prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadens flexibilitet är av avgörande betydelseför möjlighetema att påtagligt kunna sänka arbetslösheten utan attlöneökningama tilltar på ett inflationsdrivande sätt. 1altemativet med medelhög tillväxt illusteras ett förtopp där inga ytterligarestrakturreformer, utöver saneringsprogrammet genomförs. Arbetsmarknadenfungerar dock något bättre än tidigare till följd av bl.a. skattereformen,förändringar i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringama m.m. Strakturreformemaseffekter kan dock sägas vara försiktigt tolkade. Lönebildningen kännetecknasfortfarande av oförmåga att anpassa nominal-lönema nedåt samt av en relativtstark följsamhet mellan olika sektoren TbeU 1.7 Försörjningsbalans 19961999 Genomsninlig årlig procentuell förändring Import av varor och tjänster Privat konsumtion Offentlig konsumtion av varor och tjänster 2,3 -0,7 -0,7 -0,7 15,5 0,6 7,4 1,9 -0,6 -0,7 -0,6 10,9 0,3 7,1 1,8 -1,2 -1,3 -1,2 6,8 0,1 6,4 Föratt göra altemativet med hög tillväxt mer sannolikt krävs fortsattastrakturella reformer inom bl. a. arbetsmarknads- och utbildningspolitiken.Dette förbättrar föratsättningama för en icke-inflationistisk lönebildning.Arbetsmarknaden antas utmärkas av en hög flexibilitet vilket innebär minskadeinslag av nominallönestelhet nedåt samt en lägre grad av följsamhet mellanolika sektoren Även andra aspekter av flexibilitet som kan medverka tillsnabbare reaktioner på över eller underskott på olika del-arbetsmarknader ärviktiga. Hög rörlighet, effektiv matchning etc. innebär att kraven pålönejusteringar mildras. Altemativet med lågtillväxt illustrerar en utveckling där den ekonomiska återhämtningen bryts iförtid, främst på grand av en dåligt fungerande arbetsmarknad. Tidigaregenomförda strakturreformer antas inte ha någon större effekt. Rörlighetenmellan yrken, företag och branscher är låg, delvis som en följd av attarbetsmarknads- och utbildningspolitiken inte antas ge förväntade resultat.Dette tar sig uttryck i att stora löneökningar i de mest expansiva delama avekonomin snabbt sprider sig till samtliga sektorer, dvs. även till de som intebehöver nyrekrytera och därigenom attrahera en större arbetsstyrka.Inflationsförväntningama tilltar då redan vid mycket höga arbetslöshetsnivåeroch prisstabiliseringspolitiken uppfattas inte som trovärdig vilket leder tillstigande ränton Diagram 1.6 Öppet arbetslösa samt personer ikonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska ågärder 19801999 1993/94:150 Bilaga1.1 '------ ;---- '---- 1--- '---- [---- '---- 1 ' I------ '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- 1 9801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Källa:Statistiska centralbyrån och . Dengenomsnittliga BNP-tillväxten uppgår i altemativet med medelhög tillväxt tillca , vilket motsvarar den genomsnittliga tillväxttakten iOECD-området . Det relativt svaga arbetsmarknadsläget hållertillbaka de nominella löneökningama, som dock tilltar något i slutet avperioden. Därigenom begränsas också inflationstrycket och nettoprisindex ökarmed ca 2,. Den åtstramning av finanspolitiken som sker genom bl.a.saneringsprogrammet påverkar dock KPI på ett sådant sätt att ökningstaktenberäknas bli . Ettsuccessivt större förtroende för den ekonomiska politiken medför en vissnedgång av realräntoraa. i kombination med den relativt starkalönsamheten i näringslivet samt ett successivt ökande kapacitetsutnyttjandeskapar föratsättningar för att den investeringsuppgång som inleds år 1995förstärks . Därigenom blir investeringama denefterfrågedel som ger det största bidraget till tillväxten. Diagram 1.7 Offentliga sektorns utgifter och inkomster 1993/94:150 Bilaga1.1 Andel av BNP, procent 80 1''I''II'r 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 Sysselsättningeni den offentliga sektom minskar något . Därigenom måste en starkexpansion av produktion och sysselsättning i den privata sektom ske för att densammantagna tillväxten i ekonomin skall bli . Mot bakgrand av