prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Stadie- ochforskningsutbyte stöds genom stipendier, personutbyte, kurser cx:h konferensersamt bidrag tUl undervisning i svenska vid utiändska läroanstelten Institatetsvarar också för verksamheten vid det svenska kultarhuset i (CentteCultarel Suédois). Academic MobUity InformationCenöe (NAMIC), som mrättedes , ger mformation om stadier i cx;hutiandet. Institatet får inom sitt verksamhetsområde mot ersätttiing utförauppdrag cx;h tUUiandahålla prcxlukter och tjänsten Institatet har fått ansvarför program som syfter tUl att öka kontektema mellan det svenska samhället ochländema i respektive öedje världen genom person- ocherfarenhetsutbyte samt kultamtbyte. Svenskainstitatet ingav en fördjupad anslagsframstellnmg för budgetåren1993/94-1995/96. Genom rUcsdagens beslut i enlighet med förslag i föregåendebudgetproposition har mstitatet emellertid anvisats medel endast för budgetåret1993/94. Skälet härtill var den i propositionen aviserade översynen beöäffandevissa aspekter av Sverige-mformationen som berör institatet. Svenskamstitatet begär i sin anslagsframställning oförändrat anslag 204 jämfört med innevarandebudgetår. med beaktende av deövergripande mål som godkändes av rUcsdagen . Årsredovisning enligt förordningen (1993:134) om myndigheters årsredovisning ochanslagsframställnmg skall lämnas först . 1993/94:100Bilaga 4 Regeringenanser att de övergripande målen för verksamheten som föreslogs i 1993 årsbudgetproposition och godkändes av rUcsdagen bör gälla även för budgetåret1994/95. En Översyn av Sverigemformationen har verkställtsunder året (Ds 1993:72) i enlighet med vad som nämndes i föregåendebudgetproposition. Arbetet med översynen avslutedes och är förnärvarande föremål för regeringens övervägande. Regeringen avser återkomma tillden i en särproposition . Denna kommer dock inte att påverkaanslagsnivån på anslaget D 1. TUl följd av det stetsfinansieUa läget bör enneddragning av institatets resurser ske /95 med 4 000 000 kr.Efter pris- och löneomräkning cx:h vissa tekniska justeringar beräknas anslagettUl . Anslag 1993/94 Beräknad ändring 1994/95 Förvaltningskosmader inkl. informationsverksamhet (därav lönekostaader) Lokalkostaader (20 216 000) 9 481000 - 2 099 000 - 2 099 000 till för /95anvisar ett reservationsanslag på . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 44 502 750 50 730 000 ' redovisat underanslaget D 2. Medelföreslås anvisas via rundradiokontot. RadioSweden är en enhet inom (). Enligt Prop.1993/94:100 avteletmellan steten och SR skall program för sänd- Bilaga 4 nmgartill utiandet ge dels svenskar som befinner sig utomlands, dels utiändsk publUc, möjlighetatt få mformation om och upprätthålla kontekt Programmen bör ge kunskap om och bidra tUl förståelseför och det svenska samhället. svarar för utsändningav ljudradioprogram till lyssnare i utiandet på kortvåg cx;h mellanvåg. Anslagetavser verksamhet under . begär i sin anslagsframstälbiing54 prisnivå för utiandsprogramverksamhetför att täcka kostaader för programverksamheten, programutsändning ochprograminsamling. Bolaget anför att "Den för avgörandefinansiermgsfrågan är huravida medel ställs till företegets förfogande förRadio verksamhet. Verksamhetens omfattaing bestäms av anslagsnivån". begär i sinanslagsframställning . avser kostaaden underår 1995 för utbyte av kortvågssändare i enligt av rUcsdagen tidigarebesluted kapitelkostaadsplan (prop. 1992/93:100 bU.4s. 199, bet. 1992/93:UU14, rskr. 1992/93:296). avser enfordran på stetsbudgeten avseende ersätttung för kapitelkostaaderför mellanvågssändare. Den återstående delen av avbetelningsplanenför denna sändare avser . Slutiigen tillkommer enengångskostaad för desttiiktion av miljögiftet PCB i samband medskrottiingen av de uttjänte kortvågssändama i och . Kostaadenberäknades i kapitelkostaadsplanen för kortvågssändama preliminärt till 2miljoner kronor men enligt mottagna offerter blir den fektiska kostnaden 2,6mUjoner kronon Anslaget, som /93 var 60,809 