prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Denna återges i publikationen Årsbokslut för staten, vilken trots namnetinte innehåller någon resultaträkning. Sammanfattningsvis finns således förnärvarande varken någon sammanhållen förmögenhets-redovisning med balans- ochresultaträkningar för hela den statliga verksamheten eller någonförmögenhetsredovisning som kan användas i budgetarbetet. Fr.o.m. budgetåret1993/94 skall i princip samtliga myndigheter redovisa fullständiga balans- ochresultaträkningar. Ett arbete pågår även för att förbättraredovisningen av förändringar i statens pensionsåtagande. 1991/92:150(bil. 1:1 s. 58) redovisade regeringen sin syn på redovisning av dettaåtagande. I enlighet med vad som där uttalades har ()och Statens löne-och pensionsverk (SPV) fått i uppdrag att utreda och lämnaförslag till utformningen av en beräkning och redovisning av statens åtagande iform av kompletteringspensioner inom statsförvaltningen. RRV och SPV har eftersamråd lämnat var sin delrapport och regeringen har därefter givit verken iuppdrag att slutföra utredningen. Sättet för redovisning av statenspensionsåtagande har samband med frågan om arbetsgivaravgifter för statligamyndigheter. För denna fråga har regeringen beslutat om direktiv för ensärskild utredare (dir. 1993:89). RRV och SPV skall därför i sittutredningsarbete samråda med den särskilde utredaren. föreliggandeberäkning har någon korrigering för förändring av pensions- Prop.1993/94:100 skuld inte gjorts. 4.1 Beräkningar av statensresultat i företagsekonomiska termer Beräkningarnaomfattar de verksamheter som ingår i RRV:s redovisning av realekonomiskfördelning av statsbudgetens inkomster och utgifter. 1992/93:100, bil.1, avsnitt 1.5 diskuteras principen för beräkning av den statliga verksamhetensförmögenhetseffekter samt sambandet mellan en företagsekonomisk redovisning ochnationalräkenskaperna. Resultatet av beräkningama återges i tabell 14. Somframgår innebär omräkningen från den existerande statliga redovisningen tillföretagsekonomiska redovisningsprinciper korrigeringar av resultatet med fleramiljarder kronor. I relation till de totala utgiftema eller budgetsaldot ärkorrigeringarna dock små. Redovisningen i företagsekonomiska termer påverkardärför inte bilden av det statsfinansiella läget nämnvärt. Det redovisadebudgetsaldot uppgick /93 till ca . För attkomma till det företagsekonomiska resultatet görs först korrigeringar som nettouppgår till och sedan justeras för avskrivningar på 5miljarder kronor. Beräkningen för budgetåren 1993/94 och 1994/95 ger i stonsett samma bild med endast marginella skillnader mellan budgetsaido och ettberäknat resultat i företagsekonomiska termer. Statsbudgetens beräknade resultat iröretagsekonomiska termer och nettosparande budgetåren 1992/93, 1993/94 och1994/95 Inkomster enligt redovisning Utgifter enligt redovisning Resultat enligt redovisning Korrigeringar*) av inkomster av utgifter Summa korrigeringar -7 17 10 Resultat efter finansnetto men före avskrivningar Företagsekonomiska avskrivningar Företagsekonomiskt nettoresultat -5 - 183 -6 - 171 Minnesposter: Bruttoinvesteringar ' '' Korrigeringar som minskar det företagsekonomiskaresultatet anges med minustecken "'Avskrivningar baseras på dessa uppgifter Avskrivningarnaär i huvudsak beräknade med utgångspunkt från Prop. 1993/94:100 uppgifter ombrattoinvesteringar enligt nationalräkenskapema, NR, och Bilaga 1 sammaekonomiska livslängd som genomsnittligt tillämpas i NR:skapitalförslitningsberäkningar. Investeringsuppgiftema ger en bild av statenskapital användning för investeringsändamål vilken representerar, åtminstonehuvuddelen av, den "kapitalbudget" som staten ianspråklagit underbudgetåret. Flera typer av utgifter som i ettsamhällsekonomiskt betraktelsesätt skulle kunna sägas ge förmögenhetseffekterklassificeras inte som investeringar vid beräkningen av statens företagsekonomiskaresultat. Två av dessa är utgifter för utbildningsändamål och utgifter förmilitär materiel. Utgiftema