prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det finns dock både bland bara och vuxnavissa grapper av individer, t.ex. invandrare och personer med långvarigsjukdom och funktionshinder, där det föreligger ett stort eller mycket storttandvårdsbehov. Om vinstema av en förbättrad tandhälsa till fulloskall komma patientema till godo krävs ett nytt ersättningssystem inomvuxentandvården som skapar incitament att bevara tandhälsan. Frågan om ett nyttersättningssystem har behandlats under littera B. Socialstyrelsenhar till regeringen avlämnat rapporten att avveckla amalgam somtandfyllningsmaterial (Ds 1992:95). Rapporten har remissbehandlats. Regeringbereder derma fråga vidare med inriktningen att kunna presentera förslag undervåren 1994. A T-tjänstgöringen förtandläkare . - Nuvarandestudieordning för landläkare Nuvarandestudieordning för tandläkare infördes . Den omfattar 4 1/2 årsgrandutbildning (teori och praktik) samt allmäntjänst-göring.Allmäntjänstgöringen skall förläggas till en klinik i folktandvården somSocialstyrelsen har godkänt. Den avslutas med ett kunskapsprov anordnat avuniversitetsmyndigheteraa. Efter avslutad utbildning erhåller tandläkarenlegitimation som ger oinskränkt rätt att utöva yrket. Desärskilda direktiv om ömsesidigt erkännande av kompetensbevis och omharmonisering av lagstiftningen som ingår i EES-rätten rör bl.a. tandläkare. De direktiv som berör tandläkaratbildningenuppställer som minimikrav för grandutbildningen att den omfattar minst 5 årsstudier på heltid med teoretisk och praktisk undervisning vid universitet ellerhögskola samt att den innehåller vissa angivna ämnen. Utbildningen skall ledafram till oinskränkt rätt att utöva yrket. Landstingsförbundethar i olika skrivelser påtalat behovet av en översyn av AT-perioden itandläkaratbildningen. Landstingen har i ökande utsträckning svårigheter attplacera AT-tandläkaraa då patientunderlaget inte räcker till för attsysselsätta en AT-tandläkare föratom redan anställda tandläkare. Landstingenkan tvingas entlediga tandläkare för att bereda plats för en AT-tandläkare. Vidde kliniker som utbildar AT-tandläkare kan inte kontinuitet uppnås ipatientkontakten. Patienteraa föredrar i nuvarande situation med gott omtandläkare att gå till en konkurrerande tandläkare där kontinuiteten kanupprätthållas. Till detta kommer svårigheteraa att motivera handledaraa att taemot AT-tandläkare som efter sin AT-period löper stor risk att bli arbetslösa.AT-perioden kan enligt förbundet inte längre genomföras enligt de intentionersom finns och platser till alla tandläkare efter examen kan intelängre garanteras av landstingen. Enradikalt förbättrad tandhälsa och ett minskat behov av reparativa och rekonstraktivaåtgärder innebär ett successivt minskat behov av tandläkare. Den ändrade tandhälsosituationen innebär rtttandvårdsorganisationen måste förändras. Allt fler patienter bör kunna få sinavårdbehov tillgodosedda av andra medlemmar av tandvårdsteamet än tandläkare.Behovet av tandläkare minskar kraftigt som kraven på tand- 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 läkarens kompetens ökar.En för stor tillgång på tandläkare kan i detta Prop. 1993/94:100 perspektiv motverka en effektisering av tandvårdsorganisationen. 1 rapporten - en effektivaretandvårdsförsäkring (Ds 1993:18) redovisas förslag, som om de genomförs,innebär tydliga incitament att överföra olika arbetsuppgifter till andrapersonalgrapper än tandläkare för att erhålla vad som benämns lägsta effektivaomhändertagandenivå. Arbetslösheten för tandläkare ökar f.n. påtagligt.Av Landstingsförbundets rapport "Personalsituationen inom folktandvårdenmed utblick mot " framgår att inom folktandvården planerasnedskäraingar i antalet inom samtliga personalgrupper utom tandhygienister.Underhandsuppgifter tyder på att det finns ett stort antal privatpraktiserandetandläkare i behov av ytterligare patienter för att fylla upp sin arbetsdag. Alla omständigheter som redovisats talar för attmöjlighetema att placera tandläkare för allmäntjänstgöring kommer att