prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringensförslag: Det skall vara möjligt att i bolagsordningen ta in föreskrifter omolika företrädesrätt för olika aktieslag vid kontantemission inte endast närskillnaden mellan aktieslagen gäller rätten till vinst eller likvidationsandelutan också när skillnaden avser röstvärde. Om olika aktieslag skiljer sig ät ifråga om röstvärde men medför lika rätt till vinst eller likvidationsandel,skall en föreskrift i bolagsordningen om olika företrädesrätt förenas medföreskrifter som garanterar att innehavare av varje aktieslag vid enfondemission kan behålla sin andel av bolagets aktier och röster. Kommitténs förslag:Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 134 - 136). Remissinstansema:Remissinstanserna har inte gjort några särskilda invändningar mot korrunltténsförslag i denna del. De remissynpunkter som vi redogjort för i det föregående(se avsnitt 8.1) har emellertid omedelbar relevans även för regeringensförslag i denna del. Skälen för regeringensförslag: Som har nämnts är det inte tillätet att ibolagsordningen meddela föreskrifter om olika företrädesrätt vidkontantemission annat än i fråga om aktier som skall ha olika andel i bolagetstillgångar eller vinst. Lagen medger alltså inte föreskrifter om olika företrädesrättnär skillnaden mellan aktieslagen enbart hänför sig till röstvärdet. Inteheller tillåter lagen föreskrifter om olika företrädesrätt när skillnadenmellan aktieslagen är av annat slag, exempelvis skillnader i fråga om rättenatt välja ledamöter i styrelsen. Här är det således inte möjligt att ibolagsordningen avvika från principen om "lika företrädesrätt". Skälen till detta är attsådana föreskrifter inte har ansetts vara förenliga med likhetsprincipen. Omaktier med lika rätt till likvidationsandel eller vinst skulle ha olika rättatt delta I teckningen av nya aktier, skulle detta kunna Innebära att vissaaktieägare gynnas i förhållande till andra utan att det finns grund för det ibolagsordningen (jfr SOU 1971:15 s. 155). Principen om "likaföreträdesrätt" kan emellertid, såsom har framhållits tidigare, förstås påtvä olika sätt. Det ena Innebär en företrädesrätt för samtliga slag av aktieri förhällande till de gamla aktiernas andel i aktiekapitalet. Det andra innebären företrädesrätt Inom varje aktieslag som, om den förenas med föreskrifter omproportionell emission Inom varje aktieslag, gör detmöjligt för innehavare av gamla aktier att bibehålla sin röststyrka och Prop.1993/94:196 sin andel i bolagets kapital. Det senare synsättet har kommit tilluttryck i Patent- och registreringsverkets registreringspraxis. Verket harsåsom har nämnts godtagit bolagsordningsbestämmelser rörande aktiermed olikhet endast i röstvärde innebärande att vid nyemission de nya aktiernaskall vara av båda slagen och fördelas sä att varje aktieslag endast fär nyaaktier av samma slag. I förarbetena till aktiebolagslagen uttalades att förslagetinte innebar någon ändring på denna punkt (prop. I artikel 29 i kapitaldirektivet behandlas aktier medröstvärdesskillnader på samma sätt som aktier som skiljer sig åt i fråga omrätten till tillgångar och vinst. Den principiella utgångspunkten är sålunda enannan än den som har kommit till uttryck i svensk registreringspraxis; aktierav samtliga aktieslag skall ha rätt att delta i tecknandet av nya aktier i förhällandetill sin andel i aktiekapitalet. Direktivet ger visserligen medlemsstaternamöjlighet att avvika från denna utgångspunkt men endast enligt de bådaundantagsbestämmelserna I artikel 29.2 (se föregående avsnitt). Det finns flera omständigheter som talar för att det nu ärdags för att - i enlighet med vad kapitaldirektivet ger möjlighet till- tillåta att föreskrifter om olika företrädesrätt förs in i bolagsordningenockså när skillnaden mellan aktierna hänför sig endast till röstvärdet. Det avgörande skälet till att aktiebolagslagen hittillsinte har tillåtit bolagsordningsföreskrifter om olika företrädesrätt närskillnaden mellan aktieslagen