prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — Om mancfet-pericxlema förlängs tiU konrmier dennamöjUghet att bU än mer angelägen. Återkallandetav förtroendeuppdragen skaU avse samtUga ledamöter och ersättere i en nämnd ochinte kunna användas för att endast entlediga vissa enskflda ledamöter Behovetav den särreglering av kommuns orgaiusation som funnits ikommunaUagstiftningen har ifrågasatts vid flera tillfällen.Historiskt betingade skäl har legat bakom de organisatoriska skfllnadema mellanStockholm och övriga kommuner i landet. Kommunen anser nu att behovet avsärregler har nunskat betydUgt. dennaproposition upp frågoma om en minskad särreglering av Stock- Prop.1993/94:188 holms kommun. 4.4 Framtida reformbehov Ett fortsatt reformbehov Denkommunafe verksamheten kommer även i fortsättningen att vara föremål förförändringar som kommer att medföra ett behov av omprövning av de regelverksom styr kommunemas och landstingens handlande. gäUer inte minst denökade intemationaUseringen och konsekvensema av ett eventueUt EU-medlemskap. Lokaldemokratikommitténhar haft i uppdrag att utreda ett vitt spekt-mm av frågor Större delen av deförslag kommittén har fegt fram har regeringen och remissinstansema bedömt sommogna för fegstiftning. Vissa av förslagen behöver dock belysas ytterligare ochdå i ett bredare sammanhang. Det finns också frågor som inte legat inomkommitténs uppdrag, men som visat sig kräva ytterUgareutredning. Undersenare år har frågan om vidden och innebörden av den kommunala självstyrelsendiskuterats vid ett flertal tillfällen. Den kommunafe självstyrelsen har enlång tradition och en central ställning i . I 1 kap. 1 § regeringsformensägs att den svenska foUcstyrelsen förverk-Ugas genom ett representetivt ochparlamentariskt stetsskick och genom självstyrelse. I 1 kap. 1 §kommunallagen sägs att kommuner och landsting på den kommunala självstyrelsensgmnd sköter de angelägenheter som anges i kommunaUagen eller i andra särskfldaföreskrifter har dessutom ratificerat konvention omkommunal självstyrelse (prop. 1988/89:119, bet. 1988/89:KU32, rskr.1988/89:251). har i en skrivelse tifl regeringen aktuaU-serat frågan om ettvidgat gmndlagsskydd för den kommunala självstyrelsen (C93/540). Syftet medett stärkt skydd skufle enUgt förbundet vara att åstedkomma en konsekventhandUngslinje i den lagstiftning som rör kommunema. Därigenom skulle man kunnafå en bättre fömtsägbar-het och en mer regelmässig avvägning motsjälvstyrelseintressena i lagstiftningen. har behandlat frågan och har kon- steteratatt gränsema för den kommunala självstyrelsen är oklara liksom innebördenav de krav som ställs upp i konvention om Kommittén har föreslagit att regeringen vidtar åtgärderför att ge den kommunala självstyrelsen ett vidgat gmndfegs- skydd.En klar majoritet av remissinstansema delar kommitténs upp- fettning.De som ställer sig negativa tifl ett vidgat gmndlagsskydd pekar framföraflt på behovet av nationeUt feststäUda minimiiuvåer och en nationeU kontroU för attskfllnadema i levnadsvillkor, tiflgång tifl ser- Prop. 1993/94:188 vice ochskillnader i avgiftsnivåerna inte skafl bU för stora i landet. Ensärskfld utredare har redan på regeringens initfetiv utrett konsekvensema förkommunema och landstingen vid olika former av delte-gande i den västeuropeiskaintegrationen (Kommunema, landstingen och SOU 1994:2). Utredaren harockså lämnat ett värdefiiUt underlag om hur intemationaUseringen påverkarfömtsättningama för den kommunafe självstyrelsen. Enstark självstyrelse är en vflctig fömtsättning fÖr en levande lokaldemokrati. Graden av detaljstyrning firån stetens sicfe kan vara av avgörandebetydelse för utvecklingen av det lokafe engagemanget hos både förtroendevaldaoch medborgare. Det är främst på den lokala tuvan som medborgama möter sinavalda företrädare och där de själva kan engagera sig i den offentUgtorganiserade verksamheten. TiU dette skaU dock läggas önskemålen och behoven avatt på vissa områden kunna stäfla upp nationeUa mål. Regeringenanser