mUjonerkronor, ålades för /94 ett sparbeting på 15 miljoner kronon Idetta ingick ett rationalisermgsutteg på . Då kapiteUcostaadema försändarna är föratbestämda, och Radio feste kosttiader inkl.sändningskostaader (sändningskostaadema över kortvåg, mellanvåg och viasatellit beräknas uppgå tUl ca 17 nuljoner kronor) är svåra attpåverka, medförde sparbetmget att anslagsuttymmet för självaprogramverksamheten reducerades med till ca 22 miljoner kronon beslutede därför att fr.o.m. lägga ner de franska ochspanska sändningarna och minska de egenproducerade svenska programmen. Dettehar, enligt företeget, försvagat Sverigemformationen i FrankrUce, ,LatmamerUca och andra områden. kommer Radio att fortsattprioritera sändningar tUl (engelska, svenska och tyska), ge förbätaad information till 2" lyssnarei närområdet , och BaltUcum (tyska, ryska, Prop.1993/94:100 esttiiskaoch lettiska) och ge kontinuerlig programservice för lyssnare i Bilaga 4 andradelar av världen (engelska och svenska). Vidare satsas på ett rationelltutayttjande av alla olika disöibutionsmöjligheter, bl.a. sateUit som ger betydande förbätaingar av programmens hörbarhet och tUlgänglighet, i syfte att utöka samverkan med radiostetioner i målområdet.Man avser också att öka samarbetet med kanaleri syfte att i högre grad använda SR-material och erbjuda Radio Sweden-programtUl rUcs- och lokalkanaler (sådan utsändningsker redan i vissa delar av landet). Anslag1993/94' RadioSwedens verksamhet 39 530 000 TERACOMSvensk Rundradio 11 200 000 Sununa 50 730 000 För och Svensk Rundradio ABsammanfaller räkenskapsår med kalenderår. RUcsdagengodkände den för /94 föreslagna minskningen med 15 miljonerkronor av anslaget för Radioprogramverksamhet fÖr utiandet som en följd av densamhällsekonomiska utvecklingen som krävde besparingar av de offentiigautgifterna. konsteterade i sitt betänkande 1992/93 :UU 14 attRadio bedriver en ur många synvinklar utomordentiigt värdeftiUprogramverksamhet cx:h var av den meningen att de begränsningar av verksamhetensom besparingsbetmget, enligt Radio uppfettning, skulle medföra varolyckliga och att det fenns starka skäl att söka undvUca en avveckling av någoteller några av de nuvarande sändningsspråken. Utskottet menade därför att detfenns ett behov av att inom skyndsamt överväga frågan omRadio finansiering i syfte att trygga Radio fortsattesändningan Regermgen delar uppfettning att RadioSweden bedriver en värdefull verksamhet. Satsningarna på och närområdetligger i linje med regeringens egna prioriteringar Regeringen har också noteratRadio ansöängningar dels att bedriva verksamheten rationellt genomsamarbetet med utländska radiostetioner cx;h utayttjande av ny teknik, dels attöka samarbetet med rUcs- (x;h lokalkanalen Regeringenhar i skrivelse 1993/94:15 meddelat rUcsdagen att man 207 14 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 avsåg late uöeda frågan omRadio verksamhet och långsiktiga Prop. 1993/94:100 finansiering. Detkan emellertid konsteteras beöäffande frågan om den Bilaga 4 långsUctigafinansiermgen att de fortsatte nödvändiga besparingaraa i stetens utgifterutesluter fortsatt finansiering över stetsbudgeten av radioprogramverksamhetenfor utiandet. I syfte att ändå trygga Radio fortsatte sändningarföreslår regeringen att radioprogramverksamheten för utlandet avförs frånstetsbudgeten cx;h fr.o.m. /95, som avser ,finansieras med medel från randradiokontot (jfr. 12, Kultardepartementet,avsmtt C. Radio och Television). Den utgående reservationen vid slutet /94 finansierar radioprogramverksamheten under andra hälften . godkänner förslaget om att medel tillRadioprogramverksamhet för utlaruiet fr.o.m. /95, som , anvisas via randradiokontot. Övrig information om i utlandet' 1992/93 Utgift 15 088 726 Reservation 3 270 466 1993/94 Anslag 14 254 000 1994/95 Förslag 13 754 000 'redovisat under anslaget D 3. Deövergripande målen för verksamheten är att informera dels om iutiandet, dels i uttUcespolitiska frågon Särskilda insatser i skallprioriteras, såsom