prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — LUcaså uttrycks en klar vUja att omsätta i konkret verkUghetmed mål och handlingsplaner som kännetecknas av reaUsm, distinktion, mätbarhetoch avgränsning, nödvändiga prioriteringar, samt tydhg ansvarsfördelning igenomförande och uppföljning. FN-konferensensgeneralsekreterare bedömde att världens länder har ca 30-40 årpå sig för omställning. I remissvaren påminner man om detta och framhåUer attdet måste komma en avgörande kursändring . En del instanserframför genereUa synpunkter på bidrag tiU denna kursändring i riktningmot målen i och Riodeklarationen och på hur dokumenten skaU tolkas. Kungligavetenskapsakademien (K\), liksom flera andra remissinstanser, påpekar attAgenda 21 fömtsätter ledarskap och föredöme från mUjömedvetaa nationer ochfiramhåUer vUcten av att hör tiU dem. () anser att måste göra en hård tolkning ochfestiägga långtgående mål med klara tidsgränser. () och anser att det behövs ett nationeUthandlingsprogram vilket bör utgå från en analys av hur långt mUjöförbättrandeåtgärder behöver drivas för att målen skaU nås. i Östergötlandslän ser Rio-deklarationens principer som en bas för fortsatt arbete medlagstiftning, målformuleringar, riktlinjer och prioriteringar. FörsUctighetsprincipen,förorenaren betalar och mUjökonsekvensbe skrivningar måste genomsyra det fortsatta mUjöarbetet, anser q2000. menar att ett integrerat tankesätt och agerande kring mUjö och utveckling mte växt fram i tillräckUg utsträckning vare sig intemationeUt eUer i . TiUämpningen av nya insikter bedöms som en utinaning för regeringar, foUcrörelser, institationer och kommu- 95 Kungligatekniska högskolan (KTH) toUcar budskapet firån som Prop. 1993/94:111att sttävan efter en uthåUig förvalttiing av de globafe, regionafe och BUaga1.1 lokala natarresursema bör vara det centrafe för alfe mänskUga aktiviteter.Statskontoret noterar att ett framttädande mslag i Riodeklarationen och Agenda21 är mångfelden av aktörer som ska utveckfe sitt mUjöhänsyn-stegande. Skogs-och jordbrukets forskningsråd () uttrycker gfedje över att en breddiskussion om nu förs i en inventering av handlingsmöjUgheter.ScKialstyrelsen menar att kan bU ett vUctigt instrament för ettaktivt lokalt nuljö- och foUchälsoarbete. efterlyseren svensk definition av 'håUbar UtveckUng'. anses av varaföredömUgt ur metodisk synpunkt och bör därför bU mcxleU för ett liknandedokument på kultarens område. EnUgtStatens naturvårdsverks och NUTEKs uppfettning stämmer ansatsen iRiodeklarationen och väl överens med den övergripande inriktning somhar angetts för den svenska mUjöpoUtiken. anser att dette även gäUer förenergipoUtiken. KemikaUeinspektionen, , , och KungUga skogs- och lantbruksakademienbedömer att inom verkens och respektive ansvarsområden lever Sverigeupp tiU Rio-deklarationens principer och Agenda 21s mål. Statens räddningsverkkonsteterar att det arbete som verket deltar i på kemikalieområdet stämmer välöverens med Agenda 21s kapitel 19 och 20 om kemikaUer och mUjöfarUgt avfeU. Rentissinstansemapåpekar även brister i . beklagar att Agenda21 inte följs upp av bmdande avtal och finansieringsplaner. anseratt finansieringen är Agencfe 2Is svagaste punkt. Lutherlyalpen tiUsammans medKyrkornas U-forum och q2000 anser det påtegUgt hur stora transnationelfeföreteg, t ex kemikaUebolag, styrt utformningen. Med tanke på den betydelsejordbmket har för överlevnaden av jordens