prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Stödetlämnas tiU verksainhet genom enskUda organisationer, multUaterala organ ochfristående institut. Under /93 uppgick det bUaterala svenskastödet tiU ca 30 mUjoner kronor. Huvudkomponenteni det svenska programmet är stödet tUl hälsosektom. niabedriver en omfattande verksainhet, fämst inriktad på rehabUitering avinti-fada-offer. Organisationen i bedriver stöd tUlprimärvårdskliniker i och på . Ett av målen för det svenska biståndet är att bidratiU att situationen för mänskUga rättigheter förbätttas. Detta sker genom stödtUl ett tiotal organisationer, såväl palestinska som israeliska ochinternationella, som arbetar med oUka aspekter av människorätt på deockuperade områdena. Det sammanlagda svenska stödet tiU sektom för mänskligarättigheter uppgick under /93 tiU ca 10,5 mUjoner kronor. YtterUgareett viktigt mål för det svenska stödet tiU de ockuperade områdena är att bidratUI uppbyggnad och förstärkning av den palestinska administtationen. Detta skersedan 1992 genom stöd tUl de strukturer som bUdats kring den palestinskafredsförhandlingsdelegationen. Dessa strukturer, de så kaUade tekniska kommittéerna,har tUI uppgUt att utgöra kunskaps- och resursbas i förhandlingama, men harutvecklats tUl att vara embryon tiU palestinsk administtation i ett framtidasjälv-styre. Stödet sker i form av mindre projekt som formuleras av de tekniskakommittéema själva. Det svenska stödet tUl detta uppgick under /93 tUl 3,5 mUjoner kronor. markerade500-årsminnet av "upptäckt" av . För 500år sedan genomfördes också slutfasen av den "kulturrevolution", sominleddes i av och som slutade med att reformationengenomfördes. Få händelser i mänskUghetens moderna historia har påverkathistorien för folk och länder i såväl den gamla som den nya världen som Columbusfärder. Få händelser har påverkat modema historia så somreformationen. De femhundra åren har präglats av förstörelse och omvälvningar,men också av kamp för fred, demokrati och framsteg, både i och iSverige. De två historiska bUdema utgör vinjett tUl de biståndsinsatser som förbinder med . Eftermer än ett årtionden av ekonomisk, social och politisk kris tycks flertalet avde 25 ländema i stå inför en gynnsammare utveckUng. ocksånya och bättte förutsättrungar för en successiv övergång från akuta nödhjälpsinsatsertiU ett mer framtidsinriktat utvecklingssamarbete. På det politiska planet uppfattas alltmerdemokratiseringen och respekten för de mänskUga rättigheterna som en förutsättningför framsteg också på de ekonomiska och sociala områdena. Pådet ekonomiska området pågår ett modeUbyte där statens roU ses över. Enförvuxen myndighetsutövning gav grogrund för korruption,uteslöt breda samhällsskikt från inflytande och bäddade för den skuldkris somhela kontinenten nu lider av. DetSverige och andra länder nu gör är att stödja den av latinamerikanema redaninledda reformprocess, vars syfte är att säkerstäUa demokratiska landvinningaroch inrikta utvecklingen på ekonomisk och social rättvisa. Biståndet till , utbetalningar /93, mkr Land SIDA BITS Sarec Att på en gång bevara freden, utveckla demokratin ochgenomföra marknadsekonomiska reformer är en stor utmaning såväl för Nicaraguasom för regionen i sin helhet. ' Stiajigjtei1i2;,j;. -1,8 -0,3 -0,6 -4,4 -1,8 -0,8 Ekonomi, politik ocli samhälle Trotsbetydande framsteg i riktning mot fred och demokrati befinner sigCenttala-merika aUtjämt i ett osäkert och sårbart läge. Den poUtiska mUjön i desju Centtala-merikanska ländema präglas av de ofta långvariga och dramatiskaekonomiska, sociala och kulturella klyftorna. /93 visadefredsprocessen på möjUghetema i poUtiskt framförhandlade lösningar för attuppnå samförstånd om den fortsatta utvecklingen. I fortgick fredsprocessen och det finnsanledning att hysa förhoppningar om en mer varaktigt civUt orienterad poUtiskprocess. Men svårighetema är betydande. Det tolvåriga kriget lämnadeen stor del av landets befolkning odokumenterad, vUket försvårar genomförandetav valet . Andra