person- cx;h joumalistinbjudnmgar, seminarier ochkultaratbyte. Bidraget tUl () äravsett för avtelsbundet tekniskt-vetenskapligt samarbete, främst forskaratbyte,mellan FVA och vetenskapsakademier cx:h forskningsfrämjande organ i särskildaländer (Estiand, Lettiand, Liteuen, , , , ,, , Ungera cx;h Kma). Utbytet skall syfte till bl.a. direktoch långsUaigt samarbete mellan berörda forskare och institationer och samtidigtinformationsspridmng om som ett land med stort tekmskt kunnande ochkvalificerad teknik av hög kvalitet. Från anslaget finansieras informationsverksamhetoch kultaratbyte genom de svenska utiandsmyndigheteraa och mformation i uttUces politiska frågor genom departementets press- och mformationsenhet. Medlen används för bl.a. stöd till informations- cx:h kultarinsatser, lokala kostaader i samband med seminarier, filmverksamhet och andra Sverige- relaterade projekt, personutbyte, utiändska joumalistbesök och cenöal 208 upphandlmgav mformationsmaterial om för spridning utomlands. 1993/94:100Huvuddelen av verksamheten utomlands har förlagts tUl ett 40-tel länder Bilaga 4 av särskilt möesse för . Medel ställs även till Svenskainstitatets förfogande för särskilda uppdrag av inöesse förUöUcesdepartementet. rVA begär ett bidrag på . Detråder bred enighet om behovet av intensifierade kontekter med Europa.Informationsverksamhet cx;h kultaratbyte har därvid en väsentiig roll attspela. TiU följd av kravet på besparmgar i de stetiigautgifteraa föreslås dock att anslaget minskas med . För att imöjligaste mån bibehålla en hög informationsberedskap i den samordnadeinformationsverksamheten har besparingskravet fördelats proportionellt mellananslagsposterna. Anslag 1993/94 Beräknad ändring 1994/95 Samordnad informationsverksamhet Bidrag till 13 114 000 1 140 000 tUl Övrig information om i utlandet /95 anvisar ett reservationsanslag på . E.Utrikeshandel och exportfrämjande Prop. Bilaga 4 E 1. Förmnevarande budgetår har ett ramanslag på anvisats förKommerskollegium. I beslut uppdrogs åt Stetskontoret att uöedafrågan om ändrad organisationstUUiörighet m.m. för Kommerskollegiets näringsrättsligaverksamhet. Stetskontoret har avlämnat rapporten (1993:30)näringsrättsliga verksamhet - ändradorganisationstilUiörighet. I avvakten på att bered-nmgen av Stetskontoretsförslag slutfors föreslår regermgen att anslaget förs upp med oförändratbelopp. i avvakten på en särskild proposition i ämnet, tillKommerskollegium för /95 beräknar ett ramanslag på 47 230 000kr. Tullpreferenser förAlbanien Prop. Bakgrand(x;h förslag Detsvenska preferenssystemet, som ttädde i kraft , mnebärtallfrUiet vid unport från u-ländema av flertalet industtivaror samt vissalivsmedel. Undanteg har gjorts för varor särskilt utsatte förlågpriskonkurrens, t.ex. kläder, handskar och skon De svenska preferensemaavser i stort alla självständiga icke-europeiska samtBosnien-Hercegovma, , tidigare jugoslaviska RepublUcen ,, Cypera och . Dessutom medges tallpreferenser för med någotsnävare varaomfettning än för i allmänhet. Den 1 febraari 1987infördes tallfrUiet för samtiiga varor vid unport från de länder som förklarassom mmst utvecklade. I 5 § lagen (1987:1069) om tallfrUiet m.m. finnsformellt bemyndigande för regeringen att medge tallpreferenser för varor frånutvecklingsländema. 1971:93 (bet. 1971:SkU41, rskr. 1971:224) framgåratt bemyndigandet får utayttjas för vissa särskilt angivna länder cx;h områdenoch gäller med vissa begränsningar bettäffande varaområdet. Ytterligarebestemmelser finns i förordningen (1987:1258) om tallfrUiet för varor frånutveckluigsländeraa (ändrad senast 1993:1017). inkom med en ansökanom att få komma i åtajutende av det svenska preferenssystemet. , somlänge ansetts vara det fettigaste landet i , kan rabriceras som ettutvecklingsland. Enligt senast tillgänglig stetistUc uppgick BNP per capite år1989 till ca , vilket är mindre än i åtskilliga av de länder somSverige ger GSP-tallfrUiet. Utvecklingen i landet tordedessutom ha medfört fellande BNP. Frågan om Albamen