prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Mellan budgetåren 1993/94 och1994/95 beräknas inkomsterna minska med . Under /94kommer slutamortering av investeringslån () in päinkomsttiteln. Storleken pä förändringar för den totalt utbetaldalönesumman och den privata konsumtionen har en avgörande betydelse förberäkningsresultaten för flera inkomsttitlar. RRV har därför utfört en grovkänslighetskalkyl för vissa inkomsttitlar. Om utvecklingen av både privatkonsumtion och löner förändras med en procentenhet i förhållande tillvad som ligger som antagande kommer inkomsterna påstatsbudgeten att utvecklas som i nedanstående tablå (miljarder kronor). Statsbudgeten 1993/94 1994/95 Summa inkomster ± 1,8 ± 3,8 Inkomsterna kommer enligt dennakänslighetskalkyl att uppgå till 355,1 mdkr för /94 och till317,9 mdkr för /95 vid antaganden om högre löneutfall och privatkonsumtion. En halvårseffekt uppkommer för /94 och ett nivålyftinträffar som blir ut gångspunkt för /95. Det bör framhållas att dennakänslighetskalkyl utgår från den konjunkturbedömning som inkomstberäkningengrundas pä. Av den anledningen kan känslighetskalkylen endast appliceras pämindre förändringar av dessa anta ganden. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomster Prop. På de flesta inkomsttitlar på statsbudgeten redovisasendast inkomster. Pä Bilaga l.z ett mindre antal titlar, men med betydandebelopp, redovisas även utgifter. För dessa titlar sker en nettoredovisning överbudgeten, dvs. saldot av inkomster och utgifter tas upp på statsbudgetensinkomstsida. I tabell 2 görs en sammanställning av bruttobeloppen budgetåren1992/93, 1993/94 och 1994/95,1 RRV:s prognosarbete ingår att bedömautvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomster som utgifter. En närmareredovisning av dessa belopp finns i beskrivningen av resp. inkomsttitel. Av tabell 2 framgår attbruttoinkomsterna för /95 beräknas uppgå till 967 548 mkrvilket är nära tredubbelt så mycket som inkomsterna netto på statsbudgeten.Utgifterna på inkomsttitlarna beräknas till för samma budgetår. Den största differensen mellanbrutto- och nettoredovisningen finns pä inkomsttypen 1000 Skatter. Inkomsternapå huvudgruppen 1100 består till största delen av preliminärskatter (statligoch inkomstskatt m.m.). Utgifterna utgörs bl.a. av utbetalningar avkommunalskattemedel och överskjutande skatt. För huvudgrupp 1100 beräknasbruttoinkomsterna öka mellan budgetåren 1993/94 och 1994/95. Mellansamma budgetär minskar bruttoutgifterna . Till följd härav ökarnettot på inkomsthuvudgruppen . Inkomsterna på huvudgruppen 1200består i huvudsak av arbetsgivaravgifter. I bruttosammanställningen ingårsåväl ATP-avgifter som de övriga arbetsgivaravgifter som överförs tillfonderade medel utanför statsbudgeten. Utgifterna utgörs av utbetalningar tillATP-systemet och till olika fonderingar utanför statsbudgeten. Vidareutbetalas sjukförsäkringsavgifternas andel av sjukförsäkringens kostnader.Bruttoinkomsterna för huvudgruppen 1200 beräknas öka mellanbudgetåren 1993/94 och 1994/95, medan bruttoutgifterna beräknas minska med 1 %mellan samma budgetår. Bruttoinkomsterna på huvudgruppen1400 beräknas till för /94 och bruttoutgifterna till122235 mkr . Bruttoutgifterna utgör återbetalningar avmervärdesskatt och den offentliga sektorns kompensation för i princip allingående mervärdesskatt. Bruttoinkomsterna ökar mellan budgetåren1993/94 och 1994/95 medan utgifterna beräknas öka med 5,. Omföringar