minskadrastiskt . Enligt uppgift har redan inför hösten 1994ett antal huvudmän anmält att de inte kommer att kunna ta emot sin andel avAT-platsema. Det förefaller inte heller troligt att tandläkare i någon störreutsträckning skulle kunna erhålla praktiktjänstgöring i andra länder, även omett sådant alternativ skulle skapas. kommer dessutom ett antalstuderande vid i , där utbildningen återapptagits, attbehöva placeras. Detta skulle innebära att många studerande inte kan avslutasin utbildning fram till en legitimation inom rimlig tid vilket medför att deinte heller kan söka arbete i något annat EES-land. Grandutbildningen bördärför förlängas till och berättiga till legitimation. Detta uppfyllerEG-direktivens krav på tandläkaratbildningen. Så länge AT-tjänstgöringen fimis kvar bör den kunnafullgöras även inom privattandvården. bör utarbeta närmareföratsättningar för denna tjänstgöring. Om den särskilda AT-tjänstgöringen avskaffas måstekraven på innehållet i grandutbildningen skärpas. Den kliniska färdighet somtandläkaren i nuvarande utbildningssystem får inom ramen för allmäntjänstgöringenmåste i fortsättningen i viss utsträckning ingå i grandutbildningen. Genom ettnära samarbete med kliniker i folktandvården och privattandvården kan godaföratsättningar skapas för att en praktiskt klinisk träning som är anpassadtill tandläkarens yrkesverksamhet efter utbildningen kan integreras igrandutbildningen. Tandläkaratbildningen måste också förändras för attmöta de nya krav, som en förändrad tandhälsosituation ställer och rned denkunskapsnivå som uppnåtts om orsakerna till olika tandsjukdomar. Denförändrade ekonomiska situationen i riket medför att kraven på effektivitet iverksamheten ökar och därmed även på den enskilde tandläkarens kunskaper ommetoder för utvärdering av den egna och klinikens verksamhet. Det bör utformas mål för tandläkarexamen som ärmöjliga att följa upp och utvärdera. En kvalitetssäkring bör ske avutbildningen. närmare samarbete bör skemed avnämaraa, dvs. folktandvården och Prop. 1993/94:100 privattandvården, om utformningen av utbildningen. Inskolningen i arbetslivet får som i andra yrkenske på arbetsplatsen. Vi föratsätter att tandläkaren får en systematiskinträning under handledning. Vi tror att det kommer att öka möjUgheteraa förnyutexaminerade tandläkare att få anställning inom folktandvården ellerprivattandvården om avsikten är att tandläkaren skall stanna kvar påarbetsplatsen och inte enbart tillbringa ett AT-år där. Genom tandvårdsförsäkringen finansierar staten enväsentlig del av de samlade tandvårdskostnadema. Det är mot denna bakgrandrimligt att ställa vissa krav på de vårdgivare som skall anslutas tillförsäkringen. Ett sådant krav är att det vid varje klinik därtandläkarappgifter utförs bör finnas minst en tandläkare med erfarenhet avpraktisk klinisk verksamhet. För att få en anslutning tilltandvårdsförsäkringen med rätt att arbeta som ensam tandläkare vid enmottagning bör tandläkaren således kunna dokumentera att han/hon har fått enkvalitativt tillfredsställande praktisk klinisk yrkesträning under handledningi underordnad ställning . Närmare föratsättningar för innehållet ioch formeraa för denna yrkesträning bör utarbetas av ochSocialstyrelsen. Frågan bör behandlas under det fortsatta beredningsarbetetmed den proposition som vi avser att förelägga medde lagförslag som krävs för ett förändrat ersättningssystem förvuxentandvården. Förslag till behövliga ändringar i lagen (1984:542)om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. samtövergångsbestämmelser kommer också att presenteras . Regeringen konuner under utbildningshuvudtiteln attredovisa syn-' punkter på bl.a. dimensioneringen av tandläkaratbildningen. 