ska få komma i åtajutende avtallpreferenser i har remissbehandlats. Yttrande har lämnats avKommerskollegium som inhämtet synpunkter från GeneraltaUstyrelsen, , IndusttifÖrbund, ,Tekomdusttiema, Kemikontoret och . Kollegiet anför i sitt remissvaratt Albamen bör kunna medges GSP-behandling och att den varatäckning som gällerför i allmänhet bör tillämpas. Importen från Albamen uppgicktill som mest . Därefter har importen fellit. År 1992uppgick importen till och har därefter minskat ytterligare.Två varor dominerar importen, nämligen ferrokrom cx;h krommalm. Båda ärtallfria i talltexan och berörs således inte av GSP-tallfrUiet. I övrigtförekommer begränsad unport av bl.a. kläder, frakt och grönsaker,verkstedsprodukter, teckjära och nickel. undertecknades ensamarbetsdeklaration mellan och . Vidare kan nämnas att förklarat sig berett att mga ett mvesteringsskyddsavtel med Albamen. Regermgenföreslår att - som ett led i vårt stöd för landet - Prop.1993/94:100 inordnas bland de preferensberättigade ländema cx;h områdena idet BUaga 4 svenska systemet for tallpreferenser till förmån för u-ländema.Därmed ansluter sig till vad som gäller i EG, Fmland, , Schweizoch ÖsterrUce. Regermgen föreslår vidare att den varaomfattning som tUlämpasför i allmänhet ska gälla för . godkänner att mordnas bland depreferensberättigade ländema och områdena i det svenska systemet förtallpreferenser till förmån för . Exportfrämjande verksamhet Prop. 1992/93 Utgift 229 608 111 Reservation 26 781155 ''§ "* 1993/94 Anslag 187 563 000 1994/95 Förslag 149 785 000 Underdette anslag beräknas medel för exportfrämjande verksamhet, framför allt genomSveriges Exportråd. Vissa medel står också till regeringens disposition försärskUda insatser på det exportfrämjande området. SverigesExportråd är det centtala serviceorganet för exportfrämjande åtgärden Rådetsuppgift är att initiera, planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärderför att främja svensk export. Under anslaget beräknas medel för denexportfrämjande verksamhet som Exportråd antingen utför själv ellerplanerar och leder inom handels-sekreterarorganisationen tx;h inomuttikesrepresentetionen. Företegen delter i verksamhetens finansiering delsgenom abonnemangsavgifter, dels genom medverkan i olika exportaktioner, ochdels genom betelning för gjorda uppdrag. utlandsorganisation består avhandelssekreterare, framför allt på marknader i . UöUcesrepresentetionenär en viktig del av Exporöådets utiandsverksamhet. Ett antel ambassader iländer som är speciellt inttessante ur exportsynvinkel har särskilda resurserför exportfrämjande insatser. Rådet har vidare slutit samarbetsavtel med vissahandelskammare i utiandet. Det stetiiga stödet till den exportfrämjandeverksamheten vid Exporöåd grandar sig på bedömningen att det finnssamhällsekonomiska motiv för fortsatt dylUa stöd (prop. 1991/92:108, bet.1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). De stetiiga medlen inrUctes i förste hand påupplysnmgs-, mformations- cx;h rådgivningsverksamhet. Övriga aktiviteterfinansieras i prmcip genom avgifter från företegen, men Stetiigt stöd kan varabefogat i vissa fell. gäller främst insatser för att utvecklaexportoerfama, framför allt mindre och medelstora företegs export, msatser föratt främja export till svårbearbetede eller avlägsna men lovande marknader,samt större manifestetioner med mrUctnmg på svenskt näringsliv eller svenskindusöi efter samråd med UöUcesdepartementet. Mot bakgrand av bl.a. det mer preciserade stetiigauppdraget till Exporöådet har rUcsdagen ställt sig bakom bedömningen attanslaget till exportfrämjande i fest penningvärde bör halveras under entteårsperiod jämfört med anslagsnivån /92. SverigesExporöåd har lämnat en kortfatted anslagsframställning för /95. Budgetförslaget är baserat bl.a. på sedvanlig prisom räkning av innevarande års anslag samt på en neddragning i enlighet med 213 det nämnda stellningstegandet. Budgetförslaget for /95 Detta belopp avser anslagsposten 1 Prop.1993/94:100 exportfrämjande