mellan huvudgrupperna1200 och 5200 av de statliga arbetsgivaravgifterna liksom omföringar mellanhuvudgrupperna 1100, 1200 och 1300 av egenavgifter, förmögenhetsskatter etc. ärexkluderade i tabell 2. inrncoofNOinin invor-rMTrrorvjrco oo(N>nr-r4 oo ri \0"O 00 (N ooinr-r4fNini>-- m -fNnTrr4Tr■01' >n Prop.1991/92:100 Bilaga 1.2 \ooofnooo''<:j-a\ - -oomminin'' r- (N r-) VO 00 - r- - in r »o r-» c m r m o r " in t fs 00 (N ( CN in m ■ I-" ( m 00 VO -H in 00 r Tj- os 00 in 00 00 0 0\ t f «-« in "TI I I Ir r~- On ' ' ' 1I H in o o (N rinrv£joo(Na\r4r oo a\ m VD H Tt cN (N'oo-o r--oooo -H [ Ov (N I- ' o\ m ' ro mcNor-tNintovr-- invovorcN--voov voinr--rf-ooo 00 VO 0 o ( ro I1 00 m 1 ro rooroTfinoooovotN r-.t--oooTj-t voi-oovorm avt~-rovorominror4 Ov in O O TT CN fN oo ro (N ro fl *- C .j ra .£■" E o a c ti "o ' *- o JS ra j-c to -H J CO o ra o o o o ra (N TT o -, > (N o o o o o o o nj m > Bilaga 1.2 Tabell 3 Sammanställning avberäkningsresultatet för budgetåren 1993/94 och 1994/95 (tkr) 1993/94-1994/95 1100 Skatt pä inkomst: 1110 Fysiska personers inkomstskatt: 1111 Fysiska personers inkomstskatt 1120 Juridiska personers in- 1121 Juridiska personers inkomstskatt 1122 Avskattning av företagens reser- 1123 Beskattning av tjänstegruppliv 1130 Ofördelbara inkomstskatter: 1140 Övriga inkomstskatter: 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1251 Övriga socialavgifter,netto 1271 Inkomster av arbetsgivaravgiftei till arbetarskyddsverkets och ar- 1300 Skatt på egendom: 1310 på fast egendom: 1321 Fysiska personers förmögen- 1322 Juridiska personers förmögen- 1330 Aivsskatt och gåvoskatt: 1340 Övrig skall på egendom: 1342 Skatt på värdepapper 1400 Skatt pä varor och tj.änster: 1410 Allmänna försäljningsskattei: 113 21)0 000 1420, 1430 Skall på specifika vtnor: 1421 Beiisiiisk;Ul 1 C) 449 456 23 61)0 0011 1422 Särskilda v;iriisk;Uler 1993/94-1994/95 1423 Försäljningsskatt på motorfordon 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på malt-och läskedrycker 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle 1431 Särskild skatt pä elektrisk kraft 1433 Skatt pä videobandspelare 1434 Skatt på viss elektrisk kraft 1435 Särskild skatt rnot försurning 1440 Överskott vid försäljning av va- ror med slatsmonopol: 1442 Systembolaget AB:s inlevererade överskott 1450 Skatt på tjänster: 1452 Skatt på annonser och reklam 1454 Skatt på spel 1460 Skall på vägtrafik: 1470 Skatt på import: 1480 Övriga skatter på varor och tjänster: 1481 Övriga skatter på varor och tjänster 1482 Tillfällig regional investerings-skatt 2000 Inkomster av statens "" '0 Affärsverkens inlevererade 2113 Statens järnvägars inlevererade 1993/94:100Bilaga 1.2 Förändring1993/94-1994/95 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 2119 svenska kraftnätsinleverans av motsvarighet till statlig skatt 2120 Övriga myndigheters inlevereradeöverskott: 2123 Inlevererat överskott av uthyrningav ADB-utrustning 2124 Inlevererat överskott av Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet 2125 Inlevererat överskott av åtgärderför att stärka det finansiella systemet 2130 inlevererade överskott: 2150 Överskott från spel verksamhet: 2200 Överskott av statensfastighetsförvaltning: 2210 Överskott avfastighetsförvalt-riing: 2214 Överskott av Byggnadsstyrelsensverksamhet 2310,2320 Räntor på näringslån: 2314 Ränteinkomster pä lån tillfiskerinäringen 2316 Ränteinkomster på vattenkraftslån 2318 Ränteinkomster på statens låntill