växande befoUcning anser att den ringa uppmärksamhet som jordbmkets frågor gavs vidRio-konferensen och i Agencfe 21 är ytterst anmärkningsvärd och oroande. menar att den störste bristen i Agencfe 21 är att den inteanger marknadsekonomi och demokrati som nödvändiga fömtsättiiingar för enhåUbar utveckling. Kvinnor för Fred och Wendelin Muller-WiUe anser attmiUtärens roU i mUjöfrågor borde ha uppmärksammats i högre utsträckning.IVafikforskningsberedningen beklagar att transportfrågoma fick ett relativtbegränsat utrymme i , viUcet bl a lämnade lokala trafikmUjöproblem utanförAgenda 21. () spårar i en brist på kunskap och/eUer oenighet om orsakssamband. Naturvetenska pliga forskningsrådet (NFR) anser att speglar en aUenast fragmentarisk försfeelse för syds komplexa miljöproblem, vilket gör att de globala försörjningsfrågoma, inte minst vattenbrist, är grovt under skattade. Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) tycker att befoUc-ningsfrågan, migrationsproblem ochkonsumtionsmönster beaktets otillräckUgt medan Prop. EnUgt Svenska koUnstitutet är huvudpro- BUaga 1.1 blemet, som borde hatagits upp i högre utsträckning, att människorna sfrävar efter bätöielevnadsvUlkor som befoUcningen ökar i tycker att många rekommendationer i helst skaUlämnas åt sidan därför att de t ex utgår från samma mekanismer som tidigareskapat scKiafe och mUjömässiga katasttofer. l.a)Kretsloppsanpassning 1 (kapitel 4 och 21) betonas vUcten avretarsystem, återvinning, minskad användning av förpackningar cKh informationtiU konsumentema. Göteborgskommun påpekar att på gmnd av koncentrationen på avfaUsfrågor och förpackningarfinns det en tendens att reducera kretsloppsbegreppet tiU en"avfeUsfråga". Det är angeläget att man medvetet använder kretsloppsom beteckning för en helhetssyn pä resurshushållning, effektiv energi- ochmaterialanvändning cKh insikt om samband meUan resursanvändning ochmUjöeffekter. KungUga anser att samhäUets kretslopp måsteframstäUas som en självklar del i de storskaUga biogeokemiska kretsloppen ochinte bara en form av sophantering. Glesbygdsmyndighetenmenar att Rio-deklarationens princip (18) att "undanröja ohåUbaraproduktionsmönster" behöver vidareutveckfes genom att samhäUet utgår frånandra värden, som att finna mUjövänUga lösningar. KTH ser behov av en snabbomorientering av produktion och konsumtion mot en bättre hushållning genominformation om kretslopp-sprincipema. tiUsammans med U-forumhävdar att energiförbmkning är den konsumtion som är viktigast att minska. EnUgtMunkedals och kommun krävs, för att uppnå ett kretsloppsamhäUe ochgynna landsbygden, att småskaUghet underfettas. stäUs samma höga krav på tex ett gårdsslakteri som på ett stort slakteri, vUket innebär högainvesteringskosmader för den lUfe verksamheten. () varaar för att kretsloppspoUtik kan öka transporteraa, när material skaåterföras tiU prcxlucenten. ProducentansvarHSB anser att det råder stora oklarheter kring hur kretsloppspropositionen praktiskt kommer att fungera för konsumenterna. i samt , och kommun påpekar att regeringens proposition 1992/93:180 om riktUnjer för kretsloppsanpassad samhäUsutveckling bara anger friviUiga mål för producentansvar. Det bör finnas föreskrifter om vad producentansvaret skaU innefetta och hur det skaU utformas. Den geografiska avgränsmngen behöver preciseras så att inte producentansvaret upphör i glesbygden. finns ekonomiska problem att fä avsättnmg för insamfet 