deimastrakturomvandling samt att inves-teringsnivåema blev starkt nedpressade underperioden 19901994 är inte kalkylens investeringsuppgång särskiltanmärkningsvärd. I själva verket utgör investeringama en mindre andel av BNP1999 än de gjorde 1990. Hushållensinkomstutveckling begränsas genom saneringsprogrammet ochuppgången stannar vid i genomsnitt . Den private konsumtionenantas emellertid öka något snabbare. I takt med en sjunkande arbetslöshetförstärks också hushållens förtroende och därigenom antas att nettosparandetsom andel av disponibel inkomst minskar från 1995 tiU 1999. Den svenska exportenföratsätts kunna öka sina marknadsandelar avsevärt under perioden 19931995.Under perioden 19961999 kommer et-portutvecklingen i huvudsak att följa denintemationella marknadstillväxten. En viss fortsatt expansion avmarknadsandelama sker dock . I takt med att det inhemskaresursutnyttjandet successivt tilltar kommer ökningen av importefterfrågan attbli betydande. innebär att nettoexportens bidrag till tillväxten underperioden blir svagt negativt. Denskisserade utvecklingen av produktion och efterfrågan innebär att situationenpå arbetsmarknaden gradvis förbättras. skapas knappt260 000 nya jobb. Nedgången i arbetslöshet begränsas dock av att potentialenför ett ökat arbetskraftsutbud är stort när efterfrågan på arbetskraft tilltar.Den öppna arbetslösheten kalkyleras att minska från 1995 till ca 5,. Detta kan ske som de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärdema reduceras till . äralltså av arbetskraften utanför reguljär sysselsättning under det . 1993/94:150 Bilaga1.1 Årlig förändring, genomsnitt 19961999 Finansiellt sparande i offentlig sektor* -0,8 -3,3 -5,9 ' I % av arbetskraften. I % av disponibel inkomst. M % av BNP Deoffentliga finansema förstärks gradvis även om underskotten hela perioden ärbetydande. Det finansiella sparandet i den offentliga sektom visarett underskott på . Den offentliga sektoms finansiellanettoskuld som andel av BNP ökar därför svagt även mot slutet avkalkylperioden. Den private sektoras finansiella sparande minskar successivt.Företegens sparande är dock betydande även vid slutet av perioden, trots denrelativt starka investeringsexpansionen. 1993/94:150 Bilaga1.1 Diagram 1.8 Den ofTentliga sektorns finansiellanettoställning Andel av BNP, procent -10 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Denhögre flexibiliteten avseende löner och rörlighet på arbetsmarknaden medger ensnabbare tillväxt utan att inflationsdrivande löneökningar uppstån Förtroendetför hållbarheten i den ekonomiska utvecklingen ökar, vilket leder till lägrerealräntor och som följd därav en snabbare konsumtions- ochinvesteringstillväxt. BNP ökar i dettaalteraativ med i genomsnitt . Tillväxten är i mycket hög grad driven avden kraftiga investeringsexpansionen, som ger ett bidrag till tillväxten på ca3 procentenheten Den starka sysselsättningsutvecklingen innebär att hushållensinkomster ökar snabbare än i 3 %-kalkylen. Tillsammans med en något störresparkvotsnedgång innebär dette en kraftigare konsumtionsutveckling förhushållen. Antalet reguljärt sysselsattaökar i denna kalkyl med ca 440 000. Därmed sjunker arbetslösheten kraftigt.Den öppna arbetslösheten uppgår år av arbetskraften.Sysselsättningexpansionen medger också en avsevärd neddragning av dekonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Dessa utgör 2,avarbetskraften. öppenarbetslöshet och antal personer i konjunkturberoende åtgärder re- Prop.1993/94:150 duceras därmed från toppnivån 14,1994 till 6,1999, vilketmot- Bilaga 1.1 svarar regeringens målsättning beträffande utvecklingen avarbetslösheten . Den goda efterfrågan på arbetskraft innebäratt den andel av befolkningen som tillhör arbetskraften ökar. Deoffentliga finansema förbättras markant i dette altemativ. finnsdock ett sparandeunderskott vid slutet av perioden uppgående till avBNP. Den offentliga sektoms finansiella nettoskuld minskar dock 1999 som andelav BNP och uppgår till . IkbeU1.9 Bidrag till tillväxten Privat