den mindre skeppsfarten 2321 Ränteinkomster på skogsväglån 2322 Räntor pä övriga näringslån.Kammarkollegiet 2323 Räntor på övriga näringslän.Statens jordbruksverk 2325 Räntor på statslån 2330 Räntor påbostadslån: 2332 Ränteinkomster på lån förbostadsbyggande 2333 Ränteinkomster på lån förbostadsförsörjning för mindre bemedlade barnrika familjer 2334 Räntor på övriga bostadslån.Boverket 2340 Räntor på studielån: 2341 Ränteinkomster på statens lån föruniversitetsstudier och garaiitilån för studerande 9.47 -13.55 -20.73 -400 -3 -57.14 -33.33 -100 -48292 ■ -1107515 4 692431 4 090000 3998000 2890600 -1107400 -27.70 1993/94:100Bilaga 1.2 Förändring 1993/94-1994/95 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent -1500 -7.14 -53200 -32.44 -53200 -32.44 -1000 -14.29 -1000 -35 701 -35701 -95366 -14.29 -6.20 -6.20 -25.22 -71000 -40.11 -26924 -21.23 2342 Ränteinkomster på allmänna studielän 23 268 15 000 21000 19500 2350 Räntor på energisparlån: 205130 156000 164000 110800 2351 Räntor på energisparlån 205130 156000 164000 110800 2360 Räntorpå medel avsatta till pensioner: 9154 7000 7000 6000 2361 Räntorpä medel avsatta till folkpensionering 9154 7000 7000 6000 2370 Räntor på beredskapslagring: 632110 644393 575659 539958 2371 Räntor pä beredskapslagring och förrådsanläggningar 632110 644393 575659 539958 2380,2390Övriga ränteinkomster: 2848 784 440 769 378126 282 760 bosättningslän 0 0 0 0 2385 Ränteinkomsterpå lån för studentkårslokaler 63 60 60 60 2386 Ränteinkomsterpå län för allmänna samlingslokaler 9561 9000 8500 8000 2389 Ränteinkomster pä län förinven tarier! vissa specialbostäder 50 45 45 40 för jordbrukets rationalisering 724 700 700 700 2392 Räntorpå intressemedel 18314 4283 6875 6875 2394 Övriga ränteinkomster 248080 249681 184 946 161085 2395 Räntor pä särskilda räkningar i 527531 177000 177000 106000 2396 Ränteinkomster på det av förvaltade kapitalet 2410 Inkomster av statens aktier: 2411 Inkomster av statens aktier 2500 OfTentligrättsliga avgifter: -11)00 700000 -2 938 3408 0 -1 350 2522 Avgifter för granskning avfilmer och videogram 2524 Bidrag för ungdomspraktik 2527 Avgifter för statskontroll avkrigsmaterieltillverkningen 2528 Avgifter vid bergsstaten 2529 Avgifter vid patent-och registreringsväsendet 2531 Avgifter för registrering i förenings-m.fl. register 2532 Avgifter vid kronofogdemyndigheterna 2534 Vissa avgifter för registrering avkörkort och motorfordon 2535 Avgifter för statliga garantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedeloch handelsgödsel 170 114 166350 126846 99922 1993/94-1994/95 2542 Patientavgifter vid tandläkar- 2548 Avgifter för Finansinspektio- 2549 Avgifter för provning vid 2551 Avgifter från kärnkraftverken 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter 2611 Inkomster vid kriminlavården 2624 Inkomster av uppbörd av 2700 Böter m.m.: 2800 Övriga inkomster av statens 2811 Övriga inkomster av statens 3000 Inkomster av försåld egendom: 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner: 3110 Affärsverkens inkomster av för- sålda fasligheter och maskiner: 3120 Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och 3124 Statskontorets inkomster av 3200 Övriga inkomster av markfbr- 3211 Övriga inkomster av markför- 1993/94:100Bilaga 1.2 1993/94 1993/94 Förändring 1993/94-1994/95 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent 3300 Övriga inkomster av försåldegendom: 3311 Inkomster av statens gruvegendom 