97 papper och glas. Munkedalskommun anser dessutom att regeringen 7 1993/94. bordeha gått längre och gett fler styrmedel och stäUt krav för att målen Prop.1993/94:111 skaU nås inom rimUg tid. förordar en breddning av kretsloppet med krav pååtervinning av själva produkterna cKh inte bara av förpackningaraa. Kirunakommun anser att det måste vara ekonomiskt möjUgt, även för en i landetperifert befegen kommun, att delta i återanvändning och återvinningsprocessen isamhäUet. Lundsoch anser att det främst är i produktionsledet sommUjövårdskrav skaU ställas för att undvUca problem i samband med användningenoch det slutUga omhändertagandet av produkteraa. Det kan t ex ske genom ettökat ansvar för företagen för sina förpackningar. LO anser att detkretsloppstänkande och producentansvar som framhåUs med skärptautsfeppskrav utgör en i princip riktig men ofiiUständig vägledning.Organisationen föreslår därför att förettädare för berörda branch- CKhsamhäUsintressen mom olika verksamheter bör fä i uppgift att närmare pröva hurproducentensvaret bäst kan utformas i syfte att skapa mUjömässigt ochsamhäUsekonomiskt optimafe lösningar. I frågor som rör industrieU strategi börföreträdare för de anstäUda medverka. q2000efterlyser konkrete mål för återvmning och återanvändning samt ekonomiskastyrmedel för att hjälpa fiam mUjövänUga produkter. Återanvändning iindustrieUa processer bör, enUgt q2000, införas med avseende på t ex vatten,metaUer och pfest. framhåUer att användningen avnatarfrämmande och icke nedbrytbara ämnen måste avvecklas. Föreningen föreslårett regeringsförsfeg om genereUt producentansvar tiU , med möjUghet tiUdispens för vissa områden. CUFmenar att producentansvaret skaU omfetta s£untUga produkter som tiUverkas eUerimporteras i med straffavgifter för dem som inte klarar kraven inomutsatt tid. Vidare bör aUt avfeU som deponeras eUer bränns avgiftsbeläggas ochintäkteraa retaraeras tiU de producenter som effektivast använt energi ochresurser. Beslut bör tas om ett årtal cfe i princip aU deponering av avfeU skaUha upphört. CUF föreslår också att substitationsprincipen skaU gäUa aUa typerav produkter. Ung Vänster menar att avgifter skaU läggas på onödigaförpackningar och att producentansvaret för kretslopp måste utvidgas ochfegfästas. SJFRanser att det är nödvändigt att övergå tiU en energi- och materialförsörjningsom nästan helt är baserad på ekosystemens avkastning och andra flöden avsolenergi, istäUet för resurser från berggmnden. Detta blir en ny fes avindustrisamhäUets utveckling som ökar de areeUa näringamas betydelse. Boverketanser att byggmaterial i alltför ringa utsträckning återanvänts och attotillräckUga krav stäUts på dess miljö- och hälsoegenskaper. AvfåUsmängden kanminskas genom att kretsloppsprincipen tiUämpas i byggnadsmaterial,byggprcKesser, bmksskedet och vid rivning. kommun anser att det behövs större enheter än enstaka kommuner för att lösa många av kretsloppslrågoma. föreslår att varje stetUg och förvalttiing 98 bör göra en analys av egnainköp samt av utsläpp av flytande cKh fast avfeUur ett kretsloppsperspektiv. Kommunema bör, enUgt q2000, göra Prop.1993/94:111 långsiktiga program för avfeUsminskning, återvinning ckU käUsortering. Bilaga 1.1 Mycketstöd bör ges tiU information om kretsloppstänkande. Källsortering.Statens naturvårdsverk föreslår en vidamtvecklad käUsortering ochavfeUsplanering och prövning enhgt nuljöskyddsfegen av