konsumtion Offisntlig konsumtion 1,2 -0,1 0,9 -0,1 0,9 -0,3 Bruttoinvesteringar I .agerinvesteringar Nettoexport 2,9 0,5 -0,5 2,0 0,3 -0,1 1altemativet med låg tillväxt accelerar löneökningama i ett tidigt skedeframförallt på grand av en dåligt fungerande arbetsmarknad med låg rörlighet.Löneökningar i de expansiva delama av ekonomin sprider sig snabbt till övrigasektoren Därigenom stiger inflationsförväntningama vilket ger upphov till såvälstigande nominal- som realränton Osäkerhetenhos hushåll och näringsliv tilltar, vilket dämpar investerings- ochkonsumtionsbenägenheten. Därigenom stannar den årliga BNP-tillväxten vid i genomsnittca . Arbetslöshetsnedgångenavbryts i ett tidigt skede och summan av de öppet arbetslösa och personer ikonjunkturberoende åtgärder når inte under 12,, som andel av arbetskraften.Sverige hamnar därmed, liksom flera andra europeiska länder, i en situation medvaraktigt hög arbetslöshet. De personer som lämnade arbetskraften under denkraftiga nedgången i ekonomin kan heller inte väntas komma tillbaka tillarbetskraften vid en så låg efterfrågan på arbetskraft. 1dette altemativ förbättras de offentliga finansema väsentligt långsammare ochunderskottet uppgår till som andel av BNP. Därigenom fortsätter denoffentliga sektoms finansiella skuld att öka relativt snabbt som andel av BNPunder hela kalkylperioden. Saneringsprogrammet är alltså under dessaomständigheter helt otillräckligt för att ens hejda ökningen av skuldkvoten. Det är dock ännu för tidigt atttala om en bred återhämtning över hela OECD-området. Självbärandekonjunkturappgångar från inhemsk efterfrågan sker nu i länder som tillsammanssvarar för ungefär hälften av OECDs totala produktion. Den senaste tidensstetistik visar att tillväxten har accelererat i . Tillväxten var den starkaste sedan uppgången inleddes för tre årsedan. Vid sidan av ligger övriga anglosaxiska länder först ikonjunkturcykeln. Den japanska ekonomin, där BNP föll ,fortsätter däremot att utvecklas svagt. I har en långsamkonjunkturappgång inletts. Diagram 2.1 BNP-tillväxt i , och västra Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 ..... /.-/■/jW 1---------------------------------------- 1 1 -K* 1 ■'■'''' 1.................................................................................. IIIII 1 1 1 1 1 1 , , , 1 1 1983 1985 1987 1989 1991 1993 BNP i beräknasöka med 2 1/1994 och med 2 3/1995. Detta innebär en viss upprevideringjämfört med bedömningen i den preliminära nationalbudgeten. Den främstaorsaken är att tillväxten i bedöms bli högre. Utvecklingen i och iflertalet europeiska länder ser ut att ligga i linje med den tidigareprognosen. I föratses en BNP-tillväxt på 1 1/1994 och 2 1/2 %1995. Noteras kan att de nordiska ländema väntas få en högre tillväxt ängenomsnittet i såväl 1994 som 1995. 12 1993/94. I samL Nr 150 Tabell2.1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa OEXTD-länder 1993/94:150 Bilaga1.1 -0,7 -1,9 -0,7 -2,1 -0,5 -7,1 -2,5 -1,1 -1,9 -2,1 -1,2 -0,6 ' Iprocent av BNP USAsekonomi fortsätter att växa på bred front. Inflationstrycket är i dagslägetmåttligt och det förefaUer inte troligt att tillväxten bryts på grandav att den amerikanska kraftfullt skulle behöva strama åtpenningpolitiken. De räntehöjningar som genomförts utgör knappastnågot hinder för en fortsatt stark tillväxt. De bör ha positiv effekt,då risken för inflation på medellång sikt har minskat. Med tanke på den snabbatillväxttakten var en sådan normalisering av penningpolitiken nödvändig. 