mot denna bakgmnd att det finns starka skäl för att den kommunalasjälvstyrelsens rättsUga reglering ses över i ett mer samlat sammanhang. Vi hardärför för avsflct att tilUcaUa en särskfld utredare med uppgift att analyseraden rättsliga utvecklingen i med utgångspunkt i principen om denkommunala självstyrelsen. Enövergång tifl fyraåriga mandatperioder innebär att det kan komma att dröja upptifl från det att regeringen fettar beslut om en dehiing av en kommuntifl dess att den kan träda i kraft. Nuvarande regler om ikraftträdande avkommundelrungar innebär att större delningar skall träda i kraft först den 1januari året efter det att det hålUts val tiU fiiUmäktige i hela landet (1 kap.12 § lagen [1979:411] om indelning i kommuner och landsting).Lokaldemokratikommittén hju- pekat på dette fektum och några remissinstanserhar sett positivt på möjligheten att regeringen skulle få en möjlighet attförkorta tiden mellan beslut och flcraftträdande genom att i samband med ettdelningsbeslut medge att det håUs nyval i de nya kommunema. Regeringenanser att det finns ett klart lokaldemokratiskt intresse i att en beslutedindelningsändring kan träda i kraft så fort som det är praktiskt möjtigt.Frågan om möjUgheten att udysa nyval inrynmier dock flera aspekter som behöverbelysas närmare. Det finns bl.a. en nära koppling tiU kravet i indelningslagenpå att utse indelningsdehiingsdele-gerade och bestämmelsema ivallagstiftningen. Vi avser att tillkalfe en särskild utredare för att arbetefram förslag i denna fråga. Envital demokrati fömtsätter att det finns människor i många olika befoUcningsgmpper som är beredda att te på sig kommunala uppdrag. Detär vflctigt att skapa goda arbetsfömtsätmingar för de förtroendeval- De nuvarande reglema ikommunaUagen ger de förtroendevalda en Prop. rättatt i viss utsträckning närvara vid nämndemas sammanträden cx;h att varalediga från sina anstäUningar i den utsträckning som behövs för att de skaU kunna fuUgöra sinauppdrag. De har också rätt tiU ekonomisk ersätming för sinainsatser och för den arbetsinkomst m.m. som de förlorarnär de ftillgör sina uppdrag. Attrekrytera nya, specieUt yngre personer, tifl poUtiskt arbete har emeUertidbUvit aflt svårare (x;h är som har påpekat ett avhuvudproblemen för de poUtiska partierna. Kommittén har också kunnatkonsteterat att antalet fÖrtroendevalcfe har minskat med eftervalet . En studie som konunittén genomfört visar att främst arbetare,kvinnor, unga, äldre samt invandrare är under-representerade i de kommunalaorganen. Enligtvår mening finns det en demokratisk risk i att antalet förtroendeuppdrag bliraUtför få. Det återverkar nänfligen på möjUghetema art få tiU stånd en godrepresentetivitet. De redan nu underrepresen-terade gmppema kan då få änsvårare att te sig in i fullmäktige och nämndema. Härkan också nämnas att regeringen i propositionen 1993/94:147JämställdhetspoUtiken föreslår att särskflda medel anslås för ett utvecklingsarbeteför att öka kvinnorepresentetionen i beslutande församlingar. Där betonar viatt det finns anledning att aktivera jämstäUdhetsarbetet på den kommunala luvånoch att uppmärksamma kvinnorepresentetionen inte minst i nämndema. Kommitténhar föreslagit att de bestänunelser om rätt tiU ersättrung för förloradarbetsinkomst samt förlorade pensions- och semesterförmåner som infördes i dennya kommunaUagen skaU tes bort. Det främste skälet fÖr dette är attbestämmelsema har varit svåra att tiU-lämpa på ett rättvist sätt. Regeringenär medveten om att ersättningsreglerna har skapat tiU-lämpningsproblem, men ärinte övertygad om att den rätte lösningen för att komma tiU rätta med dessaproblem är att slopa bestämmelsema. De har ju nämligen tiU syfte att underlätterekryteringen av förtroendevalda. Slopas rätten tiU ersättning kan effekten bUden motsatte. Eftersombestämmelsema har varit i kraft så är regeringen således inte bereddatt genomföra den av kommittén föreslagna ändringen. Vi anser emeUertid attdet finns skäl att ytterUgare se över utformingen och om