frågor är dels uppbyggnaden av den nya nationeUa civUapoUsen, dels de utestående jordfrå-goma. INicaragua utgjorde den prekära ekonomiska situationen ett påtagligt hot motstabiUteten i landet. Centtifugala poUtiska faktorer motverkade sttävanden tUlsamförstånd, en lösning av äganderättsfrågor, effektivisering av rättsväsendet,omvandlingen av armén och poliskåren, ekonomiska reformer och stabUitet ibiståndsflödet. En lång väg återstår för att konsoUdera freden, demokratin ochmark- nadsekonomin.Landet befinner sig fortfarande på en utvecklingsnivå som Ugger långt undergrannländemas. Den ekonomiska tiUväxten har inte motsvarat förhoppningarna.PoUtisk polarisering och sociala spänningar präglar nicaraguaner-nas vardag,vilket lett tUl ökande våld. I registrerades inga påtagU-ga framsteg iden fredsprocessen. Men de civUa sektoremas kraftfuUa reaktion påden sittande presidentens misslyckade försök tUl självkupp 1993 visadeatt betydande framsteg ttots allt gjorts i demokratiserande riktning. blottlades det poUtiska syste mets oförmåga att vidta adekvata åtgärder mot korruption och maktmissbruk. DärtUI är krigsmaktens roll i den poUtiska proces sen alltjämt betydande. präglas av frågan om relationerna medGuatemala, det brittiska beslutet att dra bort trupperna från imder 1994 ochdet faktum att landet är det flyk tingtätaste landet i hela regionen. CostaRica har en lång tradition av demokrati. Landet har bUvif förskonat från deinre och yttte konflikter som drabbat Centtalamerika . Tvåstörre partier har bidragit tiU uppbyggnaden av en väUärdssfat med en relativtomfattande medelklass och en ekonomi baserad på jordbruksexport. Under desenaste tio åren har en framgångsrik ekonomisk sttukturanpassning genomförts,som dock haft mindre gynnsamma fördeUUngspoU-tiska effekter. - Andel läskunniga% _, Beräknad medellivslängd -.,45 I Ukhet med övriga länder i regionen styrs Hondurasav en folkvald regering. Men den djupa ekonomiska krisen kräver smärtsammakrafttag. Medan makroeko-nomin är klart förbätttad märker den hon-duranskafamUjen ingen skUlnad. Korruptionen har tiUtagit. Rättsväsendet är närmastobef intUgt och den sociala nöden omfattande. Sociala och ekonomiska förhållanden, ekonomiska reformprogram Trotsen rad ekonomiska framsteg fortsätter fattigdomen att omfatta allt fler människor.EnskUda organisationer har slagit larm om svältfickor ochhotande hungerkatasttofer. AUtjämt kvarstår bakgrunden tiU 80-falefs allvarligaomvälvningar. Av Cenfraliämerikas befolkning beräknas leva underfat-tigdomssttecket. av bamen Uder av undernäring. avbefolkningen (utom i och ) saknar tUlgång tiU dricksvatten ochsanitet. Med undantag för , Pancima och BeU-ze fortsätter regionenatt uppvisa kombinationen av låga hälsoutgUter per capita och dåligahälsoindikatorer. har dock indikatorerna över spädbams-dödUghetenförbätttats i samfliga länder i regionen, med imdantag för . GenereUtuppvisar regionen därför ett fortsatt försämrat läge när det gäller de ekonomiskaoch sociala rättighetema utUrän konvention om de milnskUga rättighetemasom ratiticerats av samtUga länder i regionen. Förnärvarande har aUa centralamerikanska länder avtal med IMF eUer förhandlar omavtal. Strukturanpassnings-programmen och relationema tUl de multilateralainstitutionema sätter tydliga restriktioner för den ekonomiska poUtiken isamtUga länder. fick många av ländema betydande erkänsla från IMF, Världsbankenoch Interamerikanska ut- vecklingsbankenför framsteg när det gäller stabiliseringsmål och strukturreformer såsomUberaUsering av handel, avreglering av valutamarknaden, omstrukturering avskatte-, bank-, finans- och subventionssystem. IEl , och var BhJP-tUlväxten 1992 den högsta sedan1980-talets ekonomiska kris inleddes. Det främsta undantaget från denna tendensvar dock , där ansttängningama att genomföra nödvändiga ekonomiskareformer ännu inte resulterade i ekonomisk tiUväxt. Med undantag för El Salvadorsjönk inflationstakten i samtUga länder. I var utveckUngen på dettaområde särskilt