1. bemyndigar regeringen att fatta nödvändigabeslut med anledning av vad som anförs i avsnittet Utvecklingen inom läkemedelsom rådet om att för främjande av farmacins utveckling och en god läkemedelsförsörjning upplöses, 2. godkänner det som regeringen i anslutning tillavsnittet Tandvård förordar om föratsättningaraa för en tandläkare att få legitima tion. Bidrag till halso- och sjukvård 1993/94 Anslag 1211332 000 1994/95 Förslag 779 350 000 Fråndetta anslag betalas statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen i enlighet med enöverenskommelse om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för . Vidarebetalas från anslaget ersättningar för vissa kostnader och för- Prop.1993/94:100 luster som uppkommit på grand av myndighets ingripande för att för-BU. 6 hindra spridning av smittsam sjukdom. Bestämmelsema om detta finns bl.a.i förordningen (1956:296) om ersättning från staten i vissa fall vid ingripandenför att förhindra spridning av en smittsam sjukdom och lagen (1989:225) omersättning till smittbärare. Vissa kostnader enligt smittskyddsförordningen(1989:301) för läkemedel m.m. vid behandling för en samhällsfarlig sjukdombetalas också ut från detta anslag, liksom även kostnader för patientförsäkringoch vissa skadeersättningar. Bidrag enligt avtal till vissa pensionskostnader pånärmare som utgått från anslaget har slutbetaltsunder /94. Enligtlagen (1989:225) om ersättning till smittbärare handläggs ärenden om sådanersättning av försäkringskassoma. Ersättningar till smittbärare har /93 betalats ut med inte fullt . Desmittsanuna sjukdomar som föranlett ersättning är främst salmonella ochshigella. uppskattar medelsbehovet för ändamålet /95 till . Betydandeförändringar i statsbidragssystemet i enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1991/92:150 del II, bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345; prop.1992/93:150 bU. 4, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447) har lett till attrandgången av medel mellan stat och landsting begränsats. Ramen för de medelsom fördelas mellan sjukvårdshuvudmännen såsom bidrag till hälso- ochsjukvården har därigenom minskat. Regeringen har i proposition 1993/94:75 lagt framförslag om arvoden till privatpraktiserande läkare och sjukgynmaster samt vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. 1 propositionen lämnas bl.a. enredovisning av en överenskommelse som har träffats med företrädare försjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen m.m. Av dennaframgår bl.a. att den allmänna sjukvårdsersättningen avses bli omvandladfr.o.m. till ett statsbidrag till hälso-och sjukvård, somemellertid fortfarande utges enligt samma fördelningsmodell. Såsom närmareredogörs för i prop. 1993/94:75 skall vid fördelningen av den för år 1994fastställda ramen, som i enlighet med beslut omfattar 2 703 miljonerkronor, sammanlagt avses för de ändamål som framgår avföljande sammanställning. Vissa statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen för Prop. Bidrag till hälso- och sjukvård 700,0 Särskild ersäuning för psykoterapeutisk verksamhet 39,5 Särskild ersättning för informationsförsörjning ochprodukt- 21,0 kontroll Särskild ersäuning till ochsocial 5,0 analys Särskild ersättning för handledning av kiropraktorer 0,5 Särskild ersättning för vissa patientöverföringar 0,25 Särskild ersättning för rikssjukvård för HIV-smittade 5,75 Med utgångspunkt i överenskonunelsen beräknar regeringenanslagsbehovet under förevarande anslag för /95 till 772miljoner kronor till de ändamål, som har angivits i tabellen. har uppskattat medelsbehovetför ersättning till smittbärare för /95 till 4 450 000 kronor.Från detta anslag betalas också ut ersättningar enligt förordningen (1956:296)om ersättning från staten i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridningav en smittsam sjukdom. Vidare kan kostnader enligt smittskyddsförordningen (1989:301)för läkemedel m.m. vid behandling för en samhällsfarlig sjukdom ersättas fråndetta anslag. Regeringen beräknar det sammanlagda medelsbehovet för budgetåret1994/95 för ersättning till smittbärare m.m. till . Förkostnader för patientförsäkring och ersättningar för vissa skador enligtSocialdepartementets beslut beräknas oförändrat . medverkar i EG:s program mot cancer. Medeltill detta har tidigare beräknats under detta anslag. Fr.o.m. budgetåret1994/95 beräknas emellertid medel till