för utbildning underhåller eller ökar stocken avhumankapital men klassificeras i enlighet med vedertagna intemationellakonventioner som offentlig konsumtion. Detsamma gäller utgiftema för militärmateriel som underhåller eller bygger upp landets militära kapacitet. För attge en bild av storieken på och utvecklingen av dessa utgiftsslag ges ensärskild redovisning i tabell 15 . Det kan tilläggas attäven utbildning inom de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema skulle kunna ses sominvesteringar i humankapital. Utgifter för detta ingår dock inte i tabellen. Utgifter för utbildningsändamål och forförsvarsändamål i statsbudgeten Miljarder kronor 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 "Investeringar" inom försvarsramen 10 Utbildning och universitets forskning 45 1993 går inget bidrag särskilt till gundskolanöver statsbudgeten. Det ingår istället i det generella bidraget till kommunema. Källor:Realekonomisk fördelning av statsbudgeten och ändamålsfördelning av statsutgifternaRRV samt 5 Redovisning av verksamheten med statliga '■P- 1993/94: loo garantier m.m. för /93 '' Beslutom statlig kreditgaranti för visst ändamål fattas av regeringen efterbemyndigande från . beslutar enligt Finansfullmakien om degarantiramar som ska gälla. Regeringen delegerar normalt till myndighet rättenatt utfärda garantier inom viss ram eller ger i uppdrag åt myndighet attutfärda garanti. Garantier kan lämnas enligt flera olika förordningar. Avgifterför statliga kreditgarantier regleras i flertalet nu gällande förordningargenom hänvisning till förordningen för statligt stöd till näringslivet (SFS1988:764), där det stadgas att en årlig avgift om en procent ska tas ut iförskott för att täcka statens administrativa kostnader samt de förluster somuppstår på grand av beviljade garantier. () har det övergripande ansvaret för hantering av garantier inom staten samtutfärdar och förvaltar huvuddelen av garantiema. RGK skall därvid verka för attstatlig kreditgarantigivning bedrivs på ett systematiskt och effektivt sätt.RGK skall fungera som samordnare och rådgivare till andra myndigheter somhandhar kreditgarantier samt besluta om föreskrifter och allmänna råd för garantiverksamheten.RGK skall fonlöpande följa upp de kostnader som kreditgarantierna medför förstaten samt samordna och följa upp statliga lån till näringslivet. () har redovisat verksamheten med statliga kreditgarantier inkl.grandfondsförbindelser. Uppgiftema bygger på myndighetemas rapportering tillRRV. I det följande lämnas en sammanställning av och kortfattade kommentarertill myndighetemas uppgifter. Uppgiftema avser, med undantag av garantiramama,garantistockens ställning per . De redovisade utgiftema ochinkomstema för verksamheten avser /93. Garantier i utländska valutor redovisas till denkurs som gällde . Hänsyn har således inte tagits tillvalutakursförändringar efter detta datum. är en ny myndighet som började sinverksamhet och då tog över de garantier som beslutats med anledningav bankstödet och som tidigare fanns hos . När ombildades tillTelia AB övertog Riksgäldskontorel de borgensförbindelser som lämnats avTeleverket, men i denna redogörelse som avser läget är deredovisade hos . Bilaga 1 Gällande, av riksdag och regeringtilldelade, garantiramar per uppgår till ,vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. (Setabell). Ökningen beror bland annat på attRiksgäldskontorets ram höjts från till 105 miljarder kronorTill största delen beror detta på att skall utfärdapensionsgarantier för anställda vid bolagisering av affärsverk och myndigheter.Andra myndigheter med stora ökningar är , vars ram ökat med12 miljarder kronor samt med en ram på . Gjordagarantiutfästelser per uppgår till . Av de myndigheter som utfärdade garantier föregåendeår har haft den största ökningen, från 1,2 miljarderkronor till . Den nyinrättade garantiutfästelseruppgår till . Dessa utfästelser utgörs av garantier tillSecuram AB, och Sparbanksstiftelsema. Minskningar i utfästelserna förekommer