avfaUsanläggningar. Heltavgörande för att insamling och sortering av hushåUsavfaU skaU fimgera på etttiUfredsstäUande sätt är, enUgt HSB, att återtegningssystemen blir konsumentvänUga.För de boende är det vUctigt att käUsorteringen baseras på enkla och näralösningar och att mte flera paraUeUa system byggs upp med fördyring förkonsumenten som följd. Renhållningsbestämmelser skaU stimulera ett mUjöriktigtbeteende och inte motverka värdet av den egna arbetsuisatsen. Flera kommunerlämnar inte tiUstånd tiU kompostering av hushåUsavfaU inom flerabostedsområden. HSB föreslår att en genereU rätt bör ges tiU kompostering avhushåUsavfaU under konttoUerade former. Vidare anser föreningen attmyndigheter och poUtiska församlingar måste hjälpa tiU att genom lagar, regleroch ekonomiska styrmedel skapa en marknad för retarmaterial. Kommuner börutayttja den möjUghet som finns tiU taxesättning för att stimulera ettmUjövänUgt agerande från konsumenternas sida. TiU exempel börbostedsrättsföreningar som käUsorterar ckUkomposterar premieras genom differentierad taxa. ÄvenSundsvaUs kommun och länstyrelsen i föreslår lägre taxa förhushåU som sorterar sitt avfeU. föreslår att kretsloppsanpassningkan främjas också genom prcxluktavgift för godtagbart omhändertagande, märkningoch krav på utrymme för käUsortering, kompostering och olikadeponeringsavgifter. i , och viUatt pantsystemet ska byggas ut och omfetta fler varor. Återbmk bör gå föreåtervinning av råvaror. Skogsindustriernaanser att mUjövinstema vid retar- och pantsystem inte är tiUräckUgt utredda iförhåUande tiU andra system. Engångsför-packningar sparar, enhgt förbundet,genereUt sett mer resurser än de förbmkar. Vidare ifrågasätter förbundet detpoUtiskt acceptabfe i att bränna farskfiber i form av ved och flis samtidigtsom man eftersträvar materialåtervinning av pappersförpackningar frän hushåUendå båda utgör ett biobränsle. Metodutveckling.Karlstads och har uppmärksammat stor brist på forskning ochmetodutveckling inom detta tvärvetenskapUga område och anser att det börbeaktas av ansfegsbevU-jande myndigheter i anseratt särskUda medel skaU avsättas för att utveckfe projekt som bidrar tiU ettframticfe kretsloppsanpassat samhäUe. Med hänvisning tiU försöken i Tanumskommun anser att man bör utveckla och undersöka möjlighetemaatt i högre utsträckning instaUera torrdass, muUtoa, multmm m m. 1.b") Fysisk planering 1 Agenda 21s kapitel 7 framhåUs att målet är att tUl säkerstäUa 99 enändamålsenUg mUjöuifrastmktar i aUa bosättningar samt att göra det möjUgt för byggsektom att undvUca skadUga bieffekter på Prop.1993/94:111 människors hälsa och biosfären. I kapitel 10 anges konkreta målsom Bilaga 1.1 regeringama bör sträva efter: - upprättaprogram för bästa möjUga markanvändning och en håUbar hushållning med markresurser senast tUl , -förbättra system för planering,hushållning CKh utvärdering i fråga om mark och markresurser senast tiiU år2000, -förstärka institationer ochsamordningsmekanismer senast tiU och -mföra mekanismer för att gebefolkningen möjUghet tiU delaktighet i beslut om markanvändning ochhushållning med mark senast tiU . anser att försfeget tUl mUjöbalk är aUtför inriktat på prövning avenskUda projekt, istäUet för en mer systemorien-terad planeringsprocess.Katrineholms kommun och i och län menar att förett håUbart boende och bebyggelse krävs en ökad samverkan mellan olikasektorer i samhäUet och föreslår ökat inflytande för t ex