prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — En kommun, som f tt godk nnande av IBO och som avser starta s dan utbildning m ste d rf r informera h rom. Enligt v r bed mning kommer inte IB-utbildning i att gon st rre spridning dels eftersom det r fr ga om en kr vande utbildning, dels p grund av de kade m jligheterna till internationalisering av den regulj ra gymnasieundervisningen. ven frist ende skolor som anordnar IB-utbildning b r kunna f statsbidrag till avgiften till IBO. En f ruts ttning f r detta b r rimligen vara att den frist ende skolan f r IB-utbildningen st lld under statlig tillsyn. F r detta fordras att den anm ls till och att finner klarlagt att utbildningen r godtagen av IBO. En annan f ruts ttning f r att staten skall bidra till IBO-avgiften f r frist ende skolor m ste vara att IB-utbildningen h lls skild fr n annan utbildning som tnjuter offentliga bidrag. N r det g ller regleringen i skollagen av hemkommunernas skyldighet att betala ers ttning till anordnaren av IB-utbildning kan fr n lagteknisk synpunkt synas principiellt mest riktigt att reglera fallet med anordnare och frist ende anordnare var f r sig. Regleringen kan emellertid enligt v r uppfattning g ras s kortfattad att den med f rdel kan g ras i ett sammanhang. Regleringen b r d tas in i det nuvarande 5 kap. skollagen. Enligt regeringens mening r det viktigt att utl ndska familjer bosatta i f r l ngre eller kan f gymnasieutbildning f r sina ungdomar i en form som om och n r familjen flyttar till ett annat land underl ttar f r dem att verg till utbildning d r. Vid s dana f rh llanden r IB, vars syfte r just detta, en utm rkt l sning. P samma s tt r IB-utbildningen vid Humanistiska L roverket ett utm rkt alternativ f r svenska barn till familjer bosatta i utlandet. Det s rskilda statsbidrag, som l mnas till befintliga tre IB-skolor, b r d rf r l mnas i of r ndrad omfattning. N got s rskilt statsbidrag f resl s d remot inte f r tillkommande IB-skolor. 4.2 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig f rdighet i fr mmande spr k utomlands Regeringens bed mning: Hemv ndande elevers spr kf rdigheter b r tas tillvara och utvecklas fr n den niv de har n r eleverna intr der i den svenska skolan. Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med regeringens bed mning. Remissinstanserna: Uttalar st d f r f rslaget. Sk len f r regeringens bed mning: Med en kande internationalisering kommer alltfler barn och ungdomar att under vistelser med f r ldrar utomlands f m jlighet att l ra sig ett fr mmande spr k. En s dan spr kf rdighet, som f rv rvas p plats, kommer att ha ett s rskilt v rde f r b de individen och det samh lle han eller hon skall verka i. Det r d rf r viktigt att tillf lle ges att underh lla och vidareutveckla en s dan spr kf rdighet. En utg ngspunkt b r d rvid fr n skolans sida vara att p samma s tt ta h nsyn till utlandsstudier och organisera studierna individuellt f r dessa elever som f r de elever som t.ex. studerat utomlands under ett r (avsnitt 3). En elev med goda kunskaper i ett spr k och om det aktuella landets och kultur kan tillf ra mycket till den regulj ra undervisningen i spr ket. Det r angel get att skolorna, i princip skolledningarna, pr var de st dm jligheter som kan finnas i varje enskilt fall, n r en elev vill f hj lp med att bevara och utveckla en spr kf rdighet som, kanske under en l ngre tid, har f rv rvats p plats. Som utredningen p pekar r det emellertid om jligt att reglera detta i konkreta f reskrifter. Ett viktigt incitament f r att elever skall vilja forts tta mot h gre niv er i spr kf rdighet, trots att de redan klarat av vad skolan egentligen kr ver, r givetvis att den h gre kompetensen kan dokumenteras p ett p tagligt s tt. Med ett m lrelaterat betygssystem b r f ruts ttningar finnas att p ett r ttvist s tt beskriva och ven premiera en s dan h gre kompetens. Om detta blir m jligt, kommer f rhoppningsvis ett st rre antal elever att v lja att forts tta sina spr kstudier och d rigenom ocks bli en god resurs f r undervisningen i stort. 