enbart avsett röstvärdet har varit att dettainte ansetts förenligt med likhetsprincipen. Det kan emellertid - såsompåtalades redan i samband med aktiebolagslagens tillkomst - hävdas att förbudetmot sädana föreskrifter kan kringgås genom att att bolaget vid sidan avröstvärdesskillnader föreskriver vissa mindre skillnader vad gäller rättentill tillgångar och vinst. Detta är också ett av skälen till att man i våragrannländer tillåter föreskrifter om olika företrädesrätt också när aktieslagenskiljer sig åt endast i fråga om röstvärde. Till detta kommer att lagstiftaren vid tillkomsten avaktiebolagslagen utgick frän att "lika företrädesrätt" också gavutrymme för det slag av bolagsordningsföreskrifter som godtagits i Patent- ochregistreringsverkets praxis för vilka har redogjorts. Utgångspunktenför kapitaldirektivet är emellertid en annan. För att man vid en nyemissionskall kunna fördela rätten att teckna de nya aktierna pä ett annat sätt än vadsom följer av direktivets huvudregel, dvs. i förhållande till den andel avaktiekapitalet som de gamla aktierna representerar, fordras antingen attbolagsordningen innehåller föreskrifter om olika företrädesrätt av det slagsom direktivet tillåter eller att bolaget i samband med emissionen beslutar omatt rätten att teckna nya aktier fördelas pä ett annat sätt. Med den utformningsom den nuvarande lagstiftningen har skulle svenska bolag enbart kunna användasig av del sistnämnda alternativet. Detta skulle innebära betydande olägenheter.Röstvärdesskillnader är be tydelsefulla i det svenska näringslivet. Aktier med olika röstvärde har olika ekonomiskt värde. För att göra en korrekt prissättning av aktien är det av stor vikt att man kan avgöra också vilken företrädesrätt aktien kommer att ge vid en framtida emission. Detta talar för att föreskrifter om olika företrä- 112 desrätt bör kunna tas in ibolagsordningen. Marknaden kan härigenom bestämma sitt pris pä aktiensamtidigt som aktietecknaren eller aktieförvärvaren får bättre möjligheter attbedöma följden av en framtida emission. Regeringen föreslär därföratt aktiebolagslagen ändras sä att det blir möjligt att i bolagsordningen tain föreskrifter om olika företrädesrätt också när skillnaden mellan aktieslagenenbart avser röstvärde. En sådan ordning kanemellertid i ett avseende komma i allvarlig konflikt med denaktiebolagsrättsliga likhetsprincipen. Sä blir fallet vid en ökning avaktiekapitalet genom fondemission. En sädan emission är i själva verket en renbokföringsätgärd. Aktiekapitalet ökas endast genom en överflyttning av bolagetsegna medel i form av fritt eget kapital, uppskrivningsfond eller reservfondeller genom en uppskrivning av anläggningstillgångarnas värde (se 4 kap. 16 §aktiebolagslagen). I samband med fondemissionen delas nya aktier ut utan attnågon ersättning behöver lämnas. De aktieägare som därvid tilldelas aktier kansedan tillgodogöra sig en del av bolagets värde. Det skulle med hänsyn tilldetta strida mot likhetsprincipen om innehavarna av aktier som enligtbolagsordningen skall ha samma rätt till bolagets tillgångar och vinst inteskulle behandlas lika vid en fondemission. En särskild bestämmelse bör därförinföras som garanterar att innehavare av varje aktieslag också efter enfondemission kan bibehålla sin andel i bolagets aktier och röster. Ett bolagsom i bolagsordningen vill införa en föreskrift om företrädesrätt i fråga omaktier som skiljer sig ät endast i fråga om röstvärdet bör således varaskyldigt att förena denna med deb en bestämmelse om att vid en fondemission nyaaktier skall emitteras av varje aktieslag i förhållande till det antal aktier avsamma slag som finns ock deb en bestämmelse om att de gamlaaktierna skall ge företrädesrätt till nya aktier av samma aktieslag iförhällande till den andel av aktiekapitalet som de representerar. Det kan anföras skäl föratt det bör vara möjligt att i bolagsordningen föra in föreskrifter om olikaföreträdesrätt också när skillnaden mellan aktieslagen inte avser vare sigröstvärde eller rätt till tillgångar och vinst utan i stället är av annat slag,t.ex. rätten att ta del i styrelseval. Enligt kapitaldirektivet, artikel 29.2,är det emellertid inte möjligt att i bolagsordningen göra avvikelser frän denlika företrädesrätten annat än dä aktieslagen skiljer sig ät i fråga omröstvärde eller i fråga om rätten till tillgångar eller vinst. Någon ytterligaremöjlighet att i bolagsordningen ta in föreskrifter om olika företrädesrätt kanalltså inte införas. 