ändamålet under det förregeringskansUet gemensamma anslaget under första huvudtiteln. Det sammanlagda medelsbehovet under detta anslagberäknas till . tillBidrag till hälso- och sjukvård för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Insatser mot aids Prop. 1992/93 Utgift 192 389 991 Reservation 9 424 361 ''' 1993/94 Anslag 185 220 000 1994/95 Förslag 185 220 000 Från anslaget betalas utgifter för särskildainsatser för att bekämpa spridningen av det viras, humant immunbrist viras(hiv), som kan leda til] sjukdomstillståndet aids (acquired inunune deficiencysyndrome -förvärvad immunbrist). Aids utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan.Infektion av hiv hänförs enligt smittskyddslagen (1988:1472) till de anmälningspliktigasjukdomar som är samhällsfarliga. Ett handlingsprogram för den fortsatta bekämpningenav hiv/aids har antagits av på grandval av prop. 1987/88:79 omåtgärder mot aids (bet. 1987/88:SoU10, rskr. 1987/88:165). Handlingsprogrammetinnefattar information till allmänheten och särskilda gmpper med s.k.riskbeteende. Det omfattar vidare stöd till förebyggande insatser inomnarkomanvård och kriminalvård, psykosocial stödverksamhet samt stöd tillsamhällsvetenskapligt orienterad och medicinsk forskning. Bidrag till nänrndaforskning lämnas dock inte från detta anslag utan dels från anslaget G 18.Socialvetenskapliga forskningsrådet: Forskningsmedel, dels från det underutbildningsdepartementets verksamhetsområde upptagna anslaget till . Från förevarande anslag lämnas också ett extrabidrag, som utgår främst till , ,, kommun och men även till andrahuvudmän. Genom bidraget, som har avsetts att utgå under enövergångstid, ges stöd till det preventiva arbetet inom de landsting ochkommuner där det är särskilt viktigt att åtgärder vidtas mot hiv-smittan. Sverigedeltar även i det interaationella arbetet med att bekämpa aids. Den del av medlen som avser information och stödtill psykosocialt arbete och utvecklingsarbete m.m. disponeras avFolkhälsoinstitutet. Institutet ansvarar också för fördelningen av det extrabidraget i form av stöd till kommuner och landsting. Vid Folkhälsoinstitutetfinns ett råd för aidsfrågor, som har en rådgivande funktion. disponerar medel från anslaget föratt utveckla en offensiv narkomanvård. Folkhälsoinstitutetframhåller att det utökade samarbetet i kan konuna att ställa nya kravpå det svenska hiv-förebyggande arbetet och på formema för samarbetet med andraeuropeiska länder. Den svenska aids-policyn ses över inom Folkhälsoinstitutetbl.a. m.ot bakgrand av ett eventuellt medlemskap i samt EES-avtaletsinnebörd för det svenska hiv-förebyggande arbetet. Beträffande stödet till frivilligorganisationer harFolkhälsoinstitutet . 1993/94:100 intentionen att övergå från årligabidrag till samarbetsavtal, som löper Bil. utgår från att dethiv-preventiva arbetet skall pågå under /95 i ungefär sammaomfattning som i landet. Det behövs därvid centralt initieradeinsatser från institutet. Huvuddelen av den operativt förebyggande verksamhetenbedrivs dock inom landsting och kommuner samt genom olika organisationer. Institutets program som gäller hiv/aids har till huvudsakliginriktning att förmedla kunskap, att motverka spridning av hiv/aids och att motarbetadiskriminering av hiv-smittade. Under /95 bör insatseraa enligtFolkhälsoinstitutets mening inriktas mot målgrapperna ungdomar, invandrare ochflyktingar, män som har sexuella kontakter med andra män samt hiv-positiva ochderas närstående. Dessutom kommer målgrappen kvinnor attuppmärksammas mot bakgrand av institutets särskilda kvinnosatsning. Häratöver bör bl.a. genomföras massmediala aktiviteter,som riktar sig till allmänheten. Institutet betonar också vikten av att effekten avde preventiva åtgärderna följs upp och utvärderas genom olika studier. Socialstyrelsenhar den övergripande tillsynen över smittskyddsarbetet och följer fortlöpandeutvecklingen av infektionssjukdomama, främst de samhällsfarliga, såsom bl.a.hiv-infektionens spridning, sam.t behovet av testning, rådgivning, diagnostik,medicinsk