1Japan hai ett fjärde finanspolitiskt stimulanspaket presenterats. Detta bedömsinnehålla mer substantiella åtgärder än de som har lagts fram tidigare. Därmedförbättras utsikteraa för en uppgång kan inledas . I västra , efter en viss uppgång under det andra och tredje kvartalet 1993,åter att falla under den första delen av 1994 innan en mer stabil återhämtningirdeds. Fallet i BNP är främst en följd av att hushållens disponibla inkomsterkommer att minska förhållandevis kraftigt . Vad gäller de nordiskaländema är det främst synen på utsiktema för den finska ekonomin som ändrats.Det har kommit allt fler tecken som tyder på att en uppgång är nära föreståendeoch att en mycket stark tillväxt kan förväntas . Inflationensjönk trendmässigt i flertalet och utvecklingen motlägre inflation har fortsatt . Med undantag av finns det gott omoutnyttjad kapacitet inom OECD-området, vilket kommer att hållaprisökningstakten nere. I tyder allt på att inflationenfortsätter att sjunka. I de länder vars valutor deprecierats har det, medmöjligt undantag av , ännu inte kommit några signaler om attinflationen tilltagit. Den svaga inhemska efterfrågan och det låga kapacitetsutnyttjandetär två förklaringar till detta. I pekar alla faktorer, med undantag avpenningmängdsutveck- lingen,mot ett fallande inflationstryck . Därmed Prop.1993/94:150 finns inflationsmål på högst inom räckhåll. I Stor-Bilaga 1.1 har inflationen ökat något som en följdav den stigande inhemska aktiviteten. Konsumentprisema i väntas öka med2,1994 och 1995. Detta är en viss nedjustering jämfört med tidigarebedömningar. I väntas ökningstakten uppgå till bådaåren. Trotssjunkande arbetslöshet i har arbetslösheten fortsatt att stiga i somhelhet. Inte minst har utvecklingen i varit oroande. Även i har enviss ökning noterats , även om nivån intemationellt sett ärmycket låg. Den höga och stigande arbetslösheten har medfört att denna frågastår högt på dagordningen i det internationella ekonomisk-politiskasamarbetet. Arbetslösheten väntas börja sjunka i OECD-området ochuppgå till 1995. I föratses en minskning först . Tabell 2.2 Konsumentpriser och arbetslöshet i vissaOECD-länder ' Årlig procentuell förändring. Procent av arbetskraften. Denpenningpolitiska hållningen står alltjämt i fokus när den ekonomiskautvecklingen ska bedömas. I gäller frågan hur snabbtcentralbanken behöver höja styrräntoraa. Arbetslösheten ochkapacitetsutnyttjandet ligger nu på nivåer som historiskt sett har genereratinflation. Det förefaller dock inte finnas anledning till överdriven oro fördetta . Finanspolitiken kommer att stramas åt de närmaste årensamtidigt som bl.a. löneökningaraa ligger på en låg nivå. I är de korta räntoraarekordlåga, men fortsatta lättnader kan inte uteslutas om återhämtningen dröjerI har betydande räntesänkningar skett i samtliga länden har ännuinte varit tillräckligt för att generera någon starkare konjunkturappgång. Medhänsyn till det svaga konjunkturläget och det låga inflationstrycket måsterealräntoraa i flertalet europeiska länder fortfarande bedömas som höga. inflationsutsiktemaoch den stramare finanspolitiken i föratses Prop. 1993/94:150 resulterai fortsatte lättnader i penningpolitiken . Bilaga 1.1Övriga europeiska länder skulle därmed kurma följa eften Det borde ocksåfinnas utrymme för de långa räntoraa att sjunka ytterligare något underprognosperioden. Underskotteni de offentliga finansema väntas minska i OECD-området under prognosperioden.Av de stora länderaa fömtses den mest markanta förbättringen ske iStorbritannien. Trots dette kommer de offentliga underskotten att kvarstå påhöga nivåer . Den trendmässiga ökningen av statsskulden kommerinte att brytas. Trots betydande budgetunderskott i kommer förändringeni finanspolitiken att få en återhållande inverkan på ekonomin 1994 jämfört med1993. lbell 2.3 Den konsoliderade offentliga sektornsRnansiella sparande Kalenderån procent av BNP -2,5 2,9 -2,1 -1,5 -1,3 -3,4 3,0 -3.2 -2,1 -2,7 -4,5 0,7 -2,6 -3,9 -6,2 -3,6 -1,0 -4,0 -6,0 -8,2 -1,5 5,3 2,5 -2,2 -1,5 -0.2 -2,5 -6,1 -2,8 -4,3 -9,1 -3,2 -3,7 -4,4 -6,8 -2,1 -2,9 -4,0 -4,6 ' Exkl. kostnader för inläningsförsäkringen. 