dramatisk. Utsiktema har dock dämpats, förutom i ElSalvador och där de förhåUandevis höga tillväxtsUfroma förväntaskunna hålla i sig även 1993. Med undantag för kan inget av decentralamerikanska ländema uppvisa någon exporttUlväxt av betydelse under desenaste fre tUl fyra åren. I minskade industriproduktionen med 7 %meUan 1991 och 1992 och handelsbalansen utvecklades negativt. Trotsökad tillväxt har de ekonomiska reformema ännu inte kunnat angripa den ojämUkainkomst- och förmögenhetsfördelningen. förhoppningar om att enbegynnande ekonomisk återhämtning skulle kunna motsvaras av framstegockså på den sociala sidan har dämpats. Det vore dock fel att lastasttuk-turanpassningsprogranunen för de försämringar som utlöstes av den krissom föregick, och motiverade, dessa program. flesta ländema driver de multUaterala institutionema linjen att de socialautgiftema bör öka sin andel av statsbudgetarna, att utgiftema skaU fokuserasmer på de fattigaste (primämivå, landsbygd, prevention) och att skattesystemenbör reformeras för att möjUggöra ökade satsningar på dessa områden. 1980-taletsfall i det regionala handelsutbytet har tiU stor del återhämtats. vecklingenär anmärkningsvärd mot bakgrund av att regionen sänkt sina tuUsatser gentemotomvärlden i mycket snabb takt sedan nutten av . somindtamentssttukturen i detta avseende kraftigt förskjutits tiU deninomregionala handelns nackdel, har således denna handel uppvisat en markanttiUväxt. Undantaget är dock exceptioneUt stora underskott visavi deövriga ländema i regionen (180 miljoner US doUar 1992). Det biståndsflöde somtiU betydande del finansierar oproportionerUgt storahandelsbalansunderskoft har på detta sätt indirekt bidragit tUl stora exportinkomsterför övriga länder i regionen. har det skett enförhåUandevis snabb differentiering av den centtalamerikanska exporten. Vid sidanav ekonomiska reformer inom länderna och ett ökat regionalf samarbete avtecknadesig en framgångsrik Uruguay- runda inom som mer betydelsefull för decenttalamerikanska ländemas ekonomiska utveckling än biståndet i ttaditionellmenmg. Endrastiskt förbättrad tUlgång på utländsk valuta kunde noteras. Såväl privatakapitalflöden, migrantarbefarkikomster och bistånd har sin roU i detta. Orsakenanses vara positiva räntedifferenser i förhåUande tUl omvärlden och denstabUare makroekonomiska situationen, särskUt då på valutaområdet. Ett meroroande element i bUden är dock de starka indikationer som finns på att enbetydande del av valutaflödet härrör från narkotikahandeln, för vilken regionenbUvit ett aUt viktigare ttansitområde. Den exakfa omfattningen av dessa flödenär dock av naturUga skäl mycket svår att bedöma. Situationenför flyktingama fortsatte att förbätttas inom ramen för den centralamerikanskaflyktingkonferensen, CIREFCA. AUtjämt är dock situationen förde guatemalanskaflyktingama i södra och BeUze olösta. FörhåUandena för stora grupper avintemflyktingar förblev också prekärframföraUt i , men även i . Centtalamerikas akuta fattigdomsproblem, och dessiögonfaUande inkomst- och förmögenhetsfördelning, kvarstår.Struk-turanpassningsprogrammen utgör varken en orsak tiU, eller någonslutgiltig lösning på dessa problem. Denna problematik är betydUgt mergrundläggande och långsiktig. Den är givetvis också intimt relaterad tUl denpoUtiska situationen i regionen, som fortsätter att karaktäriseras av att storabefolkningsgrupper ännu i praktiken saknar ett reeUt poUtiskt inflytande. Dencentralamerikanska integrationsprocessen sker i skuggan av en värld där destora handelsblocken formerar sig. EG:s bananpoUtik, som inneburit att den centtalamerikanskabananexporten tUI kvoteras, har iUustterat regionens utsatta position.Frihandelavtalet () meUan , ochCanada uppfattas i regionen både som ett hot och en möjlighet. Många politiskavUjeytttingar, fömyelsen av den institutioneUa sfmkturen samt den spektakulärautvecklingen av handelsutbytet inom regionen var positiva inslag i den regionalaintegrationen. Konventionenom medborgerUga och politiska