vård och behandling, omvårdnad och psykologiskt stöd inom speciellthiv/aidsområdet. Hiv-arbetet är emellertid en integrerad del i övrigasmittskyddsfrågor. En viktig funktion i smittskyddsarbetet ochsmittskyddsläkarorganisa-tionens verksamhet är samordning och utvärdering.Styrelsen avser att använda av tillgängliga medel för attstödja detta arbete genom utveckling av kvalitetssäkerhetsmodeller, främstavseende kunskapsförmedling i det regionala smittskyddsarbetet. föreslår att styrelsen fårdisponera oförändrat från anslaget under budgetåret1994/95 för en utveckling av narkomanvården. WHOräknar med att antalet smittade av hiv-infektion kommer att öka från ca 14,8miljoner till 2000. /93 hade aidsdrabbat ca 2,5 miljoner människor i världen. uppskattas antaletdittills inträffade aids-fall i världen till totalt 10 miljoner. Även om det iSverige fanns 3 515 anmälda fall av hiv-smitta och 860 anmäldaaids-fall , vilket i det globala perspektivet är relativt sett fåfall, är hiv-epidemin inte under kontroll. Den omfattande intemationellasmittspridningen i kombination med ökat resandeöver landets gränser och pågående invandring till inne- Prop.1993/94:100 bär en risk för fortsatt smittspridning i . Man får räkna med att hiv kommer att finnas kvar ivårt samhälle , kanske under flera generationer. Dettamåste vara utgångspunkten för det förebyggande arbetet. , till vilket knutits ettrådgivande råd för aidsfrågor, har den övergripande uppgiften att samordnaarbetet med att begränsa spridningen av hiv/aids. Regeringen fiimer att fortsatta insatser mothiv-smittan är nödvändiga. Insatsema måste inriktas på att motverkasmittspridningen på både lång och kort sikt och därvid främst bygga på delokala aktiviteteraa. Även om insatserna mot hiv/aids alltmer harintegrerats som en del av de ordinarie samhällsorganens reguljära verksamhetfinns det fortfarande ett starkt behov av att från centralt håll initieraförebyggande insatser. Samverkan mellan myndigheter, kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer bör därvid utvecklas vidare. Många intresseorganisationer gör betydelsefullainsatser. Stödet till organisationemas arbete bör fortsätta under budgetåret1994/95. Spridningen av hiv bland injektionsmissbrakare harmötts med en kraftfull förstärkning av insatseraa inom narkomanvården.Samtidigt är hiv-situationen bland narkotikamissbrakare i förhållandevisgynnsam vid en intemationell jämförelse. förelåg totalt 648anmälningar om hiv-smitta bland narkotikamissbrakare i . Antaletnyanmälda smittade har minskat och uppgår nu till i genomsnitt två till tre permånad. Antalet aids-diagnoser ökar däremot. T.o.m. harsammanlagt 70 anmälningar om aids bland narkotikamissbrakare gjorts. Fortsatt stöd bör utgå till en offensivnarkomanvård. Centrala initiativ behövs för att utveckla den långsiktiga vårdenav tunga narkotikamissbrakare. De insatser inom narkomanvården som bekostasfrån detta anslag skall därvid ha till huvudsakligt syfte att begränsaspridningen av hiv/aids. Målet är att nå samtliga missbrakare för provtagning,avgift-ning, vård och behandling. Regeringen beräknar ett oförändrat anslag tillinsatser mot aids för /95 eller . attriksdagen till Insatser mot aids för /95 anvisar ettreservationsanslag på . c 3.Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.i krig 1992/93 1993/94 1994/95 180 544 093' 164 300 000 167 916 000 'Anslagen Beredskapslagring och utbildning mm. för hälso- och sjukvård i krigoch Driftkostnader för beredskapslagring mm. Prop.1993/94:100 BU. Frånanslaget bekostas utgifter för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig.Funktionen omfattar föratom den civila hälso- och sjukvården ävensocialtjänsten samt miljö- och hälsoskyddet i krig. Anslaget ingår i denekonomiska ramen för totalförsvarets civUa del. De övergripande målen för funktionen har lagts fastgenom försvarsbeslut (prop. 1991/92:102, bet.l991/92:FöU12, skr.1991/92:337). Socialstyrelsenär funktionsansvarig myndighet. Inriktningeni verksamheten följer försvarsbeslut. Funktionens långsiktigaplanering