1991 årsBNP-vikter och köpkraftspariteten Källa: . Skuldkonsolideringsprocesseni den private sektom har dämpat den ekonomiska utvecklingen.Denna verkar nu till stor del vara avslutad och utgör därmed inte någotbetydande hinder för utvecklingen . Detta beror på atthushållen minskat sin skuldsättning, att räntoma har sjunkit, samt att prisemapå tillgångsmarknadema har stigit . Det gäller inte minstkurseraa på aktiemark-nadema. Dessutom har bostadsprisema i bl.a. ochStorbritannien börjat att stiga medan de stabiliserats i t.ex. . Deekonomiska fömtsättningama för OECD-länderaa har förändrats markant de senasteåren. Nya marknader har fått ökad betydelse för den intemationella handeln,även om den interaa OECD-handeln fortfarande dominerar De asiatiska länderaaexklusive har mer än fördubblat sin andel av den totala exporten ivärlden , från till 1993. är denregion i världen som uppvisar den snabbaste tillväxten ochdessa länders betydelse för världsekonomin kommer att fortsätta att öka dekommande åren. gäller som producenter av konsumtions- ochinvesteringsvaror, men också som viktiga avsättningsmarknader förOECD-länderaas export. Regionen har genomgått en markant förändring i så mottoatt den intraregionalt genereradetillväxten har varit så pass stark att OECD-länderaas betydel- Prop.1993/94:150 se för området har minskat avsevärt. Vidsidan av kommer även de östeuropeiska länderaa att spela enviktigare roll i världsekonomin. De länder i som prioriteratliberaliseringar och makroekonomisk stebiUsering i ett tidigt skede avreformprocessen är de som snabbast kommer att integreras och bli viktigaaktörer i världshandeln. Utövertillkomsten av nya marknader har världshandeln gynnats av den fortsatteliberaliseringen av handeln. förbättrar föratsättningama för denekonomiska utvecklingen på medellång och på lång sikt. Liberaliseringen harskett dels genom regionala frihandelsavtal t.ex. EES och , dels genom detglobala . Tillosäkerhetsmomenten i prognosen hör utvecklingen på de finansiella marknadema.Att de långa räntoma i har börjat stiga kan förklaras av stigandeinflationsförväntningar på medellång sikt. Marknadsaktörema kan dock ha överreagerat.En altemativ tolkning är att en höjning av de korte räntoma borderesultera i lägre inflation på medellång sikt jämfört med om ingenting hadegjorts. Att de långa räntoma har stigit i är däremot svårare attförklara med utgångspunkt i fundamentala faktorer De långa räntoraas nivåpåverkas enligt teorin av inflationsförväntningar. Den senaste tidensutveckling i , som fortfarande i hög grad styr räntenivån i ,borde snarare ha resulterat i fallande inflationsförväntningar. En förklaringskulle kunna vara att de finansiella marknadema är segmenterade, med relativttåte skott mellan ränte- och valutamarknaden Om aktörema på penning- ochobligationsmarknaderaa avlägger all valutakursrisk när de gör en placering i etträntebärande instrament, skulle detta kunna förklara de europeiska räntoraasföljsamhet till de amerikanska . Fråganär alltså om en trend mot ökande långa räntor har inletts. Prognosen utgårifrån att så inte är fallet utan att de stigande långa räntoraa i är entillfällig reaktion. De långa räntorna förväntas därmed falla något under 1994.Om detta inte inträffar kommer naturligtvis återhämtningen att bli svagare. Ettannat osäkerhetsmoment i är hur hushållens konsumtion kommer attutvecklas . Inkomsteraa kommer i många länder attutvecklas svagt till följd av låga löneökningar, fallande sysselsättning ochåtstramningar av de offentliga finansema. gäller inte minst . Omhushållen inte skulle minska sitt sparande kommer tillväxten underpronosperioden bli svagare än beräknat. Vadgäller kan inflationen komma att öka snabbare än i prognosen, vilket kanleda till att penningpolitiken mycket snabbt kommer att stramas åt. Det skullege en större dämpning av den ekonomiska aktiviteten 1995 än vad som föratseshär. Påden positiva sidan finns möjligheter till snabbare räntesänkningar i lysklandän föratsett. Dessutom kan styrkan och dynamiken i den europeiska uppgången haunderskattats. Ettosäkerhetsmoment av en helt annan karaktär är utvecklingen i . Denallmänt sett mycket osäkra situationen såväl ekonomiskt som politisktkan medföra allmän oro som kan sprida sig till t.ex. de finan- Prop.1993/94:150 siella marknaderaa. Denekonomiska aktiviteten steg dramatiskt i den amerikanska ekonomin i Qol. 1 synnerhet gäller detta för dåBNP-tillväxten