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av näringslån: 4110 Ajerbetalning av industrilån: 4120 Återbetalning avjordbrukslån: 4123 Återbetalning av län till fiskerinäringen 4130 Återbetalning av övriga näringslån: 4131 Återbetalningav vattenkraftslån 4133 Återbetalning av statens lån till 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriganärings-lån. 4137 Återbetalning av övriga näringslän.Statens jordbruksverk 4138 Återbetalning av tidigare infriadestatliga garantier 4200 Återbetalning av bostadslånm.m. 4212 Återbetalning av län förbostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån förbostadsförsörjning för mindre bemedlade barnrika familjer 4214 Återbetalning av övriga bostadslån, 4300 Återbetalning av studielån: 4311 Återbetalning av statens lån föruniversitetsstudier 4312 Återbetalning av allmänna sjudielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån 4500 Återbetalning avövriga lån: 4514 Återbetalning av lån för studentkärslokaler 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 4516 Återbetalning av utgivna s_tartlånoch bidrag -113161 -78.69 -101 100 - -1300 -1 -40.63 -3.85 1993/94:100Bilaga 1.2 Förändring1993/94-1994/95 Statsbudget Prognos Prognos Belopp Procent -781000 O O 4521 Återbetalning av lån förinventa rier i vissa specialbostäder 134 4525 Återbetalning av län för svenskaFN-styrkor 87412 4526 Återbetalning av övriga lån 75137 5000 Kalkylmässiga inkomster: 1 542 573 5100 Avskrivningar och amorteringar: 1061950 5110 Affärsverkens avskrivningar ocli 5113Statens järnvägars avskrivningar O 5120 Avskrivningar på fastigheter: 9063 5121 Avskrivningar på fastigheter 9063 5130 Uppdragsmyndighelers komplementkostnader 233148 5131 Uppdragsmyndigheters m.fl.komplementkostnader 233148 5140Övriga avskrivningar: 819739 5143 Avskrivningar pä ADB-utrustning 5144 Avskrivningar på förrådsanläggningarför civilt totalförsvar 12748 5200Statliga pensionsavgifter, netto: 398747 5211Statliga pensionsavgifter, netto 398747 5300Statliga avgifter: 81 876 5311Avgifter för företagshälsovård 81876 SUMMA INKOMSTER 377 743355 -10 -10.00 -614451 -93.84 11760900 -I 675000 -13435 900-114.24 14 671900 10000 -14661900 -99.93 o 13800000 O 13 800000 O -13800000 -100.00 O -13800000 -100.00 -10000 -100.00 -10000 -100.00 -851900 -98.84 -849000 -100.00 -2911000 -1685000 -2911000 -1685000 343990110 353 253440 367488935 Prop.1992/93:100 Bilaga 1.3 VO VO 00 1-1 M 00 MOvOv o Ov rt 00 r- n o i-( t~ t-~ Ovt~ r~ -H * VO 1H ,-( Tt 00 n 00 »s«s r~ mm-* i-( fS(N Tt Ov + Ov m 2; i c en J2'cov ,y:ea m tn .1 m m wn VO m en o ■* ve\o + o M JN o t Tt ■* + en m"n »-(m r- m en es 00 Ov 0000 rt m in (N VO 00 f» -H Ov m H rv| f« »S t~ VO .-I (*)en en O rt m t Ov m »H 00 « 00 r-o Ov ov Tt en en o m Ov VO * en fn 00i~ S-* * ( VO l~ OVOV VO ■* Tt en en en TT 00(N Ov VO fS en t t -I-'? es Ov VO m voin m VO 00 es VO VO ft f f- f f*i c* 0 00 - Tt -N OV Ov rH 00 so 00 CN 00 ov rt oo vor» t m VO VO o 'O ov -H esov o m Tj-es en en f f ov IH Ov o Tt o Ov eN m -H es 1 es es es enen VO VO « Ov en 00 m rt eN ©OVO VO es en es en en eN rH + 2 ■* o « m -H 00 I V.O (A V. u &) O .3■a' s s -n II 2 e « g;0 U 2 , ca M 5 en CN O i-i o ■* t m en oo Ov 00 i> en CN en '-I O in Tt o en o ■* TT en ov rn t Ov VO 0-- ■<} 1 VO VO en m o 00 t o O 5-1 eN Tf VO o en O (N t O VO (-■ rt O ov VO ■* CN Ov t VO ■* o '-lOv VO (N Ov c?v en en en en en t 00 en o O 00 en 00 CvJ 00 00 " ' t- rt 00 in VO in Tj-in Tt VO o-H m 00 Tj- Tt Ov - in en m m T}- t CN CN " in o t-~ <3v Ov en -H 00 ■* en eN ■* OVO t VO in en VO VO pv Ti- Ti- t m CN K t rt eN VO 00 CN "1 O en 00 00 CN en in CN 00 (N Ov VO Tt- In Ti- o-I ooo -* en en in Tr o1 ooo 00 VO en -»I- t- r Ov 1 O oen o Ov CN Ov VO Tt W-, Tf VO 1 -H cvj t i oo H en en » un eN CN CN en en 00 .