1 budgetår. Vidare görs inte heller några meringående analyser av verksamhetens inriktning och omfattning. Även ominförandet av resultatstyming utvecklas positivt, är det fortfarande svårt attmed utgångspunkt i redovisad resultatinformation pröva myndighetemasverksainhet. För att statsmaktema skall få ett tillräckligt underlag för beslutom större förändringar erfordras, föratom myndighetemas egenproduceraderesultatinformation, också underlag från andra, t.ex. fristående utredningar,RRV, Statskontoret och Expertgrappen för studier i offentlig ekonomi (ESC). Denfortsatta inriktningen på arbetet Övergångentill att med resultatinformation som grand göra rationella avvägningar omverksamhetsinriktning och framtida resurser är en omfattande och långsiktigprocess. Myndighetemas resultatrapportering, främstredovisningen av effekter, måste utvecklas. Det är myndighetemas uppgift atttillgodose regeringens behov av koncentrerad information om resultatet. Skärptakrav måste därför ställas på fördjupad analys av myndighetemas resultat. Dettaär viktigt inte minst för att regeringen skall kunna lämna relevant resultatinformationtill , vilket såväl riksdagsutredningen i sitt betänkande Reformerariksdagsarbetet! som finansutskottet (bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:189)pekar på. I likhet med vad som anförs i ochbudgetprocessen, anser regeringen att budgetprocessen i de delar som avserrelationen mellan regeringen och myndighetema måste bli stramare. Regeringenskrav på resultat måste också preciseras bättre. I syfte att bl.a. förstärkaresultatstymingen i kommer ett större utbildningsprogram omstyming av statlig verksamhet att genomföras . Arbetet med utvecklingen av resultatstymingen ochbudgetprocessen kommer att intensifieras. En närmare redovisning av dettautvecklingsarbete planeras till kommande kompletteringsproposition. 6.6.1 Budgetering och redovisning på statsbudgeten Undersenare år har flera frågor aktualiserats rörande principer för hur statensinkomster och utgifter bör budgeteras och redovisas på statsbudgeten. föreslår i sittbetänkande (SOU 1990:83) dels att statsbudgetens utgifter och inkomster imöjligaste mån skall brattoredovisas, dels att utgifter för och inkomster avstatlig verksamhet i normalfallet skall redovisas på statsbudgeten. har i sitt betänkandeReformera riksdagsarbetet! behandlat dessa frågor. 1993/94:100Utredningen delar uppfattning vad gäller Bilaga 1 redovisningen av inkomster och utgifter på statsbudgeten. Redovisningutanför statsbudgeten bör endast få förekomma om det finns ett organisatorisktoch direkt orsakssamband mellan inkomster och utgifter. har vidare uppdragit åt regeringen atttillsätta en utredning om hur statliga investeringar bör tas upp istatsbudgeten och hur de skall redovisas (bet. 1992/93:FiU30,rskr.1992/93:447). pekar därvid bl.a. på behovet av att det hittillsvedertagna sättet att genom anslagsbeslut fastställa en budgetreglering förnästkommande budgetår utvecklas vidare till att omfatta äveninvesteringsbemyndiganden och liknande långsiktiga utgiftsåtaganden. Mot denna bakgrand har det inom Finansdepartementetinletts ett utredningsarbete om hur statens inkomster, utgifter ochförmögenhet bör budgeteras och redovisas. Inom ramen för detta arbete behandlashur de av utredningama förordade redovisningsprincipema bör genomföras och hurde statliga investeringama bör budgeteras och redovisas. Regeringen avser attsuccessivt återkomma till med en redovisning av resultatet av dettaarbete. 6.6.2Räntebeläggning av statliga medelsflöden Riksdagenhar bemyndigat regeringen att genomföra räntebeläggning av StaUiga medelsflöden(prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:189). I dettasammanhang meddelade regeringen bl.a. att ettdera () ellerRRV skulle föra medel mellan statsverkets checkräkning och myndigheteraasräntekonton i RGK och att regeringen skulle återkomma i årets budgetpropositionmed ett slutligt förslag till ansvarig myndighet. RRV administrerarbetalningama under innevarande budgetår. Frågan om vilken av de bådamyndighetema som slutligt skall hantera uppgiften utreds av RGKoch RRV. Erforderligt beslutsunderlag saknas därför för att nu kunna taställning i denna fråga. Det bör ankomma på regeringen att slutligt besluta omvilken av myndighetema som skall svara för denna uppgift. 