isamhäUsplaneringsfrågor. Centerkvinnorna stöder utvecklingen mot störreinflytande för kvinnor och ungdomar i planeringsfrågor. Mittenhushållning.Statens naturvårdsverk föreslår att vattenförsörjningen ges ökad uppmärksamheti den fysiska planeringen. Naturvetenskapliga forskningsrådets lUF-kommitté(NFR-IHP) anser att markhushåUning måste integreras med ett perspektiv påvattenkretsloppet. Geologiska Undersökning (SGU) menar att ambitionerför geologisk undersökning inte räcker för att nå målen i Agencfe 21 omhushåUning med natarresurser eUer skydd av färskvatten. Därför vUl SGU att desvenska målen tidigareläggs och att kraven på omfetttiing av undersökta ytorhöjs. Byggplanering.Hudduige kommun anser att kraven på värmeåtervinning i nybyggnadsregler börses över och kompletteras med krav på effektivare elanvändning.Kristdemokratiska Samhällspartiets Kvinnoförbund (KdS-K) viU att kök ochbosfeder skaU byggas, ombyggas och inredas så att käUsortering av hushåUsavfeUkan ske ratinmässigt. Enköpingsoch kommun anser att buUer och vibrations-störningar bör beaktas ihögre grad än tidigare i planeringen för att förbättra boende- ochbebyggelsekvaUtet. Flera myndigheter (, , VTI m fl) framhåUeratt sambanden meUan trafik och boende måste beaktas bättre för att minskatransportbehoven. i anser att samhäUet bör skaffasig instmment för att begränsa tUlkomst eUer förändring av bebyggelse sominnebär att behovet av transporter ökar. Naturskyddsföreningenanser att parkeringsmark i fetorter skaU ges marknadsmässiga priser. menar att utspridd och ostiuktarerad bebyggelse måste motverkas, föratom när den är knuten tiU areeU produktion, genom att göra utglesning olönsam för byggherrar. Ung Vänster tycker attSverige bör sttäva efter små delvis självförsör- jandesamhäUen för att minska påfrestningama på mUjön. Innerstaderna Prop.1993/94:111 bör göras bUfria och program bör utformas för odling i staden,växthus Bilaga 1.1 i anslutning tiU husen och återföring av avfeU tiUkringUggande jord-bmksbygd. Bostadsmiljö.HSB anser att det vid nybyggnation, ombyggnad ckUunderhåU måste vara lönsamt att välja lösningar som verkUgen gör detmöjUgt att undvUca nuljö- och hälsorisker. Vidare föreslär förbundet att detmed fegstöd skaU vara möjUgt att omfördefe och utjämna produktion-skostaaderaai boendet över tiden så att det skapas ekonomiska fömtsättningar för ettmUjövänUgt boende. Inga nya byggmaterial skaU släppas ut på marknaden mnantiUverkama gett garantier för att de är oferUga. Dessutom bör alfe befintUgabyggmaterial analyseras så att ferUga produkter kan rensas ut ur sortimentet.Folkkampai\jen anser att regeringen bör utarbeta ett saneringsprogram förosuncfe bosfeder med mögel och radonproblem. bettaktar mUjöproblem och förändringsmotstånd kringinfrastmktar och boende som sammanhängande med storskaUghet och förespråkardärför lokalt inflytande i planering och genomförande av mUjöförbättringar iredan befintUg bebyggelse. Dessutom krävs en medveten satsning på forskningkring tekniska innovationer med lokal förankring. anser att den poUtiska riktningen går mot ett minskat samhäUsansvarmed avreglering av hosteds- och byggmarknaden och föreslår att samhäUet genomfegstiftning CKh aktiva åtgärder garanterar rätten tiU hosteden och inflytandeöver boendeför-håUandena och boendeviUkoren. En vUctig kunskap är, enUgtförbundet, den övergripande dokumentetionen av bostedsmarknaden som kaninhämtes hos kommuner. På detta