-1 O VO in 00 o en O O en 00 t-~ -I 00 w Tt VO m --I r o es Ov VO t-- VO - eN ov 1 CN r -H u-i - i/-, 00 t Tf Ti- VO t-~ CN VO t un -* VO Tf VO Ov VO 1* VO in en VO -"t CN es o enen ot u Tf o 1 eN CM ov o cjv t eN u-i VO en u VO in Ti- K Tt .-1 o CN CN K (N U-l o r' eN VO 00 VO VO 00 Tt-* o 00 l> 'H en en -H en -* CN t~ en ■* en en CN r~ O o CN r~ VO in en VO Tt -H (N « m Ul VO -- o u-> t rt CN m U CN o t -* Ov t o 00 Tt Ov * ■* ~ en u Ti- Tt - en o /-N ■c c-c-c-3 "S p a Ji.3 3 Vi Vi å\ Vi JZ oD c c C u i_---------- u CO en HO 'OiOi> Vi Prop.1992/93:100 Bilaga 1.3 1992/93:100 Bilaga 1.3 00O»OO\0\0v(NvOvOQfn [2 3'«"S - - ""S t/i i3 »nr r r- CT\ o\ n t pv. i (StNO\oooo.fncnrON r- vc oo VO a\ II I I I I I isi: - (N m wn Ov 00 (N *o m r m t 00 i (N »n 00 fn T-< o\ + + + + + TT rj o ooo o « oo 00 »n »-< un r- -H in o Ofn vo + + + + ' ' ' (N + fin VO fl 1 1 1 1 1 1 1 1 m fl Ovr fl r- Ov r- «n (S + + ' -rS 1 1 1 1 1 ■* ftt- 1 1 1 1 1 1 (N Ov « 1 W-l (N 00 - 00 en I »n ■ r-ooöcNngr-vooo oo(NooO'o,-.vTrr-n »ovooooooor-iPoomtscn r fl *o r-15 i I I I P-Vl«(Sfl(Nfl I ooQ--HO fi r-oo I OvOOOvoOvfiviirioo p-0(Nr-trivoTf' oorr»nr- »o ■ + + + + + + + + I I I I I I I I I (N fl - 2 c Q. 3 s = 5-1= .03 ■ o y 4> .J M M *w O-O OiviO'rj»nfir- + ■+ + + + ' + + ■ r- fitN Tfin'Trr + + + + J. DX) U ) OJ) V) ■3 JO O 2 O O C I u I c w = OJl (, :« g-o O Q5:2 o'= mfnooooOOOOOvovovO »oncNtNfNrJmmtN (N fl fn m f f fl »n w-i O VO C (N(N iri Tt Ov c rj O O fN Ov vj r-r-(sooootoo' mfivor-ooovov(NC: OOm■oocooor-OQooo»ooO'n fS\OwoOOOfl"<1-OVTfOvVlTffl-OOVlOvTTOtN fl >n CM VI + + + + fl TfVO 00 VI + ...■■' 1"l~ 1:: fOVlvOOOOQO lOO 0VI (N -* "O (S ts00 VI Ov TT + + + + +' ' + ' I lo loooovivio *o ootfifi'-iHr- + + + -H-t--i- + + : Ov VO VI o Ov fl r Tt fl 00 I VO 00 - VI in o Ö 00'O I voinvoo\inoo-fsoo(NootNfirif-Hrw-iOvoo OOOvflvOVirOvvO Ov »-HflT-itSVlflfSOVOOfSr-vOflOOVl(NVOOvr4(SCNvO *or-viioofi ptTfov VO 00 r p-fl « « Tt 00 ■* + + + + + +. ' 17 1993/94. 1 samt Nr 100 Bilaga 1 Uthållig utveckling prop. 1993/94: loo 1 Sambanden mellan miljö och ekonomi Denav regeringen i finansplanen aviserade strategin för en snabb återgång tillfull sysselsättning bygger på att den svenska ekonomin skall växa snabbt underde kommande åren. Förutom arbetstillfällen skapar tillväxten också utrymme förvälfärdsförbättringar i andra avseenden. Med en politik för tillväxt kan såvälhushållens som den offentliga sektoms reala inkomster växa snabbare än deannars skulle ha gjort. Ekonomisk tillväxt är emellertid inte synonymt medökad välfärd. Välfärden omfattar dimensioner som inte fångas upp av detraditionella tillväxtmåtten. Det gäller t.ex. miljön. Det är därför viktigtatt särskilt uppmärksamma de eventuella problem med avseende på miljön som ensnabb ekonomisk tillväxt skulle kunna ge upphov till. Regeringen har presenterat enproposition om uppföljning av om miljö och utveckling (prop. 1993/94:111). I en bilaga till denna redovisas tillståndet i den svenskamiljön. Ett viktigt krav på den ekonomiska politiken är attden skall leda till en långsiktigt hållbar utveckling. Därigenom kan framtidagenerationer få överta en nationalförmögenhet, inkl. miljö- och