rättigheter, Uksom konventionen om bametsrättigheter, har ratificerats av samtUga länder i regionen, dock med undantagav . Utvecklingen / 93 präglades av olika tendenser. BUdenförbätttades påtagUgt i - ett resultat av fredsavtalen och FN:sövervakande närvaro. Trots ett formellt demokratiskt system sedan 1986fortsatte övergreppen mot de mänskliga rättighe- MUitären hade aUtjämt en aUtför stor makt. Vidare stod minsthälften av landets befolkning utanför de grundläggande normala politiska processema. uppvisade fortsatta kränkningar av depolitiska och medborgerUga rättighetema, om än på en betydUgt lägre nivå än iGuatemala. anses aUmänt hålla en relativt högstandard vad beträffar respekt av de mänskliga rättighetema och de demokratiskainstitutionema. NyUgen har en ombudsmannainstitufion inrättats. I gjordes framsteg i fråga om respektenav de politiska rättigheterna . Yttrande- och föreningsfrihetrespekteras. Utvecklingen inom vissa områden var dock oroväckande. De ansttängningarsom gjorts för att uppnå en håUbar fred och försoning har hittUls inte lyckats.Våldstendenserna i samhäUet tiUtog, särskUt i landets norra delar. Vissauppmärksammade mord och kidnappningar med politisk bakgrund har förekommit. Miljöfrågomaintar en aUt viktigare roU på då poUtiska agendan, såväl regionalt somnationeUt. Som första region har utarbetat en uppföljningsplanefter i . Samtliga länder i Centtalamerikahar skrivit på klimatkonventionen. AUa länder, utom , har dessutonskrivit på konventionen om biologisk mångfald. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Centtalamerikaär infe utsatt för några extema hot. I fredsprocessens spårfortsatte en betydande nedrustning och avmUitarisering. NicaraguasmUitärutgUter minskade avsevärt - 92 och uppskattasnumera uppgå tiU av BNP, jämfört med 1989. El Salvadorfortsatte avmUitariseringen som ett resultat av fredsprocessen. har definitionsmässigt ingamUitämtgifter. Grundlagen faststäUer att landet inte skaU ha någonmUitärstyrka. I gjordes historiskt unika försök attifrågasätta miUtären och poUsen. Trots detta anses mUitärens makt nu vara ännustörre än tidigare, även i det civila samhäUet. utgjorde aUtjämt ett notabelt undantagfrån den positiva utveckUngen i regionen och visade på den ofrånkomUga ochnödvändiga kopplingen meUan fredsförhandlingar och demokratiska ansttängningarav mer varaktigt slag. De mer framsynta bland regionens militärer har börjatinse att den förändrade poUtiska situationen, globalt såväl som i regionen,också förändrar förutsättningarna för krigsmakterna. Nya legitimeringsargumenthar sett dagens ljus ("narkotikabekämpning, mU-jöförsvar, utveckUngsbefrämjare") och kan förväntas fortsätta att lanseras i den månsom nya alUanser Urågasätter "behovet" av stora krigsmakter. Denglobala maktbalansen torde dock ha ryckt undan grunden för fortsatt utländsktstöd tiU regionens krigsmakter. Detregionala samarbetet utvecklades och fördjupades på aUf fler områden. Guatemalaserkännade av granrUandef banade väg för att detta land inlemmades i detregionala samarbetet. Även deltog i aUt större utsträckning i detta samarbete,som formaliserades och institutionaliserades, imder ledning av regionenspresidenter. Fyra av ländema har ratUice-rat avtalet om att inrätta ett regionaltparlament och val av deputerade har skett i tre länder. Inom ramen för blandannat konsultativa gruppmöten inleddes en alltmer utveckladgivarsam- ordning,tiUsammans med ländema i regionen. Den regionala flyktingkonferensen, CIREFCA,utgjorde en betydelsefuU mekanism för att samordna flyktinginsatser. En uruksamordning meUan och FN:s flyktingkommissarie() inleddes för att växla över från akut nödhjälp till långsiktig utveckling. Biståndsflödettill regionen är ojämnt fördelat, särskUt om det stäUs i relation tiU antaletfattiga invånare i respektive land. erhåUer nästan tjugo gånger merbistånd per "fattig invånare" än . EnUgt /DAC framstod1991 som av exceptioneUt stora flöden tiU . Då uppgickbiståndet per capita tiU 221 US doUar per invånare. andel