område planerasneddragningar, som enUgt riksförbundets mening är förödande cfe dessakunskapskällor behövs om man eftersträvar en utveckUng med tonvUct på mUjö- ochnatarresursaspektema. l.c)Natarvård, biologisk mångfald och bioteknUc För att snabbt kunna genomförakonventionen om biologisk mångfald efter det att den har trätt i kraftrekommenderas bl a i kapitel 15 i att landstadier och nationeUahandlingsplaner utarbetas. I kapitel 16 ges rekommendationer som syftar tiU attsäkra mUjöanpassad hantering av biotekniken i enUghet med intemationeUt överenskomnaprinciper. Mål och åtgärder vid tillämpning av bioteknik behandlas för följandeområden: -Öka tiUgången på Uvsmedel,foder och fömybara råvaror. -Förbättra människans hälsa. -Förstärka mUjöskyddet. -Öka säkerheten och utvecklaintemationelfe samarbetsmekanismer. -Upprätte kompetenshöjandemekanismer för utveckling av biotekniken och en mUjöanpassad tiUämpning avdenna. Strategier.KungUga ser en risk att konventionen 101 om biomångfald genom sinprocesskaraktär uite leder tiU att skyddsvärcfe objekt uppmärksammas intemationeUt. 1993/94:111framhåUer att den biologiska mångfalden inte bara skaU bevaras genom Bilaga1.1 olika typer av reservat, utan att hänsyn tiU skyddet av mångfelden måstetes vid aUa former av utayttjande av natarresurser. anseratt målet för biomångfaldspoUtik bör vara att artrikedomen inom olika gmpper avorganismer inte fär tiUåtas att sjunka. LutherhjälpentiUsammans med Kyrkornas U-fomm saknar de kvantitetiva aspektema på biomångfald(exemplar mom arter) i Agencfe 21. Man påpekar att kultareU diversitet måstebevaras för att existensen för många människo-beroende djur och växter skaUtryggas. Markområden, främst skog i , bör, enUgt kyrkoma,avsattes i reservat. q2000 förväntar sig en nationeU plan för hur mångfeldenskaU skyddas och en stadie av de samhäUsekonomiska konsekvenser som utayttjandeav biologiska resurser fär. anser också att en plan behövs för attbevara mhemska lantraser för jordbraket. framhåUer att äganderätten är en fömtsättning för en långsUctignatarvård. ÖB menar att Försvarsmakten aktivt bidragit tiU bevarandet avbiomångfald. anser att mer mUjöanpassadeskogsbmks- och jordbmksmetoder är avgörande för att kunna stoppa förlustema avbiologisk mångfeld i skogs- och odlingslandskapet. Om de styrmedel, som dennya skogspoUtiken innebär, inte ger en snabb förbättring måste styrmedlenstärkas under återstoden av 1990-telet. föreslår vidare att6(X) (XX) ha odlingslandskap skaU bevaras tiU genomökat stöd tiU fendskapsvårdande åtgärder. Chalmerstekniska högskola och gör bedömningen att bättre kännedomom artbestånden behöver skapas genom taxonomiska undersökningar, uite minst ittopiska områden, för att kunna skydda biomångfalden. Statens naturvårdsverkförespråkar att ett genereUt skydd för småbiotoper inom skogs- ochcxUingslandskap införs med stöd av NVL. föreslårtiUståndsplikt för utsättaing av genmodifierade organismer, fiämmande arter ochpro-viniensförflyttning av inhemska arter. kan man fä snabbast positiva effekt på svenskbiomångfald genom att återskapa våtinarker i det nedlagda jordbmkslandskapet.Enköpings kommun hänvisar tiU avsnitt 14.45 b) i och föreslår att deti vissa lämpUga områden återigen bör göras våtinark av de kärr som tidigaredUcats ut. Våtinarker är kvävefal-lor, en biotop för hotede arter, ochåterställningen av våtinarker kan bidra tUl att jordbmksöverskottet minskar. föreslår att