främst förExportkreditnämnden, och . Dengaranterade kapitalskulden per var vilketär mer än året innan. Grandfondsförbindelser har ökat med9 miljarder kronor till . Skillnaden mellan den garanterade kapitalskuldenoch gjorda garantiutfästelser beror på det faktiska utnyttjandet avexportkreditgarantiema. Minskningar i kapitalskuld förekommer främst förTeleverket och . Ökningar i kapitalskuld förekommer främst förBankstödsnämnden, och . Utgiftertill föd av infriade garantier Utgiftematill följd av infriade garantier under /93 uppgår till 24,5miljarder kronor. Utgiftema härrör främst från garantiertill och Sparbanksstiftelsema. Inkomsterfrån lämnade garantier Prop. Bilaga 1 Inkomster från garantiavgifter /93 uppgår till . Inkomstema har främstgenererats av exportkreditgarantiema och garantier.Inkomstema har ökat med sedan föregående budgetår. Inkomster till följd av återbetalning av infriadegarantier uppgår till . Dessa inkomster härrör frånexportkreditgarantiema där stora återbetalningar har gjorts på krediter tillBrasilien, , , och . Summanav inkomstema från garantiavgifter och återbetalningar för tidigare infriadegarantier har i förhållande till utgifterna för infriade garantier resulterat iett nettounderskott på . Detta nettounderskott ärhuvudsakligen hänförligt till garantier. I förra årets budgetproposition (prop. 1992/93:100,bil. 1) anfördes följande: "Regeringen avser att i kommande årsbudgetpropositioner redovisa verksamheten med statliga garantier under sjundehuvudtiteln, . Regeringens uppdrag till RRV att årligenredovisa verksamheten kan därmed upphöra". Regeringen har inte genomfört denna förändringunder innevarande budgetår. Frågan har behövt beredas vidare. Prop.1993/94:100 Bilaga 1 o" o" o" o" o'o" o o' o"©' i '"'S cv o o o t o r Ti- o VO c m 1-- 00 >n (s OOV VO "O OJ t:? »o m (N en H Ho Ov m Ov ov o CS fS Tj- CNl ■vi- Tj- 00 o o Ov I- '-' o (2 c Tpi; tu n .c x> XI ■* O O OOO O fn ' - o' ov" en Ov Tt- o fS rs» * Tj Tj- 00 .- O O oo'tJ-' VO v-\ [ VO n Jl: X) XI V0_0_0_0,00_0_ i'o'<'o'o\'o' CN CN O CN (N Ov 1 OOO O r~ o' o o "O Ov 0\ m c-i o O - fN ' a o t/j o 6 Styrning av statlig verksamhet Prop. 1993/94: lOO Bilaga 1 6.1 Förutsättningslös prövning av statligautgiftsåtaganden Denstrategi som har tillämpats för att förändra den offentliga verksamhetenhar främst syftat till att förbättra dess effektivitet. Det offentligaåtagandet som sådant har dock i regel inte ifrågasatts. Den ekonomiskautvecklingen med stora underskott i de offentliga finansema har ändratföratsättningama för finansiering av den offentliga verksamheten. För attkomma till rätta med de ekonomiska problemen behöver därför en mer systematiskprövning av det offentliga åtagandet göras som underlag för ettställningstagande till frågan på vilka områden en minskning av de offentligautgiftema skall göras. När den offentliga verksamheten har utvecklatsunder de har nuläget i regel tagits som utgångspunkt föröverväganden om den framtida användningen av resursema. Att utvecklaverksamheten har riskerat att få högre prioritet än att ifrågasätta den. Dettaförhållningssätt bör ändras. De analyser av den offentliga verksamheten som ifortsättningen skall göras bör i stället ha en föratsättningslös inriktning.Det är de bakomliggande, egentliga målen som verksamheten är, eller har varit,avsedd att främja som skall vara utgångspunkten för bedömningen om det ärmotiverat med just ett offentligt åtagande eller ej. Vid analyser av denoffentliga verksamheten bör motiven för det offentliga åtagandet gås igenom pårespektive område. Det är angeläget att arbetet påbörjas med sådanaföratsättningslösa analyser av den offentliga verksamheten -i första hand av destatliga utgiftsåtagandena. 