5 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar Bidrag till svensk undervisning i utlandet har i olika former utg tt sedan r 1908. Med en kraftig kning av svensk industriell verksamhet i olika l nder i kombination med en kad svensk diplomatisk representation och en kad bist ndsverksamhet har behovet av svensk undervisning i utlandet f r medf ljande barn och ungdomar kat . Det statliga st det till undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar syftar till att bereda dem undervisning p grundskole- och gymnasieniv eller, om de g r i utl ndska skolor, undervisning i svenska och om f r att underl tta deras terg ng till undervisning i efter utlandsvistelsen. Utlandsundervisningen omfattar innevarande l s r skolor p n stan 40 platser i fyra v rldsdelar. H gstadieundervisning i skolform bedrivs p sex platser, n mligen , , , , och , och sj lvst ndig gymnasieundervisning fr.o.m. innevarande l s r i . Vid vriga skolor bedrivs h gstadie- och gymnasieundervisning i form av korrespondensundervisning. Som f ljd av en verenskommelse mellan ber rda regeringar finns ocks finska och norska elever i de svenska utlandsskolorna. F r l s ret 1991/92 uppgick elevantalet i utlandsskolorna till drygt 1 200. Antalet elever i korrespondensundervisning var ca 500 och i kompletterande svensk undervisning ca 2 650. Statsbidrag fr n anslaget Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. l mnas enligt f rordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet (omtryckt 1988:830), i det f ljande ben mnd utlandsskolef rordningen, f r n rvarande till f ljande kostnadsslag och ndam l med anknytning till utlandsskolorna: - kostnader f r l rarl ner som i princip motsvarar l nen f r motsvarande anst llning som l rare vid svensk grundskola (grundresurs) samt f r kompletterande undervisningstimmar (kompletteringsresurs), - kostnader f r ATP-avgifter, - lokalkostnader av rskostnaden f r n dv ndiga undervisningslokaler och - s rskilt driftbidrag av l nekostnader och vissa pensionskostnader. Enligt samma f rordning l mnas ocks bidrag till - kostnader f r korrespondensundervisning p h gstadie- och gymnasieniv samt material f r denna undervisning enligt avtal mellan och Liber-Hermods och - kompletterande svensk undervisning. Statsbidrag enligt s rskilda f reskrifter l mnas - till kostnader f r resor i samband med l rares flyttning och - till kommun som i sin grundskola eller gymnasieskola har tagit emot barn med utlandssvenska f r ldrar. Dessutom g rs omf ring till statsbudgetens inkomsttitel Statliga pensionsavgifter netto av medel motsvarande pensionskostnader f r s dan l rare vid utlandsskola som har pensionsr tt enligt f rordningen (1991:1427) om tj nstepension f r vissa arbetstagare med icke-statlig anst llning. Till svenska sektionen vid i Saint-Germain-en-Laye l mnas statsbidrag enligt s rskilt regeringsbeslut. Det samlade statliga bidraget till svensk undervisning i utlandet m.m. uppg r f r budget ret 1992/93 till ca . Av dessa medel disponeras en mindre summa av f r bidrag till Riksf reningen Sverigekontakt f r f rmedling och distribution av l romedel m.m. till svenskundervisning p alla niv er i utlandet. 5.1 Beh righet Regeringens bed mning: Nuvarande best mmelser om vilka barns undervisning som st det skall avse b r g lla ven i forts ttningen. Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att statsbidrag till undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar skall l mnas f r barn och ungdomar som r svenska medborgare, r bosatta utanf r och har svenska som normalt umg ngesspr k med minst en av sina f r ldrar (v rdnadshavare). Remissinstanserna: , som tillstyrker utredningens f rslag, menar att ven ett system d r barnets status r avg rande f r beh righet i vissa fall kan upplevas som or ttvist. LO anser att nuvarande best mmelser b r g lla. vriga remissinstanser tillstyrker utredningens f rslag. Sk len f r regeringens bed mning: Vid ber kning av l rarresurser f r utlandsskolorna anges i 29 § utlandsskolef