åtgärden Bilaga 4 GenomrUcdagens beslut har granden lagts for ett fortsatt engagemang frånstetens sida i Exportråd. har stetsmaktemas syn påmrUctningen av verksamhet preciserats och en avsevärd neddragningföratskickats av det stetiiga anslaget. Inom Exporöådet pågår ett målmedvetet arbete medatt anpassa verksamheten och organisationen till de förändradeföratsättningaraa. Ett omfattende besparingsarbete har givit vUaiga resultetoch företegs-mtäktema i verksamheten har ökat. De förändrade föratsättningama har lett till attExportrådet särskilt sökt utveckla den intäktsgenererande uppdragsverksamhetencx;h orgamsationens roll som exportkonsult. Regermgen vill härvid erinra ombedömningen i prop. 1991/92:108 att det av principiella skäl inte finns någotinöesse for steten att via bedriva sådan uppdrags- cx;hkonsultverksamhet som lUca väl skulle kunna omhändertas av private företeg ochsammansluttiingar. har bedömnmgen gjorts att viss uppdragsverksamhetär ett natariigt och värdefullt komplement till rådets grandläggande uppgift,nämligen att tillhandahålla exportservice. Exporöådets två huvudmän, steten och , har uttelat att bör ägna uppmärksamhet åten tydlig definition av det tjänsteutbud som skall prioriteras i ljuset av demål och uppgifter som har lagts fest i avtelet dem emellan. Regeringen harerfarit att ett arbete har inletts inom Exporöådet som bl.a. syftar till justdette. Utvecklingen inom Exporöådet har lett tUl att mål,prioriteringar, resultet och uppföljning vad gäller användningen av det stetiigaanslaget är av särskild betydelse. Regeringen ermrar om att de två huvudmännenhar uttelat att det inte finns någon anledmng att ändra deprioriteringar av ändamålen för det stetiiga anslaget som gjordes i prop.1991/92:108 men att behovet av en ytterligare precisering inte kan uteslutes påsikt. Exporöådets utiandsorganisation bör ses överkontinuerligt i ljuset av förändrade omständigheter och prioriteringar.UöUcesrepresentetionen bör ge exportfrämjande en större tyngd för att effektivtoch kompetent fungera som utiandsorganisation i länder som saknarhandelssekreterare eller samarbetsavtel med handelskammare. Enligt regeringensmening finns goda skäl för Exporöådet att eftersttäva ett utökat samarbete medhandelskammare utomlands. De två huvudmännen for har under årethaft diskussioner om uppgifter, verksamhet och prioriteringar på längre sUa. Därvid kan konsteteras att huvudmännen är överens om att har en viktig roll att spela som centtalt serviceorgan för exportfrämjande åtgärder och att det delade huvudmannaskapet skall bibehållas. Huvud männen har också i dessa diskussioner framhållit att den nuvarande verk samhetens inrUaning utgör en god grand för Exporöådets verksamhet Behovetav anslagsmedel tUl exportfrämjande åtgärder inom Exporöåd beräknastill totelt /95. Hänsyn har därvid tegits tillneddragning i enlighet med vad som föratskickades . Fortsattbehov föreligger av vissa medel till regeringens disposition förexportfrämjande verksamhet. Här avses bl.a. medel för att tecka kostaadema föratt infria tidigare gjorda åteganden om stöd till svensk projektexport ochkonsultstöd. Dessa garantiverksamheter upphörde men åtegandenligger kvar under flera ån Vidare avses finansiering av vissa uttedningar ochstadier rörande handelspolitik och handelsfrämjande, samt specifikaexportfrämjande insatser. Medelsbehovet uppskattas till totelt 17 285 000 krför dessa åtgärden Hänsyn har tegits till viss neddragnmg av anslaget ienlighet med vad som beslutedes . Däratöver kan tillgängligareservationsmedel under anslaget också användas för konkrete insatser eftersärskild prövning av regeringen. /95 uppgår medelsbehovet till totelt . Prop.1993/94:100 BUaga 4 Anslag 1993/94 Förslag 1994/95 -29 500 000 - 8 278 000 - 37 778 000 tUl Exportfrämjande verksamhet för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar ' Hela beloppet hänför sig till utgifter under budgetåret1992/93. Av detta avser ersättning till EKN förskuldnedskrivning på . Exportkreditaämnden(EKN) har