naturresurser,som är minst lika stor som dagens. De ekonomiska och sociala systemen måstedärför byggas så att de är förenliga med grundläggande ekologiska ochnaturvetenskapliga principer. Naturens bärkraft sätter ramama för en ekologiskthållbar ekonomisk utveckling. Historiskt sett har många miljöproblem varit intimtsammankopplade med den ekonomiska tillväxten. Med ökande produktion iindustrisektom följde länge ökande utsläpp av miljöfarliga ämnen och även iandra avseenden en negativ miljöpåverkan. Under de har dennautveckling bmtits på flera områden i och övriga i-länder Den förstaoljekrisen utgjorde i vissa avseenden en vändpunkt. De kraftigaoljeprishöjningama gav upphov till en effektivisering i energiutnyttjandet.Därmed kunde det tidigare nära sambandet mellan ökad produktion och ökadenergikonsumtion brytas. Samma utvecklingsmönster kan observeras när detgäller andra miljöpåverkande aktiviteter. (SOU 1993:16) påpekar att dennautveckling hänger samman med att kunskapens växande betydelse har förändrat denekonomiska utvecklingens karaktär. Varje krona i bmttonationalprodukten fordraridag allt mindre mängder energi och naturresurser, och ger en motsvarandemindre miljöpåverkan, medan kunskapsinnehållet ökar. kan dockskaleffekten av en expanderande ekonomi göra att de totala utsläppsmängdemaändå ökar. Kommissionens slutsats är att den 18 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 effektivastemetoden att undvika konflikter mellan ekonomisk tillväxt och Prop.1993/94:100 miljöhänsyn är att använda ekonomiska styrmedel. Ekonomisk tillväxt är förknippad med ökadeinvesteringar och en teknologisk fömyelse som kan leda till minskade utsläpp.Tillväxten skapar också de resurser som behövs för att klara högt ställdaambitioner vad gäller miljön och välfärden. I tider av ekonomisk nedgång skjutsdäremot investeringaraa som miljöarbetet riskerar attnedprioriteras. får vi inte blunda för det faktum att detfortfarande finns miljöproblem som förefaller intimt förknippade med denekonomiska tillväxten. Det gäller t.ex. koldioxidutsläppen. För att undvika attdessa ökar när tillväxten tar fart krävs därför särskilda insatser. Denindexering av vissa miljörelaterade punktskatter som regeringen föreslog ihöstpropositionen om imiktningen av den ekonomiska politiken (prop.1993/94:25) skall ses i detta sammanhang. Ett gmndläggande problem är att resursanvändningeni samhället till övervägande del är en linjär process. Under tillverkningsprocessenuppkommer olika avfallsprodukter som sprids i luften och vattnet. När varomaslutligen använts färdigt blir även de avfall som oftast förbränns ellerdeponeras. Olika typer av avfall - utsläpp, sopor m.m. - ackumuleras i miljönoch ger upphov till skadliga effekter För att uppnå en uthållig ekonomiskutveckling måste resurs- och energianvändningen effektiviseras och avfalletåterföras i naturliga kretslopp eller återanvändas i produktionen. Det bör även noteras att miljöpåverkan av enskildavaror ökat markant i förhållande till de s.k. punktutsläppen.För att förebygga risken att miljöfaror byggs in i varoma har regeringen iprop. 