redovisas av () i programplanenför det civila försvaret 1994/95 - 1998/99. De beredskapsåtgärder som planerasunder /95 syftar till att i första hand verka vid strategisktöverfall och angrepp efter politisk förvarning. För att hälso- och sjukvårdenskall fungera vid ett strategiskt överfall krävs främst satsningar påfunktionssäkerhet, kompetenshöjande åtgärder, ledningsförmåga samt sambands-och kommunikationsmöjligheter. Medelsbehovet för /95 ligger inomden av regeringen anvisade ekonomiska planeringsramen för det civilatotalförsvaret, som fördelats av ÖCB. För /95 begärs 164 miljonerkronor och däratöver vissa bemyndiganden. Det har intefunnits skäl att förändra de övergripande mål som enligt 1992 årsförsvarsbeslut gäller för funktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig. Resurser: Ramanslag 1994/95 Socialstyrelsenhar i en särskild återrapportering enligt regleringsbrev redovisat vidtagna ochplanerade åtgärder avseende funktionen hälso-och sjukvård, miljö- ochhälsoskydd samt socialtjänst. Av redovisningen framgår bl.a. att planeraa förberedskapslagringen har justerats med hänsyn till ändradeplaneringsföratsättningar enligt försvarsbeslut. Upphandling enligtgällande lagringsmål avseende läkemedel, inklusive infusionsvätskor, ochsjukvårdsmateriel kommer att vara genomförd /95. Socialstyrelsenhar vidare gett planeringsinriktningar till civilbefälhavarna avseende dencivila hälso- och sjukvården i krig. Inriktningen som bl.a. omfattar krav påregional operations- och vårdkapacitet har tagits fram i samråd med Överbefälhavarenoch respektive civilbefälhavare. I samverkan med de senare skall den nyaplaneringsinriktningens inverkan på hälso- och sjukvårdens krigsorganisationföljas upp så att erforderlig omfördelning kan göras av främst beredskapslagrads.k. I fråga om personalförsörjningen harförsvarsmaktens behov av civil hälso- och sjukvårdspersonal till stor deltillgodosetts. Omfördelning av hälso- och sjukvårdspersonal mellan civilområdenkommer att göras när sjukvårdshuvudmännens analyser av den nyaplaneringsinriktningen är klar . Arbete har vidare inletts att i dets.k. inkludera primärkommuneraas hälso- och sjukvårdspersonal.Styrelsen har utarbetat allmänna råd vad gäller skyddet mot biologiskastridsmedel för det civila försvaret. Projektet är under slutförande. har elva av femton rapporter gettsut. Rapporterna skall ligga tUl grand för styrelsens allmänna råd i dennafråga. Inom ramen för huvudprogram Aktiv uppföljning har vissaspecialfrågor studerats i vissa län, bl.a. roll ikatastrofplaneringen samt hur den s.k. Ädelreformen har beaktats i beredskapsplaneringen.Projektet , som slutförsunder /94, skall utgöra underlag för aUmänna råd till kommunemasberedskapsplanering och utbildning härför. redovisning visar att verksamhetenför funktionen har förbättrats och bedrivs med en sådan inriktning att deverksamhetsmål som funnits uppsatta kan nås senast vid försvars- ellerprogram-planeperiodens slut. Regeringen anser det av väsentlig vikt att arbetetmed att förbättra möjligheterna att bedöma förmågan hos totalförvarets civiladel under kriser och i krig prioriteras även i den fortsatta planeringen. Hithör också att utveckla informationssystem för styming av tillgången avsjuk-vårdsfömödenheter samt att i detta sammanhang ta fram beslutsunderlag förransonering eller reglering avseende den civila hälso- och sjukvården i krig. Regeringen biträder i huvudsak socialstyrelsensförslag till anslagsberäkning för nästa budgetår. Inriktningenav den civila hälso- och sjukvården, samt hälsoskyddet i krighar t.o.m. /97 lagts fast försvarspolitiska beslut(prop. 1991/92:102, kapitel 5, bet.l991/92:FöU12, skr. 1991/92:337). Deriktlinjer som därvid lades fast bör gälla även för /95.Ramanslaget har beräknats efter följande budget. Drift och underhåll av Sammantagetberäknas anslaget till . tillFunktionen Hälso- och sjukvård rn.m. i krig för /95 anvisarett ramanslag på . 1992/93 Utgift 40 656 702 1993/94 Anslag 26 300 000 1994/95 Förslag 26 900 000 Frånanslaget utgår statens bidrag till Spri.