av dettotala stödet tiU uppgick tUl . Efter var Sverigedet året den största bUaterala biståndsgivaren till . Medan SverigeupprätthöU sin biståndsvolym, visar preUminära siffror att biståndettUl minskat mycket kraftigt . Detövergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med Centtalamerikalades fast i riktlinjer, utfärdade . Dessa riktlinjer utgör en ramför biståndsmyndighetemas utvecklingssamarbete med Centtalamerika. InsatsertUl stöd för fred, försoning, pluralism, demokratisk utveckling och respekt förmänskUga rättigheter understryks. Därutöver betonas stöd tUl ekonomiskareformprocesser med inriktning på tiUväxt, handel, investeringar, ökadsjälvfinansiering och en rättvisare resursfördelning tiU förmån för de fattigastebefolkningsgrupperna. En rad kriterier framhåUs för att främja insatsemas långsiktigabärkraft och det traditionella biståndets successiva övergång tUl andrasamarbetsformer. pektenför intemationeUa konventioner på bl.a. människorätfs- och mUjöområdenaframhålls som en grund för dialog med myndigheter och andra samarbetspart-ners.Den regionala relevansen i insatsema betonas som möjUgheten tUl bilateralainsatser i samtUga länder bibehåUs och successivt utvecklas. Biståndet genom SIDA dominerar, men flera avländema i regionen berörs av insatser genom BITS, Sarec och Swedecorp.Nicaragua har också mottagit betalningsbalansstöd. Totalt utbetalades under1992/93 539 mUjoner kronor tiU ländema i Centtalamerika. SlDA:s samarbete med Centtalamerika har pågått iett drygt decennium. Det berörde 1992/93 samtUga länder i regionen ochomfattade ett brett spektrum av såväl regionala som bUaterala samarbetsprogram.I takt med fredsutvecklingen och det aUt intensivare samarbetet mellan de sjusmå ländema i regionen blev det aUt mer irrelevant att göra en gränsdragningmeUan nationeUa och regionala insatser. Alltmer av det svenska biståndet måstebedömas i ett regionalt sammanhang. Sverigebidrog 1992/93 med 117,6 mUjoner kronor i obundet betalningsbalansstöd tillNicaragua, bl.a. för att klara de betungande skuldtjänstbetalningama. Stödetutgjorde av landramen. INicaragua utgjorde stödet till energisektom 22 mUjoner kronor under budgetåret1992/93 och bestod av fyra deUnsatser, varav iståndsättandet av PlantaNicaragua svarade för . Energistödet bidrog tiU den ekonomiskastabiUserUigen genom att elförsörjningen förbätttades. Naturbruk, miljö och markvård 1992/93utbetalades 6,8 mUjoner kronor för regionala insatser i syfte att utvecklametoder för bärkraftiga produktionsalternativ för befolkningen i ekologisktkänsUga områden. I såväl som stöds naturresursbevarandeinsatser. Vidare ges stöd tUl institutionsuppbyggnad och lagstiftningsarbetepå mUjövårds-området och utarbetande av mUjökonse-kvensbeskri-vrungar. SIDA harutarbetat en särskUd mUjöprofU för . av landramen tUl Nicaraguafördelades tUl natin"brukssektom. Genom utbUdningsinsatser och en nyUgenantagen plan för skogsutveckling lades en gnmd för ett framtida uthåUigtskogsbruk. Oklar ansvarsfördelning mellan berörda institutioner gjorde attstödet tUl den cenfrala skogsmyndigheten inte nådde avsedda resultat. Hälsovård, befolkningsfrågor, vatten och sanitet Genomde regionala insatsema stöds insatser för att öka tiUgången tiU dricksvattenoch latriner och för att ge hälsoupp-lys-ning fUl de fattigaste grupperna.Vatten-programmet, som letts av och bygger på folkligt deltagande,bedöms som framgångsrikt och innovativt. UtbUd-ningsinsatsema har däremot varitmindre framgångsrika. Genom det regionala program- met stöds även regionalthälsoarbete och insatser för att föra upp hälsofrågor på den politiska agendan.I stöds Uisatser för att decenttaUsera hälsovården. Stödtill den demokratiska processen INicaragua ges stöd till lokal utveckling i fem kommuner, förstärkning avrättsväsendet och demokratiinsafser på . Insatsema har lett tillnärmanden meUan tidigare konttahenter i inbördeskri- get.I stöds ombudsmannen för mänskUga rättigheters arbete med att nå utpå landsbygden och vara närvarande i utsatta geografiska områden. Den förreombudsmarmen valdes tiU landets president i juni 1993.1 utfästesinstitutioneUt stöd inför valprocessen. Genom enskUda organisationer görs ettstort antal insatser för att stärka de mänskUga rättighetema och för att byggaupp demokratiska processer. 