6.2 Åtgärder för ökad stramhet i budgetprocessen Budgetprocessensutformning är av avgörande betydelse när det gäller att förverkligafinanspolitikens målsättning att förbättra statsfinansema. I syfte att stramaupp budgetprocessen har ett stort antal åtgärder vidtagits under de senasteåren. Regeringen har bl.a. infört en budgetberedning med ramteknik inomregeringskansliet. har i sitt framlagdabetänkande Reformera riksdagsarbetet! föreslagit att införa enrambudgetberedning i . Utredningen har även föreslagit att detstatliga budgetåret läggs om till kalenderår. Sammanfattningsvis innebär ettgenomförande av utredningens förslag en ökad trovärdighet för långsiktigaoffentliga åtaganden. Ett arbete har inletts inom för attförbereda en eventuell övergång till kalenderår som budgetår. 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 6.3 Åtgärder för en förbättrad ägarstyming och utökad Prop. Statenansvarar för en god hushållning av de statliga tillgångama och att dettasåledes sker på ett ändamålsenligt sätt. Genom de strakturförändringar somsker inom statsförvaltningen påverkas föratsättningama för förvaltningen av destatliga tillgångama. Gemensamt för dessa förändringar är att beslut omverksamhetens innehåll och användningen av statens kapital, vilka tidigarefattades av regeringen, nu i allt större utsträckning delegerats tillmyndigheter, eller överlåtits till bolag, stiftelser, kommuner ochorganisationer utanför staten. detaljstyming av verksamhet som bedrivs imyndighetsform, eller av kommuner, har ersatts av mål- och resultatstyming. Förverksainhet som överförs från myndighet till bolag ersätts den traditionellastymingen genom regeringens och budgetberedning av en styming viabolagsordningar, avtal, beslut vid bolagsstämma och, i förekommande fall, avkonkurrensen på olika marknader. I de fall staten bildat stiftelser ärstyrmöjligheterna beroende av de föreskrifter som staten lämnar i urkunder ochi avtal som träffas med stiftelsema. Till detta kommer de styrmöjligheter somges genom utnänmingsmakien och samtal med verksamhetsansvariga. Denna utveckling inskärper behovet av att staten,som ägare av de statliga tillgångama, och dess företrädare utövar en aktivägarstyming och därvid utnyttjar de stymingsmöjligheter som redovisats ovan föratt tillvarata statens ekonomiska och verksamhetsmässiga intressen. Tydligakrav på resultat måste riktas till verksamhetsansvariga och en ändamålsenliguppföljning och kontroll måste ske av att verksamheten genomförts i enlighetmed statsmaktemas intentioner En aktiv ägarstyr-ning kräver också att statenoch dess företrädare vidtar sanktioner när de verksamhetsansvariga inteuppfyllt de åligganden som ankommer på dem. Detta gäller oaktat valet avhuvudmannaskap och verksamhetsform, dock påverkar givetvis detta val i vilkaformer och vid vilka tillfallen styming kan utövas. En sådan, mer aktiv,ägarstyming bör etableras. Ett led i en förbättrad ägarstyming är bl.a. attvidta åtgärder för att undanröja de problem som ()uppmärksammat i anslutning till ombildning och avveckling av myndigheter,bolags- och stiftelsebildning samt vid utförsäljning av statlig verksamhet.Dessa problem redogörs närmare för i avsnitt 6.4. Dessa problem bör,tillsammans med klara direktiv från regeringens sida till verksamhetsansvariga,kunna undaiu-öjas genom att RRV engageras i ett tidigt skede för att underprocessens gång bevaka att det statliga koncemintres-set tillvaratas. RRV:s granskning utgör ett viktigt underlag för attregeringen och ska kunna försäkra sig om att den statligaverksamheten har bedrivits enligt statsmaktemas intentioner. Från och med nästa budgetår kommer samtligamyndigheter att avge årsredovisningar till regeringen. För att garantera enändamålsenlig granskningav årsredovisningama anser regeringen att det finns behov av Prop.1993/94:100 utökade resurser till RRV. Regeringen återkommer till denna frågai Bilaga 1 bilaga 8. beslutade om principer förrevision av statliga bolag och stiftelser. Dessa innebär bl.a. att RRV inormalfallet skall ges rätt att utse medrevisor i de bolag och stiftelser ditstatlig verksamhet överförts från förvaltningsmyndigheter eller affärsverk ochi vilka staten är ägare eller stiftare eller på annat sätt än genom ägande harett bestämmande inflytande samt i de fall bolag eller stiftelse bildats av myndighetunder regeringen (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93: 447).Ett arbete har påbörjats med att genomföra beslut. Regeringen anseratt RRV i normalfallet även bör ges rätt att utse medrevisor i befintliga avstaten bildade bolag, stiftelser och fonder enligt samma principer som låg tillgrand för vårens riksdagsbeslut. I vissa av dessa fall är formema för att utserevisorer reglerade i lag. Regeringen avser att vid behov återkomma tillriksdagen med förslag till lagändringar. 