6.6.3 Lån i förförvaltningsmyndigheters investeringar Riksdagenhar godkänt ett generellt införande av lån i RGK för förvaltningsmyndighetemasinvesteringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål /94 enligt de principer som redovisades i 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. 1992/93: FiU20, rskr.1992/93:189). Regeringen föreslog härvid att regeringen inteskulle behöva återkomma till med begäran om ett nyttlånebemyndigande förrän behov av justering av låneramen föreligger. Riksdagengodkände regeringens förslag även i denna del men ansåg att Prop.1993/94:100 regeringen, när behov uppkommer om en utvidgning av ramen, börpröva Bilaga 1 en modell med årliga bemyndiganden. Regeringen förordade tills-vidarelösningen av främst praktiska skäl, och har därför ingainvändningar mot att återkomma till i denna fråga. Tillämpningav lånemodellen på vissa myndigheter inom Försvarsdepartementetets område samtuniversitet och högskolor inom område Tvåmyndighetssektorer undantogs från det generella inträdet i /94, dels de myndigheter inom Försvarsdepartementets område somberörs av ombildningen till den nya myndigheten , dels samtligauniversitet och högskolor inom område. Även dessamyndigheter bör övergå till att finansiera anläggningstillgångar för förvaltningsändamålmed lån i RGK fr.o.m. /95. För de myndigheter inom Försvarsdepartementetsområde som ännu inte tillämpar lånemodellen sker övergången /95.De anslagskonsekvenser som behöver göras till följd av övergången har beaktatsi regeringens budgetförslag avseende dessa myndigheter. Det nya resurstilldelningssystem som numeratillämpas för universiteten och högskolorna inom Utbildningsdepartementetsområde ställer särskilda krav på hur övergången till lånefinansiering börutformas. Utgångspunkten är att samtliga investeringar, exklusive sådana somfinansieras med gåvor och donationer, skall lånefinansieras. Dock bör det varamöjligt att även fortsättningsvis finansiera enstaka investeringar av ett värdesom understiger fyra basbelopp med anslagsmedel eller med likvida medel somhärrör från avgiftsbelagd eller bidragsfinansierad verksamhet. För att undvika att studentpeng, ersättning förhelårsprestationer och takbelopp (anslagsnivåer) samt anslagen till fakulteterinledningsvis behöver justeras med hänsyn tagen till räntor ochamorteringar anser regeringen att övergången bör ske genom att även redangjorda investeringar med ett kvarstående värde görs ränte- och amorteringspliktiga.Detta föratsätter att universitetens och högskolomas kapital i form avanläggningstillgångar, exklusive donationer, beläggs med avkastningsplikt ochkonverteras till lån i RGK. Underlag för att bestämma detta belopp erhållsgenom att samtliga investeringar i anläggningstillgångar som universiteten ochhögskoloma gjort fram till innevarande budgetårs utgång invärderas ochaktiveras i myndighetemas balansräkningar. Ett belopp motsvarande lånebeloppetinlevereras till statsverket och redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Dettainnebär en engångsvis förstärkning av statsbudgeten. Det bör dock noteras attdenna effekt endast är redovisningsmässig, statens samlade upplåningsbehovpåverkas inte. I beräkningama av respektive universitets och högskolaslånebehov inkluderas även investeringsbehov i uppdragsverksamhet liksom behovav nyanskaffningar. Nuvarande inrednings- och utrastningsanslag somavser finansiering av Prop. 1993/94:100 anläggningstillgångar vid universitetoch högskolor förs bort från Bilaga 1 statsbudgeten. Även det investeringsutrymmesom ingår i anslagen för grandutbildning samt forskaratbildningoch forskning tas bort och ersätts av medel för räntor och amorteringar församtliga investeringar som brakas i den verksamheten. Det får sedan ankomma pårespektive universitet och högskola att göra prioriteringar inom ramen för sinaresurser och bedöma huravida man har råd att genomföra en investering ellerej. Utgifter för räntor och amorteringar för investeringar som sker iavgiftsfinansierad verksamhet eller i verksainhet som finansieras med bidragfrån andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, finansieras avuppdrags-/bidragsgivaren. Universiteten och högskoloma