1Nicaragua gjordes smärre utbUdningsinsatser, omfattande 1,3 miljoner kronorför att bidra tiU försoningen meUan tidigare regeringssoldater och gerUla. I anslutning tUl att fredsavtalet för El Salvadorundertecknades , uttalade en beredskap att öka biståndettUl . Bland annat stöddes demobUisering av stridande och återvändandeprogram.Samtidigt inleddes projektering av ytterligare insatser, som av båda parteruppfattas som ett stöd tiU fredsprocessen. Biståndet genom enskilda organisationerfortsätter och stöder en rad av FN:s insatser i landet. INicaragua har ett arbete pågått för att, i samarbete med SCC/UtanGränser, bygga upp en fristående kooperativ bonderörelse. svaradedenna organisation för av uppköpen av landets kaffeproduktion för exportsamt för av uppköpen av sesamfrö. En utvärdering visade att denkommersiella verksamheten har vissa möjligheteratt fortsätta utan bistånd. Genomstöd via enskUda organisationer samt till den regionala flyktingkonferensen,CIREFCA har stora Uisatser gjorts för attbidra tiU flyktingars och intemflykting-ars integration eUer återflyttning.Genom de program som stöds av och andra givare har 125 000 flyktingarrepatrie-rats, 230 000 flyktingar har fått skydd och materieUt stöd i asyUand.53 000 flyktUigar har integrerats i asyUänder. ICosta har ett socialt bostadsbyggnadsprogram bedrivits för attförbättta bostadsstandarden i fattiga slumområden. Programmet omfattarorganiserat självbyggande, renovering av bostäder, infrastrukturanläggningar,samlingslokaler och organisationsuppbyggnad. Det har uppmärksammats såväl ilandet som internationellt för dess innovativa uppbyggnad och högaeffektivitet. 1992/93 utbetalades 4,1 mUjoner kronor. GenominstitutioneUt stöd tUl en rad regionala Uistitutioner stärks den regionalaintegrationen. Medelför katastrofinsatser beviljades i samband med jordbävningar i ochCosta . På regional nivå stöds en katastrofförebyggande insats. Inomramen för BITS tekniska samarbete finns sex insatser i inom områdenaenergi, förvaltning och skog. utvärderades tte skogsprojekt i CostaRica, vilket ledde tUl att ett åtagande avvecklades. Utbetalningarna under1992/93 uppgick tiU 15,3 mUjoner kronor. BITS kursprogram stod öppet fördeltagare från samfliga länder i regionen. 26 personer deltog från CostaRica, , , , , och BeUze. utbetalningar /93, mkr MR/demokrati/hum.bist. MR, demokrati, hum.blst. Bostäder, miljö, reg. MR, demokrati, hum.blst. MR, demokrati, hum.blst. MR, demokrati, hum.blst. Sarec:sLatinamerikaprogram, stöd tUl medicinsk forskarutbildning och forskningssamarbeteom amning och infektioner hos bam, hade anknytning tiU samtUga länder.Sammanlagt betalades 2,3 mUjoner kronor ut /93 tiU dessa program. INicaragua bidrog Sarec tUl uppbyggnad och förstärkning av forskningskapacitetvid landets fem universitet. Stödet omfattade medicinsk forskning,naturvetenskap, tekruk, jordbruksforskning och samhällsvetenskap. Sammanlagtutbetalades under året 13,4 mUjoner kronor tUl dessa insatser. Bistånd genom enskilda organisationer Ettstort antal svenska enskUda organisationer fortsatte att, med stöd av SIDA, bedrivaett omfattande och varierat samarbete med lokala samarbetsorganisationer iframför aUt , men även i , och övriga länder iregionen. Sammanlagt utbetalades 37,2 mUjoner kronor för insatser iCentralamerika under /93. Swedecorpstöder ett program för att utveckla sttategiska alUanser meUan svenska ochcostarikanska industriföretag. Ett informationscenter inom exportråd,CENPRO, för marknadsinformation tUl exportörer i och importörer påviktiga exportmarknader är under uppbyggnad. Ett samarbete är etablerat medCaribbean och som fungerar som förmedlandelänk i bland annat investeringsfrågor mellan företag och banker.