6.4 Det ekonomiadministrativaläget och revisionens resultat 1993 RRVhar avlämnat sin årliga rapport till regeringen om det ekonomiadministrativaläget och revisionens resultat. I rapporten lämnar RRV en redovisning av gjordaiakttagelser av mer generell karaktär. RRV lämnar också i större utsträckningän i tidigare års rapporter rekommendationer om direkta åtgärder från regeringenssida. Regeringen har valt att göra den följanderedovisningen av RRV:s iakttagelser mer omfattande än vad som gjorts itidigare års redovisningar till . Detta för att informera omdels de positiva tecknen på att resultatstymingen och den finansiella stymingenutvecklas på ett tillfredsställande sätt, dels de problem och svårigheter somfinns i det omfattande förändringsarbete som pågår inom statsförvaltningen. RRVhar i årets rapport fokuserat på iakttagelser avseende dels införandet avresultatstyming och finansiell styming i statsförvaltningen, dels den pågåendeprocessen med tillämpning av nya verksamhetsformer för statlig verksamhet ochdels statens styming av statlig verksamhet där produktionen bedrivs av aiuianjuridisk person än staten. Av rapporten framgår att antaletrevisionsberättelser med invändningar har ökat från 1992 till 1993.Detta innebär aft de senaste årens positiva trend med ett minskande antalrevisionsberättelser med invändningar har bratits. Även antaletrevisionsrapporter till myndighetemas styrelser har ökat. För tvåmyndigheter, och Linköpingsuniversitet, har RRV ännu inte kunnat avsluta sin granskning Prop. 1993/94:100då de båda universiteten är kraftigt försenade med sina bokslut till följdBilaga 1 av bristande ekonomiadministrativa system och ratiner. Dettaförhållande är allvarligt i sig och kommer, enligt RRV, att leda tillinvändningar i revisionsberättelsema. Vidare har RRV i tre fall lämnat revisionsberättelsermed invändningar i anledning av en mycket låg kvalitet påresultatredovisningen. RRV anser, trots ökningen av antalet revisionellainvändningar och anmärkningar avseende förvaltningsmyndighetema, att förflertalet av myndighetema har arbetet med och kvaliteten på årsbokslut ochårsredovisningar förbättrats. RRV:s bild är att myndighetema nått långt i attklara de grandkrav som regeringen ställt på innehållet i årsredovisningen ochövergången till den nya finansiella stymingen. Informationsinnehållet i denekonomiska redovisningen har förbättrats. Kvaliteten på innehållet iresultatredovisningama har höjts avsevärt jämfört med föregående år. RRVsgranskning har visat att det finns goda exempel på detta inom i stort settsamtliga sektorer. En annan positiv iakttagelse är att kassahållningen vid destatliga myndighetema förbättrats. En genomgående brist RRV funnit är att delegeringav ansvar och befogenheter skett inom myndigheter utan att kompetensen på dennya ansvariga nivån, systemen för uppföljning och den intema kontrollen varittillfredsställande. Vidare uppvisar myndighetema, enligt RRV, stora bristervad,gäller kvaliteten på inrapporteringen till riksredovisningen, vilketaccentuerats vid byte till myndighetsegna ekonomisystem. RRV pekar även på vissbristande respekt för statsmaktsbeslut med anslags-överskridanden som följd,samt att myndigheter, i strid med regeringsformens bestänunelser och trots denrestriktivitet som statsmaktema uttalat, bildar stiftelser utan att inhämta godkäimandeför detta. Inte heller har statsmaktemas beslut att RRV skall ges rätt attgranska stiftelser och bolag under myndigheter hörsammats. RRV har vidarefunnit