8.3 Beslut om avvikelse från föreskrifter omföreträdesrätt Regeringensförslag: Ett beslut av bolagsstämman att vid kontantemission avvika från denlika företrädesrätten eller från föreskrifter i bolagsordningen omföreträdesrätt skall för att vara giltigt biträdas av aktieägare med minst tvåtredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. 8Riksdagen 1993/94. Kommitténsförslag: Överensstämmer med regeringens förslag (s. 136 och 289 - 291). Remissinstanserna:Remissinstanserna har lämnat förslaget utan invändning. Bakgrund: Om bolagetbeslutar om en emission har aktieägarna företrädesrätt till de nya aktierna iförhällande till det antal aktier som de tidigare äger, såvida inte annatföljer av bolagsordningen (se 4 kap. 2 § aktiebolagslagen). Detta gällergenerellt vid fondemission; någon möjlighet att avvika från vad bolagsordningenföreskriver finns då inte. Motsatsen gäller vid nyemission av aktier ellerkonvertibla skuldebrev som skall utges mot ersättning i apportegendom. Isådana fall kan bolaget alltid fritt besluta om vem som skall ha rätt attteckna aktier eller konvertibler. Vid nyemission, där de nyaaktierna eller konvertiblerna skall betalas med pengar (kontantemission),gäller som huvudregel företrädesrätt I enlighet med tidigare aktieinnehav ellerenligt bolagsordningens bestämmelser. Stämman kan emellertid med enkelmajoritet besluta om annan företrädesrätt. En förutsättning för ett sådantbeslut är dock att beslutet inte förrycker den inbördes rätt som aktieslagenhar på grund av bolagsordningen eller innebär att någon bereds otillbörligfördel pä aktieägares bekostnad (se 4 kap, 2 och 14 §§ aktiebolagslagen och SOU1971:15 s, 175 f,). Artikel 29,4 ikapitaldirektivet tillåter att företrädesrätten begränsas eller upphävs genombeslut av bolagsstämman. Direktivet kräver emellertid som huvudregel att ettsådant beslut tas med en majoritet som inte får understiga tvä tredjedelar avde röster som är förenade med de företrädda värdepapperen eller det företräddakapitalet. Bestämmelsen tolkas i så gott som samtliga medlemsstater som ettkrav pä att beslutet skall biträdas av en kvalificerad majoritet av de vidstämman avgivna rösterna. Skälen för regeringensförslag: Svensk rätt mäste bringas i överensstämmelse med reglerna ikapitaldirektivet. Regeringen föreslår därför att ett beslut om att vid kontantemissionavvika frän aktieägares företrädesrätt skall vara giltigt endast om det biträdsav minst tvä tredjedelar av vid stämman avgivna röster och företrätt kapital.Detta är samma majoritetskrav som gäller för ändring av bolagsordningen.Bolaget bör vara oförhindrat att i bolagsordningen uppställa ännu strängaremajoritetskrav. Regeringensförslag: I aktiebolagslagen införs bestämmelser om att beslut om nedsättning avaktiekapitalet fordrar kvalificerad majoritet. Desärskilda borgenärsskyddsregler som normalt gäller vid nedsättning avaktiekapitalet görs tillämpliga även vid sådan nedsättning som sker föravsättning till reservfond. Skyddetför bolagets borgenärer skall liksom tillgodoses genom ett förfarandevid domstol. Kretsen av de borgenärer som därvid skall ha möjlighet att krävabetalning eller säkerhet utvidgas. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag Prop.1993/94:196 (se betänkandet s. 136, 294 - 302 och 304 - 310). Remissinstanserna: Remissinstanserna har lämnat kommitténsförslag utan invändning. Bakgrund: Bestämmelserna om bolags aktiekapital är av storbetydelse för skyddet för bolagets borgenärer. Det har därför ansetts nödvändigtatt uppställa vissa spärrar mot nedsättning av aktiekapitalet. Bestämmelser omdetta finns i 6 kap. aktiebolagslagen. Nedsättning får ske endast för vissa angivna ändamål. För det första får nedsättning ske för avsättning tillreservfond eller till omedelbar täckning av förlust enligt fastställdbalansräkning, om förlusten Inte kan täckas av fritt eget kapital (se 6 kap. 1§ första sfycket 1 aktiebolagslagen). I sä fall är nedsättningen genomförd såsnart beslutet har registrerats. Efter en sädan nedsättning är bolagetförhindrat att besluta om vinstutdelning, såvida inte rätten lämnarsitt tillstånd till det (se 6 kap. 5 §). Nedsättning fär också ske för återbetalning tillaktieägarna eller för avsättning till fri fond. Ett sådant nedsättningsbeslutanses inte genomfört förrän bolaget har sökt och fått rättens tillstånd tillnedsättningen (se 6 kap. 6 och 7§§), En ytterligare form av nedsättning regleras i 6 kap, 8 §,Enligt denna bestämmelse kan för ett aktiebolag, vars aktiekapital fär ändrasutan ändring av bolagsordningen, i bolagsordningen tas in ett förbehåll attaktiekapitalet kan nedsättas genom Inlösen av aktier. En sådan nedsättningförutsätter inte något tillstånd av rätten. Ett beslut om nedsättning skall normalt fattas av bolagsstämman,Lagen uppställer därvid inte nägra krav pä kvalificerad majoritet, I fråga omnedsättning enligt 6 kap. 8§ kan nedsättningsbeslutet i vissa fall fattas avstyrelsen. Förfarandet Inför rätten syftar till att skydda bolagetsborgenärer. Rätten skall kalla bolagets borgenärer genom kungörelse i Post- ochInrikes Tidningar. Kända borgenärer skall tillställas särskilda underrättelserom kallelsen. Om ansökan inte bestrids eller om de borgenärer som bestriderden fär full betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar, skallrätten ge sitt tillstånd till nedsättningen. Bestämmelserna gör undantagbeträffande en borgenärsgrupp. Borgenärer som också är gäldenärer i sammarättsförhållande skall nämligen inte kallas och har Inte heller rätt tillbetalning eller säkerhet. I kapitaldirektivet finns ganska detaljerade regler omnedsättning av aktiekapitalet. I följande avseenden skiljer sig reglerna fränsvensk rätt. * Av artikel 30 jämförd med artikel 40 följer att ettbeslut om nedsättning av aktiekapitalet skall fattas av bolagsstämman med en majoritet som Inte får understiga två tredjedelar av de röster som är förenade med de före trädda värdepapperen eller det tecknade kapitalet. Bestämmelsen tolkas I så gott som samtliga medlemsstater som ett krav pä kvalificerad majoritet av de vid stämman avgivna rösterna. Direktivet tillåter också nedsättning genom tvångsindragning av aktier (se artikel 36) under förutsättning att tvångsindragningen tillåts eller föreskrivs i stiftelseurkunden eller bolagsord ningen. Om en sådan tvängslndragning är föreskriven i stiftelseurkunden el- 115 lerbolagsordningen, är det över huvud taget inte nödvändigt att bolagsstäm- Prop,1993/94:196 man fattar beslutet om nedsättningen. Om tvängsindragningen endastä.T tilllåten och samtliga berörda aktieägare inte har godkänt åtgärden, måstedäremot bolagsstämman besluta om nedsättningen, I så fall gäller emellertidinte något krav på kvalificerad majoritet. Detta slag av tvångsindragningmotsvarar I huvudsak sådan inlösen som regleras i 6 kap. 8 § aktiebolagslagen. *I artikel 31föreskrivs att, om det finns flera slag av aktier, bolagsstämmans beslut omnedsättning skall bli föremål för en särskild omröstning minst för varjekategori av aktieägare vilkas rätt berörs av beslutet. Artikeln synes blandmedlemsstaterna tolkas så att särskild omröstning skall företas bland ägaretill redan utgivna aktier vilkas rätt försämras genom nedsättningsbeslutet.Motsvarande bestämmelse gäller vid nedsättning genom tvängslndragning av aktier(se artikel 38). *I artikel 32anges att åtminstone de borgenärer, vilkas fordringar har uppkommit föreoffentliggörandet av beslutet om nedsättning, har rätt att få säkerhet för ickeförfallna fordringar. Hur detta borgenärsskydd