har tillUtbildningsdepartementet inkommit med underlag för beräkning av lånebehov för budgetåret1994/95. Detta har beaktats i regeringens förslag till lånebemyndigande.Slutligt underlag av tillräcklig kvalitet för att kunna läggas till grand förberäkning av en för statsbudgeten resursmässigt neutral nedjusteringmotsvarande investeringsutrymmet respektive kompensation för räntor ochamorteringar på berörda anslag och ersättningsbelopp kan dock föreliggatidigast . Regeringen föreslår därför att bemyndigarregeringen att göra nödvändiga justeringar i regleringsbreven för berördamyndigheters anslag. Utgångspunkten för justeringama är att de skall varastatsbudgetmässigt neutrala. Regeringen vill understryka att övergångslösningenär beroende av att universitetens och högskolomas redovisning fungerartillfredsställande och är verifierbar. har uppvisat klarabrister därvidlag. Detta kan i sig tala emot att övergången tilllånefinansiering sker generellt . Regeringen anser dock att detur ett ekonomi-stymingsperspektiv är viktigt att kapitalkostnaderaa förs ut påuniversiteten och högskoloma. Utgångspunkten bör därför vara att lånemodelleninförs . I den mån något universitet eller någon högskola under vårenuppvisar sådana brister i sin redovisning att t.ex. underlaget för justeringamaav anslagen med anledning av övergången till lån i RGK inte kan verifieras,kommer regeringen att återkomma till med förslag till hur detta skallhanteras. Iföljande tabell redovisas, fördelat på resp. departementsområde, dels utfalletavseende upptagna lån för anläggningstillgångar för förvaltningsändamål vidutgången av /93, dels summan av de låneramar regeringen lämnattill förvaltningsmyndighetema för innevarande budgetår med hänsyn tagen tillregeringsbeslut som fattats t.o.m. , dels beräknatsammanlagt behov för /95. I enlighet med vad som beslutats omprincipema för lånemodellen avser låneramsbeloppen den totala skuld somregeringen via myndighetema högst får ha till RGK under det aktuellabudgetåret. ramar 1993/94 1 097 040 000 1 759 950 000 (680 000 000) (1 053 000 000) (250 000 000) 1 013 388 000 1 084 600 000 3 571 980 000 varav universitet/högskolor (3 500 000 000) (75 000 000) (152 000 000) Miljö- och naturresursdep. 4 500 000 000 9 800 000 000 1993/94:100 Bilaga 1 /93 tillämpade endast ett begränsatantal myndigheter lånemodellen. bemyndigade regeringen att för dessamyndigheter uppta lån i intill ett sammanlagt belopp av (prop. 1991/92:100 bil. 1, bet. 1991/92:FiU20, rskr.1991/92:128). Av tabellen framgår att myndighetemas sanunanlagda låneskuld vidbudgetårets utgång uppgick till . Skillnaden kan ha fleraorsaker, t.ex. att myndighetema börjat amortera upptagna lån utanatt nyanskaffning skett under budgetåret, att förtidsinlösen har skett av låni de fall utrastningen utrangerats eller skrivits ned eller att myndighetemahar minskat sin investeringsvolym. Det främsta skälet torde dock vara attmyndighetema har senarelagt planerade investeringar. Det är emellertid förtidigt att dra några långtgående slutsatser om utvecklingen av ntyndighetemasinvesteringsverksamhet. För innevarande budgetår, då flertalet myndigheteromfattas av lånemodellen, har bemyndigat regeringen att uppta lånintill ett sammanlagt belopp av 4 500 000 000 kix)nor (prop. 1992/93:100 bil.1, bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:189). Av beloppet beräknades ställas till regeringens disposition för att möta tillkonunandelånebehov. Av tabellen framgår att endast en mindre del av detta belopp harställts till myndighets disposition per . Regeringen har, medanledning av kompletterande underlag från mjaaäig-hetema, i vissa falltilldelat myndigheter låneramar som är lägre och i andra fall högre än vad somberäknades i föregående års budgetarbete. Regeringen beräknar för /95 detsamlade lånebeloppet till 9 . Av beloppet beräknas ställas till regeringens disposition för att möta oföratseddabehov, vilket utgör av det sammanlagda låneramsbeloppet. Ökningenjämfört med innevarande budgetårs låneramar beror på dels de till- kommande myndighetema inomUtbildningsdepartementets och Försvars- Prop. 1993/94:100 departementetsområden, dels att den totala upplåningsvolymen för detta Bilaga 1 ändamål successivt ökar de närmast följande budgetåren efter det budgetårlånemodellen införs. 