möjligt finna ettersättningssystem som motsvarar kraven både på enkel administration och att detskaU underlätte rekryteringen av förtroendevalda med skiftande bakgmnd. Reglemaom rätt tiU ersättning for förlorad arbetsförtjänst har också visat sig stäUa tifl problem för personer som får pension i olika former. Det kan finnas arfledning att även se hur kommunaUagens bestämmelser är samordnade med olika socialförsäkringsystem och eventueUt andra former av ersätmingar. Dessutom har hos regeringen begärt en utredning om de skiftarbetandes rätt tiU ledighet från sina arbeten (bet. 1993/94:KU9, rskr. 1993/94:34). Detta bör också vägas in i ett fortsatt utredningsarbete. 3 1993/94. I den nya kommunaUagenändrades de tidigare reglema om partistöd. 1993/94:188 Ett huvudsyfte medde ändringar som gjordes var att alfe i fullmäktige representerade partierskuUe tiUförsäkras ett gmndstöd, lika för alfe partier Dessa regler har kommitatt tillämpas mycket olika vilket har lett tifl betydande variationer mellankommunema och landstingen när det gäfler gmndstödets storlek. På uppdrag avExpertgmppen för studier i offentUg ekonomi, (B 1981:03), har Stetskontoretutrett partistödet utrett i syfte att ge en bfld av den offendigafinansieringen av partiemas verksamhet (Ds 1994:31). Bland de frågor somutretts är vflken betydelse stödet har för finansieringen av partiemasverksamhet, vilka altemativ som finns tifl offentUg finansiering samt eventueUasamband meUan storleken på partistödet och bl.a. valdeltegande, medlemsantaloch aktiviteter. Resultetet av undersökningen skaU beredas inomrege-ringskansUet. E)etfinns stor anledning att ägna fortsatt uppmärksamhet åt hur antaletförtroendeuppdrag och representetiviteten bland de förtroendevalda utvecklasframöver och då närmast vid näste allmänna val . Det finns ocksåskäl att följa upp hur partistödsreglema i kommunaUagen har tillämpats ipraktiken och att analysera om tiUämprungen står i överensstämmelse medintentionema bakom de nya reglema om kommunalt partistöd. Motdenna bakgmnd har regeringen för avsflct att tilUcaUa en utredning med uppgiftatt göra en totalöversyn över de förtroendevaldas arbetsfömtsättrungar. Iöversynen bör ingå bl.a. kommunallagens regler om rätt tiU ersättning förförlorad arbetsförtjänst, rätt tiU ledighet för de skiftarbetande samt detkommunafe partistödet. Det är också angeläget att föreslå åtgärder för attförbättra arbetsfömtsätmingama för de förtroendevalda och de poUtiska partiemai kommuner och landsting. Denkommunala revisionens framtida roll Deförtroendevalda revisorema är fiillmäktiges instmment för granskningen av denkommunafe verksamheten. De bedriver både förvaltnings- ochredovisningsrevision. De utgör ett betydelsefuUt demokratiskt inslag i denkommunala självstyrelsen. Uppdraget som revisor är en särskfld form avförtroendeuppdrag där lekmannakaraktären och kravet på en gcxl kännedom omverksamheten är framträdande. De kommunala revisorema kan, fÖr denprofessioneUa delen av revisionen, vid behov anUte expertis. ILokaldemokratikonunitténs uppdrag har inte ingått att närmare utreda denkommunala revisionens roU. Kommittén har dock pekat på vissa frågor somframöver kan komma att behöva belysas ytterUgare. Hit hör bl.a. revisoremasframtida roU i kommunemas arbete med uppföljning och utvärdering, derasförhåUande tiU fullmäktige, frågan om vilka som kan rekryteras till uppdragetsom förtroendevald revisor och viUca personer som är att anse somredovisningsskyldiga tifl kommunen eUer och som därigenom ärdiskvaUficerade för ett sådant uppdrag. En framtida reformering av denkommunala revisionens roU bör enligt kommmitténiiuiktas på att öygga en hög kompetens Prop. 1993/94:188 inomrevisionsverksamheten. Kommittén har som ett led i att stärka de förtroendevaldasansvar för domstolso-ots och fegtrots föresfegit en principieUt betydelsefijUutvidgning av de kommunafe revisoremas obligatoriska uppgifter tiU att ävenomfette en granskiung av fegenUg-heten i verksamheter inom nämndema. Dennafråga