närmare skall utformas haröverlämnats till medlemsstaterna själva att bestämma. Av medlemsstaternaslagstiftning mäste dock framgå att nedsättningen Inte gäller eller någonutbetalning inte fär ske förrän borgenärerna har fått gottgörelse eller endomstol har beslutat att deras framstäUan om gottgörelse inte behöverefterkommas. Någon begränsning av borgenärskretsen motsvarande den som svenskrätt innehåller finns Inte i direktivet. Artikel 33 medger dock att bestämmelserna omborgenärsskydd Inte till-lämpas i ett par nedsättnlngsfall. Det ena fallet ärnedsättning för täckande av inträffad förlust. Det andra fallet är överföringtill en reserv, som endast fär användas för att täcka en inträffad förlusteller för att öka det tecknade kapitalet genom en fondemission. En ytterligareförutsättning för en sådan överföring till reserv är att denna därefter Inteöverstiger av det nedsatta aktiekapitalet. Skälen för regeringens förslag: Som har framgått av dentidigare redogörelsen skiljer sig de svenska reglerna om nedsättning avaktiekapitalet i åtskilliga avseenden från vad kapitaldirektivet kräver. Detgäller främst formen för beslutet om nedsättning och formen förborgenärsskyddet. Det är därför nödvändigt att anpassa den svenskalagstiftningen till vad direktivet kräver. Direktivet kommer visserligen endastatt bli tillämpligt på de publika aktiebolagen. Det finns emellertid inte någotskäl att i nu aktuella avseenden ha olika regler för publika och privataaktiebolag. Regeringen föreslår därför lagändringar som blir tillämpliga påbåda bolagskategorierna. Till att börja med kan konstateras att aktiebolagslageninte innehåller något sådant krav pä kvalificerad majoritet som uppställs iartikel 30 jämförd med artikel 40. Regeringen föreslår därför att bolagsstämmansbeslut, i andra fall än som avses I 6 kap. 8§, alltid skall fattas med enmajoritet motsvarande vad som krävs för en ändring av bolagsordningen enligt 9kap. 14 §, dvs. beslutet måste biträdas av aktieägare med två tredjedelar avsåväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. De krav som uppställs i artiklarna 31 och 38 börtillgodoses genom en kompletterande majoritetsregel. I flertalet medlemsstater uppfattas artikel 116 31 som ettkrav på särskild omröstning bland de aktieägare vars rätt försäm- Prop.1993/94:196 ras genom nedsättningsbeslutet. Det är alltså fråga om densituation som I aktiebolagslagen brukar beskrivas som att"rättsförhållandet mellan aktierna rubbas". Ett exempel pä detta äratt nedsättning sker genom indragning utan återbetalning av endast vissaktieägares aktier. För beslut om ändring i bolagsordningen som har sådanverkan uppställs I 9 kap. 15 § ett krav på mycket kvalificeradmajoritet som mer än väl uppfyller direktivets krav. Denna bestämmelse blirutan vidare tillämplig I de fall då ett nedsättningsbeslut, som rubbarrättsförhållandet mellan aktierna, är beroende av att bolagsordningen ändras.En motsvarande majoritetsregel bör uppställas också för beslut om nedsättningsom inte fordrar någon ändring av bolagsordningen men likväl medför atträttsförhållandet mellan aktier rubbas. Som har konstaterats innehåller direktivet intenågra närmare föreskrifter om hur skyddet för bolagets borgenärer skallutformas. Den svenska ordningen, där borgenärerna skyddas genom ett särskiltdomstolsförfarande, mäste i huvudsak anses uppfylla direktivets krav.Regeringen är inte beredd att i detta lagstiftningsärende föreslå atthandhavandet av tlll-ständsärendena förs bort från domstolarna. Det kanemellertid förutsättas att inom ramen för sitt fortsattaarbete överväger om handläggningen av dylika ärenden bör överlämnas tillPatent- och registreringsverket på samma sätt som regeringen har föreslagitbeträffande ärenden om tillstånd till verkställande av fusionsplan. Däremot finns det anledning att I vissa andra avseendenändra de gällande reglerna. I vissa delar uppfyller nämligen de nuvarandenedsättningsreglerna Inte de krav som uppställs i direktivets bestämmelser om