6.6.4Införande av avgifter för viss postbefordran Regeringenanmälde i föregående års budgetproposition att avgifter för postbefordran ianledning av avgiftsbelagd tjänst bör införas (prop. 1992/93:100 bil. Häravses t.ex. postbefordran av beslut om tillstånd av olika slag och kopior avallmänna handlingar. Avsikten var att införandet skulle ske den 1 juli 1993.Av praktiska skäl kunde detta inte äga ram. Införandet har därför uppskjutitstill . RRV har på regeringens uppdrag dels utrettprinciper för avgiftsuttag och lämnat förslag till konsekvensändringar iavgiftsförordningen (1992:191), dels beräknat de anslagsmässiga justeringar sombehöver göras. RRV:s förslag innebär i korthet att avgift för postbefordran tasut för avgiftsbelagda kopior av allmänna handlingar, bevis och registerutdragm.m. samt vid postbefordran av tillståndsbeslut m.m. där avgift tas ut somexpeditionsavgift. RRV föreslår dock att regeringen avvaktar införandet av ensärskild reglering av avgifter för postbefordran avseende avgiftsbelagdatjänster enligt förordningen (1987:452) om avgifter vid allmäima domstolar ochförordningen (1987:15) om expeditionsavgifter vid utlandsmyndigheter.Regeringen ställer sig delvis bakom RRV:s förslag och avser aft inför den 1 juli1994 besluta om ändringar i avgiftsförordningen med denna innebörd. Avgift förpostbefordran av bevis, lagfarter, pantbrev m.m. för vilket avgift tas ut somexpeditionsavgift enligt förordningen om avgifter vid allmänna domstolar bördock inte tas ut som en separat avgift. Dessa kostnader bör istället, enligtvad som gäller, ingå i underlaget för beräkningen av expeditionsavgiften. Regeringen har beaktat införandet av nämndaavgifter i budgetförslaget. För de flesta myndigheter understiger de beräknadeavgiftsinkomstema . Regeringen har i dessa fall avstått från attjustera berörda anslag. 7 Budgetering av anslag för /95 '°p- 1993/94: lOo 7.1 Beräkning av kompensationför lönekostnadsökningar i myndighetemas förvaltningskostnadsanslag Iårets förslag till statsbudget har samtliga förvaltningskostnadsanslagberäknats efter den av fastlagda principen att den allmännaprisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektom skall utgöra utgångspunkt vidfastställandet av kompensation för kostnadsutvecklingen inom samtligaresursslag (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:FiU20, rskr. 1992/93:189). Kompensation för lönekosmadsökningar har skett medutgångspunkt i den konstaterade lönekostnadsutvecklingen inom tillverkningsindustrin.Denna kompensation har fördelats mellan myndighetema utifrån profilen i decentrala statliga löneavtalen. Lönehöjningar inom industrin motsvarasemellertid till en del av produktivitetsökningar. För att de statligt anställdaskall kunna påräkna en löneutveckling i nivå med den inom konkurrensutsattasektora måste även deras lönehöjningar motsvaras avproduktivitetsförbättringar. Möjligheten att öka produktiviteten varierar dockmellan olika verksamheter, t.ex. mellan vara- och tjänsteproduktion. Detväsentliga är att alla möjligheter som fmns att öka produktiviteten tas tillvara. Mot denna bakgrand har myndighetemasförvaltningskostnadsanslag bl.a. beräknats med utgångspunkt ilönekostnadsutvecklingen avseende löner i den konkurrensutsatta sektom medavdrag för produktivitetsförbättringar. 7.2 Budgetering avlokalkostnadsbasen i myndighetemas förvaltningskostnadsanslag utvecklar på regeringens uppdrag dels enberäkningsteknik för den årliga omräkningen av myndighetemas lokalkostnader,dels ett underlag för bedömningen av hur myndighetemas resurser för lokalerskall budgeteras vid regeringens fördjupade prövning av myndighetemasverksamheter. Detta arbete pågår men har försenats på grand avden fördröjda ombildningen av . Någon ny beräkningsteknik förbudgetering av lokalkostnader i enlighet med de principer som redovisades iföregående års budgetproposition har därför inte kunnat tillämpats iföreliggande budgetförslag. har därför på regeringensuppdrag följt lokalkostnadsutvecklingen under innevarande budgetår avseendedels de myndigheter som genomgår regeringens fördjupade prövning årsbudgetproposition, dels övriga myndigheter som har om- eller nytecknat sinahyreskontrakt . Verkets redovisning