bereds inom regeringskansUet. Motdenna bakgmnd avser regeringen att te initiativ tiU en översyn av den kommunalarevisionen. Idet följande kommer vi att föreslå nya bestämmelser om självförvalt-rungsorgan.Vi har för avsikt att nära följa tiflämpningen av dessa regler för att se ommöjhgheter finns att ytterUgare vidga kommunemas befogenheter att föra överuppgifter tiU självförvalmingsorgan eUer att finna nya möjligheter att användaentreprenadlösningar i samband med att föreningar övertar kommunala uppgifterVi har dessutom uppdrag att närmare överväga förändringar iskollagstiftningen i syfte att öka elevers och föräldrars inflytande i skolan(se bet. l993/94:UbUl, rskr. 1993/94:82). Entreprenadlösningarkan bU särskflt aktueUa när kommuner och landsting önskar föra ut ansvaret förverksamheter som inte är knuma tifl vissa anläggningar efler institutioner,utan som avser större geografiska områden. finns på många håfl i landetlokala utvecklings-gmpper som vill te ett mer samlat ansvar fÖr verksamheteninom sitt område. I dessa fåfl kan man tänka sig en entreprenadmcxiefl som byggerpå att kommunen sluter avtal med en samhäUsförening som kan representera ettsandat geografiskt område som en by eUer en viss bygd. Detkommunala valsystemets utformning är av stor betydelse fÖr medborgamasmöjligheter att påverka den lokala och regionala poUtikens inrikming.Rflcsdagen vänfes fette beslut om förlängda mandatpericxierfrån och med valet hösten (prop. 1993/94:115). Rflcsdagen väntes ocksåbeslute om att det från och med valet kommer att tiUämpas ett ökatinsfeg av personval i de kommunafe valen. En försöksverksamhet med personval ivalet föreslås i , , , ,, och Övertomeå kommuner (prop. 1993/94:129). Enligtvår bedömning kommer de förstärkte möjlighetema tiU per sonval i de kommunala valen att stimulera partiema och deras kandi dater att föra mer aktiva lokala och regionala vaUcampanjer Den för längda mandatperioden är tiU fördel för partiemas möjUgheter att be driva en långsUctig kommunalpoUtflc. Fleraremissinstanser har sett positivt på möjUghetema tiU ökat per- Prop.1993/94:188 sonval på nivå. Vi har fÖr avsikt att i samband med attförsöksverksamheten med personval skaU utvärderas särskflt uppmärksamma viUcaeffekter det har haft på den lokafe demokratin. Detfinns starka skäl att följa intemationaUseringens påverkan pä kommunalverksamhet. Ikommuner och regioner där befoUcningen för sin utkomst är beroende avudandsorienterade företeg är kommunalpoUtikema ofta starkt engagerade inäringspoUtiska frågor och enskflcfe företegs utvecklings-möjUgheter.Tillsammans har kommuner, landsting och näringsUv ofta ett gemensamt intresseav att förbättra infrastmkturen i regionen. Härgör sig frågor om gränsen meflan nationefl utrikespoUtik och det kommunalaintemationeUa intresset gällande. Det firms aU anledning att även framöverfölja effektema på den kommunala självstyrelsen både när det gäUer samarbetetinom ramen för och ett eventueUt EU-medlemskap.EG/EU-konsekvensutredningama (SOU 1994:2) har föreslagit att det för detteändamål inom inrättas stående beredningsorgan. I en särskfldrapport näringsUvspoUtik i (SOU 1993:112) föreslårLokaldemokratikommittén att och regional näringsUvspoUtik i Sverigebör utredas utifrån ett antal frågestäUningar som bl.a. berör ochen eventueU EU-anslutning. Förslagen i de nämnda betänkandena bereds förnärvarande. Många,framför allt mindre kommuner, saknar ekonomiska möjUgheter att ha egenkvalificerad personal inom vissa obUgatoriska områden med stort inslag avmyndighetsutövning. Ett önskemål från kommunalt håU är att det skall skapas enmöjUghet för kommuner att antite den sakkunskap som finns i en annan kommun föratt utföra viss myndighetsutövning när det av ohka skäl inte är rimtigt attkommunen bygger upp en egen kompetens. gäUer särskflt inom områdenamfljö- och hälsoskydd, plan- och bygg, räddningstjänst ochöverför-myndarverksamhet. Det kan även röra sig om andra områden där behovetav specialistkompetens är högt, t.ex. inom . ger