att det statliga koncemintresset av återhållsamhet med statliga medel imånga fall inte har upprätthållits. Omfattningen av lönetillägg,avgångsvederlag m.m. är tecken på detta. RRV rekommenderar regeringen att vidta åtgärder föratt öka respekten för fattade beslut bl.a. vad gäller användning ochöverskridande av anslag och bildande av bolag och stiftelser. Tydligaredirektiv efterlyses också vad gäller t.ex. krav på utbyggd intemkontroll vidmyndigheter med omfattande intem delegering samt vad gäller krav på införandeav intenu-evision vid större myndigheter. Vidare pekar RRV på vikten, bl.a. medanledning av den pågående ombildningen av , av att detetableras en stabsfunktion som bevakar statens samlade intresse på detarbetsgivarpolitiska området. RRV:s iakttagelser avseende tillämpning av nyaverksamhetsformer och utförsäljningar av statlig verksamhet grandas främst påiakttagelser vid bolagisering av fyra affärsverk och sju andra myndigheter samtdirekt-privatisering av två myndigheter genom s.k. inkråmsförsäljning. Desammanlagda årliga intäktema i dessa verksamheter uppgick till drygt 45miljarder kronor. RRV har uppmärksammat en rad problem som uppstått Dessa är främst hänförliga till brister i värdering Prop. 1993/94:100 av tillgångar och skulder samt i redovisningen, vilketförsvårat rättvisan- Bilaga 1 de bedömning av de ekonomiska föratsättningamai den verksamhet som är föremål för överlåtelse. RRV pekar även på brister iavtal, vilket har försvårat att slutlig överenskommelse mellan partema kommittill stånd. RRV har vidare noterat betydande oklarheter vadgäller myndigheters rätt och sätt att besluta om utgifter i enombildningssituation, t.ex. avgångsvederlag och andra förmåner. RRV pekarhärvid på vikten av att ansvarig myndighet får klara direktiv för vilkaåtgärder som skall vidtas och inom vilken tid åtgärdema skall vara vidtagna,att budgetramar för avvecklingen fastställs samt att resultatet och deekonomiska konsekvensema av avvecklingen redovisas. RRV understryker ocksåbehovet av att regeringen, som ett stöd för berörda myndigheter, klargör vilkaprinciper som bör gälla för användning och omfattning av avgångsvederlag ochuppsägningslöner m.m. RRV hänvisar i övrigt i denna fråga till de förslag somRRV på regeringens uppdrag lämnat till regeringen. RRV:s förslag är förnärvarande föremål för beredning inom . RRV rekommenderarvidare att den eller de personer som får ett faktiskt ansvar för avvecklingenså vitt möjligt bör stå fria från intressen i såväl den gamla som den nyaorganisationen för att tydligt kunna tillgodose koncemintresset. RRV villdärmed inte rikta kritik mot utsedda avvecklare. RRV tar även upp oklarheter vad gäller bokföringoch värdering av statens aktier och att det för vissa aktieinnehav är oklartvem som ansvarar för innehavet. Vad gäller stymingen av verksamheter bedrivna avandra juridiska personer än staten och där staten har ett övergripande ansvarpåpekar att föratsättningama för statlig tillsyn påverkas av de förändringsprocessersom pågår inom statsförvaltningen. Genom avregleringar av tidigaremonopolverksamheter har nya tillsynsmyndigheter och tillsynsuppgiftertillkommit. Förändringama av statsmakternas bidrags-givning och stymingen avkommunema ökar kraven på ansvariga myndigheters tillsyn. Privatiseringssträvandenainom vård och omsorg ställer i sin tur nya krav på landstingen men också destatliga tillsynsorganen. RRV noterar att ansvariga myndigheter ofta harsvårigheter med att anpassa tillsynens omfattning och inriktning till deförändrade kraven. Exempel på effektivitetsproblem som härvid identifierats äratt tillsynsmyndigheter i vissa fall prioriterar stöd och rådgivning tillförfång för kontrollerande inslag och att ntyndighetema ibland förlitar sig påegenkontroll utan att nödvändiga föratsättningar för denna egenkontrolletablerats. RRV påpekar att berörda myndigheter har skyldighet att i sinårsredovisning redovisa föratsättningama för och resultatet av sin tillsynsverksamhet. Regeringens bedömning Prop.