visar att de myndigheter somhar ny- eller om-tecknat kontrakt har kunnat göra det till en lägre hyresnivåän till den nu /95 budgeterade nivån. Denna nivå är baserad på den Prop.1993/94:100 av tidigare aviserade hyran. Skillnadema mellanBilaga 1 myndighetema är dock stor främst beroende på i vilken region, tillvilken hyresnivå och den tidigare aviseringen från Byggnadsstyrelsenfastställdes. Ett exempel är som har gjort den relativt störstabesparingen av de berörda myndighetema. Verket hade tidigare en av de högstaaviseringama med ett centralt läge i och ett kontrakttecknat på kulmen av överhettningen på hyresmarknaden och får därmed en kraftigsänkning av hyresnivån i samband med omförhandlingen av kontraktet. Regeringen anser att det inte är rimligt att dessaslumpmässigt frigjorda resurser, till följd av det markanta prisfallet pålokalhyresmarknaden, fullt ut skall tillfalla berörd myndighet. Därför måstearbetet med att utveckla en beräkningsteknik som tar hänsyn till rådandemarknadspriser bedrivas så att den nya tekniken kan användas i arbetet inför1995 års budgetproposition. Utgångspunkten för detta arbete skall vara ettmyndighetsspecifikt index som dels tar hänsyn till en generell faktiskkostnadsutveckling på lokaler, dels tar hänsyn till geografiska kostnadsvariationeroch olika typer av lokaler. I avvaktan på att ett sådant underlag skapas för demyndigheter som redan har ny- eller omtecknat sina hyreskontrakt börlokalkostnadssbasema i dessa myndigheters anslag kuMia justeras i särskildordning. Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag i denna fråga i1994 års kompletteringsproposition. 7.3 Beräkning av anslag till följd av ramavtal omlöner m.m. 1993-1995 för statstjänstemän m.fl. (RÄLS 1993-95) Avsättningtill trygghetsåtgärder för statsanställda Avsättningtill trygghetsåtgärder för statsanställda har finansierats via enkollektiv avsättning i statsbudgeten. Medlen har förts upp på ett särskiltanslag som disponerats av och har betalats ut tillTrygghetsstiftelsen efter rekvisition. Avsättningen är avlönesumman. I ramavtal om löner m.m. 1993-1995 förstatstjänstemän m.fl. (RÄLS 1993-95) har avtalats om en ändring beträffandeavsättningen till . Ändringen innebär att varje myndighetfr.o.m. skall avsätta ett belopp motsvarande avlönesumman till . I avtalet sägs att avsättningen på fr.o.m.den 1 april 1995 är från samma tidpunkt den totala årliga avsättningen ochinkluderar tidigare avsatta . Regeringen kommer att förordna om att varje myndighetredan fr.o.m. skall effektuera avsättningen tillTrygghetsstiftelsen. I anslagen för /95 har ett beloppsom motsvarar av den beräknade lönesumman för /94 lagtsin. Särskildaåtgärder inom kulturområdet Prop. Bilaga 1 I RÄLS 1993-95 har partema enats om enavsättning till en särskild kultuipott om att fördelas tillvissa i avtalet angivna myndigheter. Förhandlingama om fördelningen av dennasärskilda pott har inte kuimat slutföras i sådan tid att dessa medel har kunnatbeaktas i förslaget till anslag för respektive myndighet. I avvaktan på attförhandlingama avslutas har medel för denna avsättning därför beräknats underanslaget F6. Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. 7.4 Omdisponeringar till följd av att Statens arbetsgivarverk ombildas till en avgiftsfinansieradmyndighet () avses fr.o.m. /95 att ombildas avgiftsfinansierad myndighet och tilldelas ett formellt 1 000-kronorsanslag. Regeringen har i prop. 1993/94:77 föreslagit attmyndighetens beslutande organ skall bestå av ett arbetsgivarkollegium.Kollegiets ledamöter skall utses av regeringen. Kollegiet skall bl.a.fastställa de avgifter som skall betalas till myndigheten . Det blir såledesmyndighetema som kommer att dimensionera och finansiera SAV efter ombildningen. Regeringen föreslår mot denna bakgrand att SAV:sramanslag fördelas på myndighetsanslagen i proportion till respektivemyndighets andel av den totala lönesumman i staten per . Affärsverken och vissa icke statliga organisationerundantas därför att de har debiterats avgift direkt av SAV.Myndigheter vars förvaltningskostnader finansieras till avavgiftsinkomster som de får disponera, undantas också. Dessa myndigheter böristället ompröva nivån på sina avgifter så att de även täcker myndighetensavgifter till SAV.