bl.a. räddningstjänsdagen (1986:1102) en möjUghet för en nämnd attmeddela den som fullgör uppgifter åt nämnden utan att vara tjänsteman ikommunen befogenhet att på nämndens vägnar meddefe i verksamheten erforderligaförelägganden och förbud. Inom regeringskansUet bereds också ett förslag tfllförändringar i foräldrabaUcen när det gäfler överförmyndarverksamheten i syfteatt skapa en möjUghet att delegera beslutanderätt tiU anstäUd i annan kommun. Regeringenhar redan irflett en översyn av frågan om att antite an- ställdai en arman kommun eUer ett landsting for uppgifter som innefet- Viavser att uppdra åt en särskild utredare att Prop. 1993/94:188 te ett mersamlat grepp om dessa frågor Kommunaluppdragsverksamhet och det kommunala medlemskapet Lokaldemokratikommitténhar behandlat dessa frågor. Regeringen är bl.a. med hänsyn tiflremissutfeUet inte beredd att lägga fram några förslag i dessa delar. Frågomakommer emellertid att beredas vidare. Sekretesseni en fri nämndorganisation Lokaldemokratikommitténhar haft i uppdrag att överväga hur man inom ramen för sekretesslagstiftningenkan finna lösningar på de problem som är förknippade med att sekretesskyddadeuppgifter från skflda verksamhetsområden kan förekomma inom integreradeverksanflieter Kommittén avlämnade delbetänkandet Sekretesslagen i enfri nämndorganisation (1992:140). Betänkandet har remissbehandlats.Mot bakgmnd av remissutfallet har vi funnit att frågan bör beredas vidare. Förtroendevaldasansvar för lagtrots och domstolstrots Kommitténhar enligt sina direktiv haft i uppdrag att se över regleringen av deförtroendevaldas ansvar i olflca avseenden för kommunala beslut. Kommitténavlämnade delbetänkandet Förtroendevaldas ansvar för domstolstrots ochlagtrots (SOU 1993:109). 5 Entreprenader i verksamhet 5.1 Rätten att anlita entreprenörer Prop.1993/94: U Regeringensbedömning: Rätten att lämna över vården av en angelägenhet tiU t.ex.en entreprenör följer av kommunaUagen och viss speciaUagstiftning. YtterUgareregler behövs därför inte. Regeringensförslag: Bestämmelsen i 3 kap. 16 § kommunaUagen justeras för att tydUggörafullmäktiges roU när vården av kommunala angelägenheter lämnas över tiU annan.Vidare görs tillägget i paragrafen att vården av en angelägenhet ävenfår lämnas över tifl en enskfld individ. Kommitténsförslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Dämtöver har kommitténföreslagit en ändring i kommunaUagen för att klargöra att kommuner ochlandsting får anlife entreprenörer Remissinstanserna:En övervägande majoritet av remissinstansema tiUstyrker eUer har inget atterinra mot förslaget. Landstingsförburulet anser också att avgränsningen meUansådan angelägenhet som får lämnas över genom ensidigt beslut och sådandär det fordras avtal för överlämnande är betydelseftill och måste tydUggöras imotiven. Ettpar av de remissinstanser som avstyrker eller är tveksamma tifl förslaget anseratt om rätten att aiflite entreprenörer skrivs in i 3 kap. 16 § kommunallagen,så innebär det att fullmäktige måste te aUa beslut om entreprenader. Det börerfligt dessa vara 3 kap. 9 § som avgör om det är fullmäktige eUer nämnden somfettar beslutet. Skälenför regeringens bedömning och förslag: Kommuner och landsting har sedan långtid haft en rätt att i viss utsträckning använda sig av privaträttshga subjektför sin verksamhet. Det har i rättspraxis ansetts följa av den allmännakompetensregeln, numera lagfäst i 2 kap. 1 § kommunaUagen. Genomden nya kommunallagen har kommunemas och landstingens möjligheter att lämna överforvaltrungsuppgifter till privaträttsliga subjekt ytterUgare förtydligats.Sålunda föreskrivs i 3 kap. 16 § att kommuner och landsting genom beslut avfullmäktige får lämna över vården av en angelägenhet, för varshandhavande någon särskfld ordning inte har föreskrivits, tifl ett aktiebolag,ett handelsbolag, en ekonomisk förening, en ideeU förening efler en stiftelse.I paragrafen erinras om att vården av en angelägenhet som iimefettarmyndighetsutövrung enhgt 11 kap. 6 § regeringsformen får överlämnas bara om detfinns stöd för det i lag. Regehii 3 kap. 16 § kommunaUagen har visserUgen kommit tiU för att reglerafömtsätmingama för att lägga ut verksamhet på kommunafe företeg. Regeln haremellertid getts en sådan utformning att den allmänt reglerar fömtsättrungamaför kommunema och landstingen att lämna överförvaloungsuppgifter tiU privaträttshga subjekt, t.ex. genom avtal Prop.1993/94:188 om entteprenaddrift (jfi- bet. 1990/91:KU38 s. 44). Genomde förslag som fedes fram i propositionen 1992/93:43 Ökad konkurrens i kommunalverksamhet har ytterUgare klarfegts att uppgifter som inte iruiefettarmyndighetsutövning kan läggas ut på entreprenad. Med hänvisning tifl detanförda finner regeringen - i motsats tiU kommittén - att det inte behövs någotytterUgare förtydUgande i 3 kap. 16 § kommunaUagen i fråga om denna möjUghet. Möjlighetemaatt lämna över förvaltningsuppgifter tiU privaträttshga subjekt framgår redanav regeringsformen. EnUgt 11 kap. 6 § öedje stycket kan förvaltrungsuppgiftlämnas över såväl tiU bofeg, förening, samfäUighet och stiftelse som tiUenskfld individ. MöjUgheten att lämna över offentUga förvaltningsuppgifter tiUen enskfld individ infördes genom en ändring i 11 kap. 6 § som trädde i kraftden . Motivet var att det lika väl som att det kan varaändamålsenUgt att en offentUg förvalmingsuppgift anförtros en juridisk personså kan det vara önskvärt att en förvalmingsuppgift kan överlämnas tfll en ellerflera fysiska personer, utan att de för den skuU behöver inlemmas i myndighetsorganisationen.Som exempel nämndes fåU i viUca det är önskvärt att en offentUg serviceuppgiftkan anförtros inte bara ett aktiebolag utan också näringsidkare som driverrörelse utan att använda bolagsformen (prop. 1975/76:209 s. 168). Bestämmelsemai 3 kap. 16 § kommunallagen innehåUer inte någon möjlighet för kommuner ochlandsting att lämna över vården av en angelägenhet tiU en enskildindivid. Av forarbetena tiU bestämmelsen i kommunallagen framgår inte anledningentill dette. Denna möjlighet finns däremot numera i t.ex. socialtjänsdagen(1980:620) och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) (jfr prop. 1992/93:43ovan). Enligt vår mening saknas det anledning att inte uttryckligen ange ensådan möjUghet även i kommunallagen. Ett tillägg tiU paragrafen med dennainnebörd bör därför göras. 5.2 Det kommunala ansvaret och kontrollen Regeringens förslag: Nämndemas ansvar skall uttryckUgen omfetfe även sådan kommunalverksamhet som lämnas över tiU Förslaget genomförsgenom att ett nytt tredje stycke läggs tifl i 6 kap. 7 § kommunallagen. Kortunitténs förslag:Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Enövervägande majoritet av remissinstansema tiUstyrker eller har inget att erinramot forslaget. Kammarrätten i anser dock att bestämmelsen omnämndemas ansvar för entre- prenadverksamhetär mycket allmänt håflen och att efterlevnaden inte Prop. 1993/94:188 kan bUföremål för lagUghetsprövrung. Bestämmelsen får i stäUet sin främste betydelseför bedömningen av nämndens ansvar inför fullmäktige. Någraremissinstanser avstyrker eUer är tveksamma inför förslaget och menar attbestämmelsen kan ge upphov tifl tillämpningsproblem eftersom den inte innehåUernågon konkretisering av de krav som det talas om i motiven. Skälenför regeringens förslag: EnUgt 6 kap. 7 § kommunaUagen skaU näiTuidema var ochen inom sitt område se tifl att den kommunafe verksamheten bedrivs i enlighetmed de mål och riktlinjer som fiillmäktige har bestämt samt de föreskriftersom gäUer för verksamheten. Nämndema skaU också se tiU att verksamheten bedrivspå ett i övrigt tiUfredsstäUande sätt. Någonmotsvarande bestämmelse fenns inte i den förra kommunaUagen. Den nya regeUimotiverades av att ändrade styrformer i den kommunala verksamheten reser kravpå ett större ansvarstegande hos nämndema och ökade krav på att ftjUmäktigeföljer upp verksamheten. Det ansågs nödvändigt att nämndema bedriver sinverksamhet så att fuU-mäktiges och revisoremas kontroU underlättes.