rordningen vilka elever som f r medr knas i underlaget. Dessa best mmelser r ocks till mpliga f r vilka elever som har r tt att kostnadsfritt f korrespondensmaterial p h gstadie- och gymnasieniv n. Enligt 29 § f r bara de elever medr knas f r vilka tminstone en av f r ldrarna r svensk medborgare och tminstone en av dem vistas i utlandet p grund av 1. tj nstg ring vid svensk myndighet eller organisation, 2. tj nstg ring vid internationell organisation, 3. tj nstg ring vid f retag med n ra anknytning till eller en i f rv g tidsbegr nsad tj nstg ring vid utl ndsk juridisk person, 4. studier eller forskning f r vilka studiemedel, stipendier eller l n utg r, 5. kulturarbete p vilket vederb randes huvudsakliga f rs rjning beror, eller 6. verksamhet i utlandet som i vrigt bed ms v sentlig f r det svenska samh llet. Om synnerliga sk l f religger med h nsyn till sociala f rh llanden f r ven andra elever medr knas. F r kompletterande svensk undervisning g ller dock endast att tminstone en av f r ldrarna r svensk medborgare. Utg ngspunkten vid fastst llande av kriterier f r s.k. beh riga elever har varit att utlandsvistelsen skall vara motiverad av det svenska samh llets intresse f r att svenskar med barn i skol ldern skall kunna rekryteras till olika slag av utlandstj nst. Utredningen bed mer att antalet barn, som inte r statsbidragsgrundande men skulle bli det som f ljd av den f reslagna regel ndringen, inte r s stort. D remot tror utredningen att antalet familjer vilkas barn med nuvarande regler blir att anse som icke beh riga kommer att ka, i f rsta hand i V steuropa. I nuvarande statsfinansiella l ge anser regeringen att storleken p bidraget till utlandsskolorna b r knytas till det nationella intresse som kan finnas att st dja verksamheten. Regeringen f resl r d rf r att nuvarande best mmelser b r g lla ven i forts ttningen. Det b r vara som i forts ttningen pr var vilka elever som skall anses beh riga p grund av sociala f rh llanden. D rvid b r endast de elever r knas med som verkligen har synnerliga sk l. S dana kan t.ex. vara att eleven m ste vistas i utlandet p grund av medicinska sk l eller att familjef rh llandena ndras under elevens skolg ng. 5.2.1 Allm nna grunder Regeringens f rslag: Utlandsskolornas verksamhet bedrivs s l ngt som m jligt enligt grunderna f r skolan i . L roplanerna f r och gymnasieskolan till mpas. J mkningar av timplanerna kan g ras f r att ge undervisningen en mera internationell inriktning, f r att ge s rskilt utrymme t v rdlandets spr k och kultur och f r att underl tta samverkan med ett eller flera andra nordiska l nder. Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens. Remissinstanserna har inga inv ndningar mot f rslaget. Sk len f r regeringens f rslag: Utlandsskolorna b r motsvara j mf rbara skolor i det svenska offentliga skolv sendet. Grundskolef rordningen (1988:655, omtryckt 1991:1083) och gymnasief rordningen (1992:394) b r d rf r ligga till grund f r deras verksamhet med den anpassning till de s rskilda f ruts ttningarna som r n dv ndiga. Det b r ocks klarare n sl s fast att utlandsskolorna skall f lja l roplanerna f r den svenska skolan. finns det sk l f r att utlandsskolorna skall kunna j mka timplanerna ut ver vad som r generellt m jligt i . De tre s rskilda sk l f r j mkning som regeringen f resl r, anknyter till vad som till mpas vid flera utlandsskolor. Inom ramen f r grundl ggande f reskrifter av regeringen om j mkningar b r det vara uppgift att meddela n rmare f reskrifter med sikte p att central pr vning av enskilda fall skall kunna undvikas. Regeringens best mmelser i detta avseende b r kunna tr da i kraft . 5.2.2 Etablering Regeringens f rslag: f r besluta om en utlandsskola skall vara ber ttigad till statsbidrag f r rskurserna 1-6. Regeringen beslutar om en statsbidragsber ttigad skola skall f fullt och sj lvst ndigt ansvar f r h gre rskurser i resp. f r gymnasieundervisning. Studiebidrag inom studiehj lpen b r l mnas till de elever som deltar i gymnasieundervisningen. Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att regeringen f rklarar en skola ber ttigad till statsbidrag, men att beslutar om skolan skall f ansvara f r h gstadie- resp. gymnasieundervisning. Vidare f resl r utredningen att en st rre eller mindre del av undervisningen eller handledningen inte beh ver ga rum vid skolan. Den kan i st llet organiseras genom att "moderskolan" samverkar med en eller flera andra skolor - utlandsskolor, skolor i v rdlandet eller skolor i - eller med en huvudman f r distansundervisning. Remissinstanserna: anser att regeringen b r precisera kraven f r ett godk nnande. SIDA p pekar att samverkan mellan skolorna i kan vara sv r att genomf ra, eftersom flygf rbindelserna oftast fungerar b ttre med n mellan m nga afrikanska l nder. Sk len f r regeringens f rslag: Enligt nuvarande best mmelser beslutar regeringen om inr ttandet av en utlandsskola. Som villkor g ller att elevantalet skall vara l gst tio p l g- och mellanstadier. bereds alltid tillf lle att yttra sig ver skolornas ans kningar. I de fall tillstyrkt ans kningarna har regeringen beviljat statsbidrag under f ruts ttning att kravet p antalet elever uppfylls. I forts ttningen b r besluta om statsbidrag till utlandsskolorna p l g- och mellanstadierna. Normalt b r, som utredningen f reslagit, minst tio elever p l g- och mellanstadierna kr vas f r att en skola skall kunna f statsbidrag, men n gon exakt gr ns b r inte fastst llas, utan varje rende om bidrag till en ny skola b r pr vas f r sig med h nsyn till s v l huvudmannens egna planer och satsningar, f ruts ttningarna p orten som det allm nna svenska intresset av skolan i fr ga. H gstadieundervisning har endast bedrivits regulj rt p sex orter. I vriga fall har undervisningen bedrivits som korrespondensundervisning. Gymnasieundervisning har - med undantag f r skolan i - endast bedrivits som korrespondensundervisning. Fr gan om i vilken form de h gre rskurserna i och gymnasieundervisningen skall bedrivas r s viktig - b de fr n ekonomisk och pedagogisk synpunkt - att regeringen b r besluta i dessa fr gor. Beslutet b r innefatta vilka utbildningar som en utlandsskola f r anordna. Fr gan b r pr vas i det rliga budgetarbetet. En regulj r undervisning f r h gre rskurser och p gymnasieniv m ste ha ett rimligt elevantal om undervisningen skall ske med den bredd i kursutbud som dessa niv er f ruts tter. F r n rvarande kr vs 14 elever p h gstadiet f r att statsbidrag till tv l rartj nster skall l mnas. N got exakt elevantal b r inte fastst llas utan elevantalet f r v gas in i den pr vning som g rs fr n fall till fall. Regeringen r inte beredd att nu formalisera en s dan modell f r samverkan som utredningen f reslagit. Det r rimligt och naturligt att utlandsskolor med begr nsat underlag och resurser samverkar med andra utbildningsanordnare, men samarbetet mellan de olika skolorna b r f v xa fram successivt och f rst efter ans kan fr n skolorna b r det bli aktuellt med beslut om en s.k. moderskola. Skolornas r tt att anordna regulj r undervisning i h gre rskurser och p gymnasieniv b r tidsbegr nsas. D refter f r f rnyad pr vning g ras. De skolor som anordnar regulj r undervisning b r ocks ha r tt att utf rda slutbetyg fr n resp. avg ngsbetyg fr n gymnasieskolan. De gymnasieelever som deltagit i Liber-Hermods korrespondensundervisning har av Centrala studiest dsn mnden betraktats som elever vid svensk skola och har d rigenom f tt studiebidrag under sin utbildningstid. Regeringen anser att de elever som deltar i gymnasieundervisning vid svensk utlandsskola skall ha r tt till studiebidrag ven om sambandet med Liber-Hermods bryts. Det b r vara regeringens uppgift att utf rda erforderliga best mmelser om detta. I n sta avsnitt (5.2.3) f resl s ett elevrelaterat statsbidrag f r utlandsskolorna. Bidraget b r utg ra ett allm nt finansiellt st d f r undervisningen. Skolorna f r sj lva besluta om hur undervisningen skall bedrivas i de h gre rskurserna av och p gymnasieniv . I vissa delar av t.ex. gymnasieundervisningen har skolorna d frihet att utnyttja distansundervisning. Genom en s rskild verenskommelse ( ndrad ) f rekommer ett samarbete p utlandsundervisningens omr de mellan , och . Enligt verenskommelsen f r i respektive lands utlandsskola vid best mmandet av l rarresurser r knas in ven elever fr n de andra l nderna. Respektive land betalar sedan en ers ttning till "v rdlandet". Regeringen har f r avsikt att unders ka m jligheterna att ut ka samarbetet till att ven omfatta skolor p gymnasieniv . 