1992/93:180 slagit fast ett allmänt producentansvar. Detta innebär iprincip att producenten är skyldig att ta hand om en vara när den tjänat ut.Syftet är att all produktion skall kretsloppsanpassas, så att varomakan återvinnas eller återanvändas och tillverkas med energi- och materialsnålaprocesser. Miyönoch den internationella integrationen Näraförknippad med frågan om tillväxtens miljöeffekter är frågan om denintemationella integrationens konsekvenser för miljön. Såväl somett eventuellt EU-medlemskap kan väntas leda till en ökad ekonomisk tillväxtoch en förändrad ekonomisk stmktur i . Regeringen har tillsatt enutredning som skall belysa miljökonsekvensema av såväl och somEU-medlemskap. Utredningen lämnar sitt slutbetänkande i febmari 1994. Vissa preliminära reflektioner kan dock göras redannu. långtidsutredning diskuterade miljöeffektema av integrationen.Där konstaterades att det antagligen är integrationens allmänna effekter, denökade tillväxten och stmkturomvandlingen, som kommer att spela störst roll förmiljön. I utvärdering av den inre marknadens miljö- effekterkonstateras att det krävs särskilda åtgärder för att förhindra att Prop.1993/94:100 den ökade integrationen leder till negativa miljöeffekter. Detgäller Bilaga 1.4 framför allt åtgärder för att minska energiförbmkningen ochtrafikens miljöproblem. Den ekonomiska tillväxt vi upplevt har alstrattrafik, och transportema har ökat i snabbare takt än produktionen. Det råderingen tvekan om att det krävs omfattande åtgärder på det internationellaplanet för att uppnå en minskning av trafikens miljöproblem. Intemalisering avtrafikens miljökostnader med hjälp av miljöskatter kan vara ett effektivt sättatt minska trafikens miljöpåverkan. Ökad integration behöver dock inte medföra längretransporter Korta transporter över nationsgränserna kan ibland ersätta långvägatransporter inom ett land, när ländemas gränser öppnas för handel. Men inteheller ökade transporter behöver nödvändigtvis leda till en sämre miljö. Miljöeffektemaav handeln måste ses i ett helhetsperspektiv där transponen bara är en av mångamiljöaspekter Den strakturomvandling som följer av ökadintegration med omvärlden är också av betydelse. Författarna till bilaga 7 tillEG-konsekvensutredningen, samhällsekonomi, menar att den svenskanäringsstrakturen i större utsträckning kommer att inriktas mot den s.k.basindustrin om står utanför EU än vid etl medlemskap. Ett utanförskapskulle därför innebära en större negativ miljöpåverkan. Den ökade konkurrenssom följer av den intemationella integrationen ökar också kraven påeffektivitet i resursutnyttjandet, vilket kan ha positiva miljöeffekter Regeringenspolitik syftar till att uppnå en varaktigt hög tillväxt vars miljöeffekter ärförenliga med naturens förmåga att bearbeta och tåla olika sonersmiljöbelastning - en uthållig tillväxt. Det är välbekant att det konventionella måttet påekonomisk tillväxt, dvs. tillväxten i bmttonationalprodukten, inte tar hänsyntill miljö- och naturresursförslitningen. På förslag av miljöräkenskapsutredningen (SOU1991:37) har regeringen därför lagt ut tre uppdrag som skall leda fram till enbättre belysning av kopplingama mellan ekonomi och miljö. arbetar med att ta fram ett system av s.k. miljöindex, som skallge en samlad bild av tillståndet i några svenska ekosystem. Statistiska centralbyrånarbetar med att ta fram fysiska miljöräkenskaper som beskriver flödet av olikamiljöförstörande substanser i ekonomin. Slutligen har fåtti uppdrag att utarbeta monetära miljöräkenskaper, som visar miljöförstöringenskostnader och värdet av förändringar i naturresursema. I en intemationell jämförelse ligger välframme på dessa områden. Det måste dock framhållas att det i många avseendenhandlar om gmndläggande vetenskaplig kunskapsuppbyggnad.