borgenärsskydd.I svensk rätt behöver mao, som har angivits, Inte tillämpa desärskilda borgenärsskyddsreglerna om ändamålet med nedsättningen är avsättningtill reservfond. Även direktivet medger ett sådant undantag, dock under förutsättningatt reserven inte överstiger av bolagets aktiekapital. Reservfondeni ett svenskt aktiebolag kan emellertid mycket väl överstiga avaktiekapitalet. I 12 kap. 4§ första stycket 1 föreskrivs t.o.m. att vissavsättning av bolagets vinst skall ske till reservfonden, så länge denna inteuppgår till av aktiekapitalet. Regeringen är Inte beredd att föreslånågon ändring I fråga om reservfondens storlek. Det synes lämpligare attutforma regelsystemet så att rättens tillstånd mäste inhämtas även vidnedsättning som sker för avsättning till reservfond. Det innebär att borgenärernages möjlighet att kräva betalning eller tillfredsställande säkerhet för sinafordringar även i samband med sådan nedsättning. Svensk rätt kräver inte heller någon domstolsprövning vidnedsättning ge nom inlösen enligt 6 kap. 8 §. Artikel 36 medger emellertid Inte något gene rellt undantag från bestämmelserna om borgenärsskydd. Artikeln tillåter visserligen att bestämmelserna Inte tillämpas när nedsättning sker med ut nyttjande av utdelningsbara medel. En förutsättning för detta är dock att medlen överförs till en reserv som inte fär betalas ut till aktieägarna utan endast fär användas för att täcka en inträffad förlust eller för fondemission (se artikelns llttera d). Mot bakgrund av detta bör ett krav på domstolspröv ning som huvudregel uppställas även vid inlösen enligt 6 kap. 8 §. Denna hu vudregel bör emellertid kompletteras med en undantagsbestämmelse som 117 Det skall således Inte vara nödvändigt attinhämta rättens tillstånd till nedsättningen om ett belopp som motsvarar detnominella värdet av de inlösta aktierna överförs till reservfonden. Degällande svenska bestämmelserna om borgenärsskydd omfattar inte borgenärer somockså är gäldenärer i samma rättsförhållanden. Rättsläget är I denna deldetsamma som vid fusion (se avsnitt 6.5 ovan). Kapitaldirektivet innehålleremellertid Inte något undantag av detta slag. Artikel 32 medger endast att undantaggörs beträffande sädana borgenärer som har betrygg-gande säkerhet för sinafordringar eller när bolagets ställning är sådan att säkerhet Inte behövs. Ilikhet med vad som har uttalats I fråga om borgenärsskyddet vid fusionanser regeringen att den nuvarande begränsningen av borgenärskretsen Inte ärförenlig med EG-rätten. Bestämmelsernaom borgenärsskydd vid nedsättning av aktiekapitalet bör därför ändras. I defall frågan om nedsättning av aktiekapitalet skall prövas av domstol bör ävende borgenärer som är gäldenärer i samma rättsförhållande kallas avrätten och ha möjlighet att påfordra betalning eller säkerhet. Endast deborgenärer som har rätt till betalning enligt den statliga lönegarantin vidkonkurs bör undantas från bestämmelserna om borgenärsskydd. Prop, 1993/94:196 10 Förvärv av egna aktier m.m. Regeringens förslag: I aktiebolagslagen införs ettuttryckligt förbud för aktiebolag att teckna egna aktier eller aktier imoderbolag. Om en sådan aktieteckning ändå sker, skall stiftarna ellerstyrelsens ledamöter vara solidariskt betalningsskyldiga för de tecknadeaktierna. Om någon tecknar aktier i ett bolag i eget namn men förbolagets eller dess dotterbolags räkning, skall han anses ha tecknat aktiernaför egen räkning. Liksomhittills skall ett aktiebolag endast i vissa undantagsfall fä förvärva egnaaktier. I sädana fall skall aktierna alltid avyttras senast tre är efterförvärvet. Om detta inte sker, skall de förvärvade aktierna vara ogiltiga. Kommitténsförslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 137, 268,270 - 272). Remissinstanserna har Inte framfört några Invändningar idenna del. Bakgrund:Aktiebolagslagen innehåller Inte något uttryckligt förbud för ett bolagatt teckna egna aktier. Vid en sådan aktieteckning skulle det emellertid rådaidentitet mellan aktietecknare och bolag.