5.2.3 Statsbidrag till utlandsskolor Regeringens f rslag: Statsbidraget ber knas med ett belopp per elev i dels grundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning, dels kompletterande svensk undervisning. Beloppen fastst lls av regeringen f r varje budget r. Statsbidraget utg r ett allm nt finansiellt st d till verksamheten vid utlandsskolan. Huvudmannen beslutar sj lv hur bidraget skall anv ndas. S rskilt statsbidrag l mnas med ett belopp motsvarande av skolans faktiska kostnader f r n dv ndiga undervisningslokaler. Utredningens f rslag: verensst mmer delvis med regeringens f rslag. Utredningen f resl r dessutom att statsbidraget f r grundskole- resp. gymnasieundervisning i princip skall motsvara genomsnittskostnaden per elev i motsvarande undervisning i samt att kostnadsskillnader mellan olika skolorter beaktas genom att en del av schablonbeloppen indexber knas. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker i stort sett utredningens f rslag. Svenska Utlandsskolors F rening (SUF) och F reningen f r Svenskar i V rlden anser att en ytterligare analys beh vs av vilka faktorer som skall utg ra underlag f r indexber kningar. Sk len f r regeringens f rslag: F r utlandsskolorna var det genomsnittliga statsbidraget l s ret 1991/92 av de samlade driftkostnaderna. terstoden t cks av elevavgifter samt bidrag fr n resp. skolhuvudman n rst ende organisationer och andra finansi rer. De tidigare statsbidragssystemen till det kommunala skolv sendet i , vilka nu inordnats i det kommunala utj mningsbidraget, innebar att staten stod f r ungef r av skolkostnaderna. I likhet med vad som h nt med det kommunala skolv sendet i b r ven f r utlandsskolornas del en avreglering ske. Statsbidraget f r undervisning b r ber knas f r olika undervisningsformer och kategorier, men huvudmannen b r f disponera de samlade medlen utan detaljreglering. Nuvarande statsbidrag f r l rarl nekostnader samt det s rskilda driftbidraget b r ers ttas med ett bidragsbelopp per elev. D ri b r inr knas ven det nuvarande bidraget f r kostnader i samband med l rares flyttning. Vid fastst llande av schablonbelopp b r regeringen verv ga om olika belopp skall anv ndas f r skolorna beroende p t.ex. storlek och geografisk bel genhet. Medelv rdet av elevantalen under de tre n rmast f reg ende l s ren b r utg ra grund f r ber kning av undervisningsbidragen f r s v l grundskole- som gymnasieundervisning f r ett visst l s r. Det b r vara regeringens uppgift att utf rda erforderliga verg ngsbest mmelser. Med en r rligare arbetsmarknad kan man utg ifr n att det blir vanligare att m nniskor erbjuds arbete utomlands. Detta kan f till f ljd att f retagens intresse f r att betala dyra skolavgifter minskar. Den h ga frekvensen kan ocks leda till att m nniskor med "vanliga" inkomster oftare f r m jlighet att arbeta utomlands. Det r d rf r rimligt att staten ger ett visst kat bidrag till utlandsskolorna s att elevavgifterna kan h llas p en l gre niv n . En h jning av bidraget b r best mmas i samband med ber kningen av anslaget f r budget ret 1994/95. Lokalbidraget uppg r till av rskostnaden f r de lokaler som beh vs f r undervisningen. F r elever som deltar i korrespondensundervisning l mnas inget bidrag f r lokalkostnader vid handledning. Som ett led i den samlade f rst rkningen av bidraget till utlandsskolorna f resl s en h jning av bidraget till av lokalkostnaderna. Statsbidrag f r kompletterande svensk undervisning l mnas dels f r l rarl nekostnader, dels som ett allm nt driftbidrag. Bidraget uppg r i genomsnitt till ca per