de värdefuUaste myrmarkerna skyddas somnationalparker, natarreservat eUer natarvårdsområde. i Älvsborgslän föreslår en utredning av möjUgheten att inrätte en mUjöskadefond som t exskuUe kunna användas för att efterbehandla takter där möjUgheter annars saknas. Katrineholmsoch kommun anser att natarvårdsfegen är alltför kraftlös för att vara verkningsfiiU. därföratt ett nationeUt organ skall inrättes som årUgen följer upp konventioneraasefterlevnad och föreslår förbättringar. Organet bör ha en Prop. 1993/94:111bred sammansättning. Inför detta organ bör envar kunna pröva enskUcfe Bilaga1.1 feU mot konventionstextema. anser att hårdaremUjökrav kan stäUas i områden som redan har en hårt befested mUjö än i andraregioner. Skyddav mUjön i bergsområden kräver, enUgt ,verksamhetsramar för rennäringen i vilka antalet renar anpassas efter lokalbetesprcxluktion CKh balanseras mot skydd av vUtpopulationer som utayttjarsamma resurser. Helt renfrfe reservat bör inrättas. Statens naturvårdsverkföreslår att av den produktiva skogsmarken nedanför det QäUnära områdetundantas från skogsbruk. anser att den svenska poUtUcen i aUt för hög grad är inriktadpå bevarande CKh skydd. Den bör ändras sä att poUtiken i högre grad inriktas påatt återstäUa skadade mUjöer och ekosystem. Den svenska natarvårdspoUtikenstrider, enUgt föibundet, delvis mot princip I i Ricxleklarationen, somuttrycker att människan står i centmm med "rätt tiU ett rikt Uv i samklangmed nataren", och bör därför bU föremål för en översyn. Den svenskamUjöpoUtiken ser ofta natarvård som ett särintresse i sig. tiU princip 3 i Rio-deklarationen, som behandlar rätten tiUett rättvist tiUgodoseende av nuvarande och kommande generationers behov avutveckling och mUjö och menar att den svenska poUtiken ofte strider mot de iprincip 3 angivna kraven på rättvisa. Vissa delar av befoUcningen får bärastörre delar än andra, t ex skogsbmkama. Även meUan generationer behöver kravenpä rättvisa skärpas. Kostaadema för natar- och mUjövård behöver i högre grad änför närvarande ses som investeringar som kommer framtida generationer tiU godooch bör därför genom pericxlisering av kostiiadema bäras även av dem. Bioteknik.Statens påpekar att underfeter att beskriva vissarisker med genteknik, t ex den ökade risken att en förändrad organismproducerar toxiska ämnen. varnar för den ohämmadeteknikoptimism och de förväntningar på biotekniken som representerar.Även CUF varnar för en övertto på biotekniken och föreslår att verkarför interaationeUa regler för dess användning, som bl a förhindrar patent pålevande organismer och frisläppande av gentekniskt mcxlifierade organismer inataren. LutherhjälpentUlsammans med Kyrkornas U-forum menar att beviljade patent på Uvsformer bördras tiUbaka och att mga nya bör tUlåtes i avvaktan på en utredning om nyaimmaterial-rättsUga förfaranden. Genteknikberedningens betänkande SOU 1992:82bör lämnas obeaktat. Kyrkoma anser att försöken att bevara växtgenetiskmångfald i genbanker i stora stycken har misslyckats och att satsningar iframtiden bör inriktas på bevarande in-sita. Vinster på produkter somutvecklats från växtgenetiska resurser måste komma dem som möjUggjort framväxtentiU del. Vidare föreslås ett nationeUt bioteknikinformationsmstitat. Kungligavetenskapsakademien vUl att immaterialrättsUga problem 103 rörande överföring avgenmanipulerat material och tiUgång tiU genetiskt materialutreds av en särskUd expertgmpp.