till uppgift att genom utfärdande av Prop. garantierfrämja svensk export. Garantin utgör en försäkring mot vissa Bilaga 4 förlusteri samband med export och investeringar i utiandet. betelasen premie som är relaterad till risken. beslut av rUcsdagen inom två system: ett n-system (normalgarantisystem)och ett LT-system (Long Term) i vUket särskild viktläggs vid det svenska samhällsinöesset. Anslaget används för att ge EKN kompensation för denränte nämnden betelar för sin upplåning avseende den gamlaverksamheten (garantier utfärdade före 1990),för att ge EKN ersättnmg för skuldnedskrivmngar och för att nämnden skall kunnafullgöra de förplUctelser den Uclätt sig på stetens EKNhar med skrivelser och inkomnut medunderlag för en bedömning av verksamhetens omfattning och inrUctning. Denav festställda totela ramen för exportkreditgarantier uppgår till , varav har reserverats förn-garantier och för LT-garantien Regeringen har beslutetatt EKN:s garantiåteganden kan uppgå till samma belopp. Utöver ramen förexportkreditgarantier finns en särskild ram för investermgsgarantier på 2 000miljoner kronon Ramutayttjandet uppgick den 30 jum 1993 till ca 16 400 mUjonerkronor för n-garantier och tUl ca för LT-garantien För n-garantier föreslår EKN att den av rUcsdagenfestställda ramen höjs från till 30 000 miljoner krononFör LT-garantier föreslås en höjnmg från tUl 60 000nuljoner kronon Av dessa belopp föreslår EKN att regeringen bemyndigar nämndenatt även fortsättningsvis disponera för n-garantier och45 för LT-garantien EKN föreslår oförändrade ramar förmvesteringsgarantien Förslaget om höjningar av ramama motiveras av attett ökat behov av exporticreditgarantier kan föratses, samt att den förändradekronkursen i praktUcen inneburit att det befintiiga utrymmet minskat. EKNoch det europeiska integrationssamarbetet EKNfortsätter att bevaka utvecklingen inom EG i syfte att bedöma vilka krav på förändringar i EKN:s verksamhet som kan efter EES- avtelets Ucraftaädande respektive vid medlemskap i . Kommissionen arbeter på ett förslag innebärande att medlemsstetema skall uppmanas att ändra sina konkurrensutsatte exportkreditförsäkringssystem så att de i konkurrenshänseende jämställs med privat verksamhet. missionenbör begreppet konkurrensutsatt område definieras utifrån vad Prop. 1993/94:100som kan återförsäkras på den private marknaden. EG:s beslut i frågan BUaga 4kan komma tidigast under förste . Efter publicering av beslutethar medlemsstetema på sig att ändra sma system. EKN har genom enomorgamsation förberett sig för ändrade regler. om konkurrensutsattverksamhet får effekt i genom EES-avtelet. Arbetet med att harmoniseraden icke konkurrensutsatte verksamheten fortsätter i EG. Harmonisermgsreglemaför medellång och lång garantigivning får dock inte någon direkt effekt påEFTA-länderaa genom EES-avtelet, då dette avtel inte omfatter den gemensammahandelspoUtUcen. EKNföljer, i enlighet med stetsmakteraas uppdrag, utvecklingen mom EG och i andraländer samt delter aktivt i arbetet inom . I har premiefrågan ägnatskraftigt ökad uppmärksamhet . I november 1992inrättedes en särskild arbetsgrapp under exportkreditgrapp i vilken EKNvarit representerad. Institatens premienivåer jämförs och man undersöker vadskillnaderaa beror på samt vilka möjligheter som finns att mmska skillnadema.EKN tilUiör, enligt de stadier som gjorts, de institat som kraftigastdifferentierar sina efter landrisk. EKN:s ligger lägre ängenomstattet för OECD-ländemas garantiinstitat när det gäller exportmarknadermed god kreditvärdighet. På högriskmarknader är EKN:s högre - i vissafell väsentiigt högre - än genomsnittet mom . Undersöknmgen visar dock ävenatt EKN är öppen för garantigivning på fler högriskmarknader än de flesteandra institat. Arbetsgmppen har lyft fram två grandprinciper forpremiesättning, nämligen att premiema bör vara riskavspeglande cx;h att de börleda till kostaadsteckning i garantisystemen. Dessa principer överensstämmermed de riktlinjer som gäller för EKN:s verksamhet.