elev. Statsbidraget f resl s i forts ttningen schabloniseras och ber knas med i princip of r ndrat belopp per elev f r den kompletterande svenska undervisning som bedrivs av en svensk utlandsskola. Regeringen r inte beredd att f resl en indexreglering av viss del av bidraget till utlandsskolorna. Svenska Utlandsskolors F rening har i sitt yttrande, bl.a. utifr n synpunkter som framkommit fr n skolor i , framf rt att en ytterligare analys beh vs av vilka faktorer som skall utg ra underlag f r indexber kningar. Dessutom blir en indexreglering av anslaget tekniskt och administrativt kr nglig. Vidare kan or ttvisor uppst ven vid en indexreglering. Enligt utredningen kan en indexreglering genomf ras endast om en kraftig uppr kning sker av anslaget f r att inte negativa effekter skall uppst f r vissa skolor. Huvudmannen f r en utlandsskola skall ven i forts ttningen ha r tt att ta ut avgifter f r de kostnader som inte t cks via statsbidrag. b r i sin tillsyn av utlandsskolorna bevaka att avgifterna r sk liga med h nsyn till de kostnader som skolorna har och de statsbidrag som l mnas. Regeringen har f r avsikt att i utlandsskolef rordningen inf ra en best mmelse om att i det fall konstaterar missf rh llanden vid en skola skall ha r tt att inneh lla viss del av statsbidraget. 5.2.4 Ledning och l rare Regeringens f rslag: En skola leds av en styrelse. f rordnar en rektor f r utbildningen. F r att kunna f rordnas som rektor skall man ha pedagogisk insikt som f rv rvats genom utbildning och erfarenhet. best mmer vilka l rartj nster som skall finnas. Betr ffande krav f r s dan tj nst g ller vad som f reskrivs i skollagen i fr ga om l rare i skolan i . Utredningens f rslag: verensst mmer i huvudsak med regeringens. Utredningen f resl r att en styrelseledamot utses av den svenska beskickningen i landet. Utredningen f resl r dessutom att nuvarande best mmelse om att l rare vid utlandsskola skall tj nstg ra som l rare i skolv sendet i under minst tv av tta p varande f ljande r skall g lla ven i forts ttningen. Remissinstanserna: anser att verket liksom b r utse en ledamot i styrelsen. och pekar p sv righeterna att f rena fasta l rartj nster med kravet p tj nstg ring i . anser att anst llningsfr gorna b r ses ver igen. H gskolan i V xj framf r att i st llet f r tj nstg ring i vore det nskv rt att anordnade fortbildningskurser p ferietid f r denna l rargrupp s att personerna kan h lla sig Áa jour med svenskt skolv sende och att s dana kurser var obligatoriska. anf r att om schablonbidraget till utlandsskolorna ven skall innefatta motsvarigheten till kommunernas medel f r lokal skolutveckling b r kravet p tv rs tj nstg ring i inte regleras i f rordningstext. Sk len f r regeringens f rslag: Best mmelserna om skolans styrelse b r inte ndras. Enligt regeringens uppfattning b r ven i forts ttningen utse en ledamot i styrelsen. Enligt nuvarande best mmelser i 9 § utlandsskolef rordningen r det skolans styrelse som leder verksamheten. N gra statliga f reskrifter om rektor f r skolan finns inte. Som regel har skolorna dock f rordnat en person att fungera som rektor. Med de kade krav som st lls p utlandsskolan med ett schabloniserat statsbidragssystem r det rimligt att en rektorsfunktion f reskrivs. F r beh righet till den b r g lla detsamma som f r motsvarande funktion i den svenska skolan. Rektor kan utses bland l rarna vid en skola eller s rskilt. Antalet l rartj nster vid en utlandsskola best ms av statsbidragssystemet. Enligt 18 § utlandsskolef rordningen skall 2 kap. 3-5 §§ skollagen (1985:1100) till mpas p dessa tj nster. F r l rare vid utlandsskola har vidare g llt att de skall tj nstg ra som l rare i skolv sendet i under minst tv av tta p varandra f ljande r, den s.k. sex rsregeln. I det f reslagna statsbidragssystemet ankommer det p skolans styrelse att ta st llning till hur tillg ngliga medel skall utnyttjas och f ljaktligen bl.a. bed ma behovet av och inneh llet i l rartj nster. Den uppdelning av statsbidragstj nster och lokala tj nster som finns bortfaller s ledes.