uppgick till i årstakt. Uppgången, som länge varitpåtagligt svagare än i tidigare konjunkturappgångar, har först under dettekvartal nått en sådan styrka som varit vanlig tidigare. BNP-tillväxten för1993 kom därmed att bli . Idagsläget pekar så gott som alla indikationer i positiv riktning. Påut-budsssidan av ekonomin ökar industriproduktion, kapacitetsutnyttjande ochorderingång snabbt. På efterfrågesidan är det investeringaraa samt den privatekonsumtionen som främst bidrar till uppgången. Företagens goda vinstläge harstimulerat maskin- och anläggningsinvesteringama, vilka ökade snabbt 1993.Bostadsinvesteringama tilltog också i styrka . Hushållenskonsumtion har fortsatt att öka, vilket bl.a. kan avläsas idetaljhandelsomsättningen, trots att disponibelinkomstutvecklingen var relativtsvag. Den hittillsvarande ökningen i privat konsumtion har till stor delfinansierats genom minskat sparande. Sparkvoten har emellertid sjunkit såmycket att utrymmet för fortsatta neddragningar nu tycks vara begränsat.Konsumtionsökningar måste därför i högre grad än tidigarehärröra från inkomstökningar. Den totala sysselsättningen har börjat stigavilket bör möjliggöra en sådan utveckling. Pristrycketi den amerikanska ekonomin är måttligt . Såväl konsumentprisersom löner visar en ökningstakt på strax . Detta ikombination med de senaste årens rationalisering inom tillverkningsindustrinhar fört med sig att enhetsarbetskostnaden minskat inom denna sektor under1993 med vilket ökat industrins konkurrenskraft. Finanspolitikenverkade i svagt åtstramande riktning . Administrationensbudgetförslag avseende , som presenterades i febraari ,innebär en fortsättning av åtstramningspolitiken. Förslaget inkluderarutgiftsnedskämingar avsedda att möta utgiftstaken budget, somgodkändes av kongressen . Vad gäller Clinton-administrationensförslag till hälsovårdsreform är bl.a. frågoma beträffande statens roll i ochfinansieringen av det nya systemet ännu olösta. Trots dette väntas enlagstiftning bli klar under innevarande ån Diagram2.2 Inflation, tillverkningsindustrms kapacitetsutnyttjande och länga Prop. 1993/94:150 räntor i Bilaga 1.1 Sammansatt obligationsränta(höger skala) Konsumentpriser (högerskala) 72 ' I.......... I.......... I.......... I........... I.......... I.......... I.......... I.......... I' ' O 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Efteratt pendlat kring har de amerikanskakorträntoma stigit som svar på Federal Reserves höjning avstyrräntoraa. Höjningen måste betraktas som en naturlig konsekvens av denmycket snabba tillväxten i Qol. Det fmns emellertidmycket få tecken på att den faktiska inflationen är på väg upp. Det är svårareatt förklara varför långräntoma börjat stiga , om det inteberor på att marknadens inflationsförväntningar höjts. Innevarande år väntasBNP-tillväxten öka till 3 3/för att dämpas till 1995. Tillväxtendrivs i första hand av privat konsumtion och bostadsinvesteringar under såväl1994 som 1995. Företagens investeringar ökar också relativt starkt båda åren.Penningpolitiken får en allt stramare inriktning, men avlastas till viss del avden finanspolitiska konsolideringen. Utvecklingeni är i många delar rakt motsatt till den i . har mycket fåsignaler om en vändning i ekonomin registrerats. Det finns problem inomflera sektorer av ekonomin. Företagen tyngs av låg inhemsk efterfrågan.Situationen har dessutom förvärrats avsevärt av yenens uppgång, som dämpatutlandets efterfrågan på japanska produkter och därmed naturligtvis påverkatföretagens vinstmarginalen Till dettekommer att var en period då den japanska industrin in- Prop.1993/94:150 vesterade oerhört ncket. Det innebär att det finns god kapacitetidag Bilaga 1.1 och att en investeringsuppgång därmed är tämligen avlägsen. Hushållenhar dämpat konsumtionen till följd av en stigande, om än intemationellt settlåg, arbetslöshet, lägre löneökningar och bonusbetal-ningar samt pressadebostedsprisen Trots relativt låga bostedspriser utgör bostedsbyggandet ettundanteg från den aimars dystra bilden.