prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Gränsdragningenraellan de olika kategoriema är inte knivskarp och hur stora delar som styrs avolika slags autoraatik respektive separato beslut avgörs till stor del av ivilket tidspespektiv utgiftema betraktos. Påkort sikt, t.ex. , är inslaget av autoraatik stort även inom kategorinseparato beslut. Pågående investeringsprogram kan som sagt betraktos soraautoraatiska. Utgiftema för arbetsraarknadspolitik och för bambidrag ärformellt sätt föremål för separate beslut men bestäms i hög utsträckning av volymutvecklingen,dvs. antelet arbetslösa respektive antelet bara. Pålängre sikt finns å andra sidan betydande utrymme för åtgärder och förändringarinom kategorierna beslutod autoraatik och kompensation för historiskprisutveckling. Det är troligen här de stora insatserna kan göras för attvaraktigt påverka utgiftsutvecklingen. har alltid möjlighet attompröva utgiftssystera och autoraatikkopplingan Att exerapelvis försvaretkorapenseras för prisstegringar enligt praxis betyder givetvis inte att nivånpå försvarsutgifterna inte kan ändras genora beslut. Sammanfettningsviskan sägas att endast en liten del av utgifterna styrs genom separato beslut,raedan merparten endast kan påverkas genom ändringar i befintliga regelsystera.Huvuddelen av utgifterna bestäms av pris- och löneutvecklingen. Detto innebäratt en ekonomisk utveckling med hög BNP-tillväxt och måttliga pris- ochlöneökningar ger en långsam ökning av stotsutgiftema och fellande stotiigutgiftskvot. 2.3.4Utgifterna fördelade på realekonomiska kategorier Iföljande avsnitt görs en uppdelning av utgiftema i realekonomiska kategorienDet innebär att utgifterna delas upp på konsumtion, investeringar,transfereringar och stetsskuldräntor Utgifterna inkluderar utgifter påinkomstsidan. Utgifterna i tillkommande utgiftsbehov har inte realför-delatsoch ingår således inte i saneringsprogrammet. Uppdelningen som görsöverensstäraraer i stort sett med det internationellanational-räkenskapssysteraet SNA (System of National Accounts). Diagram 2.8 Realekonomisk fördelning för de 1988/89,1994/95 och 1998/99. totala utgiftema för budgetåren Prop. 1993/94:150 i 1994/prisnivå. "Utläiidsträiisf + Övr Kommuntransf Dekategorier som har ökat mest är utgifter för konsumtion ochtransfereringar till hushåll. Transfereringar till kommunerna sjunkerbetydligt och förklaras till dels av de koraraunindragningarsora gjordes 1992/93 Ipå 7,5 railjarder och 1993/94 på delsav att bidragen till kommunerna antes nominellt oförändrade under LK-perioden.Övriga transfereringar minskar också kraftigt vilket förklaras av attutgifterna för räntebidrag sjunker kraftigt och investeringsbidrag försvinnerunder LK-perioden. Utgifternaför stetiig konsumtion beräknas 1994/95 utgöra en knapp fjärdedel avstetsbudgetens utgiften Konsumtionsutgiftema bestor av löner och andrautgifter, framför allt för stetiig förvaltning inkl. försvaret (ävenförsvarsmateriel) och högskolan. /89 - 1994/95 ökade denstetliga konsumtionen realt raed| i raedeltel per ån Dekonsumtionsutgifter som ökat mest avser drift av vägar och järnvägar, arbetsraarknadsutbildningsärat utgifter för förläggningskostnader för flyktingan Underperioden /95 - 1998/99 beräknas de stetiiga kousumfions-utgifterna realtminska raed i genorasnitt , vUket bl.a. förklaras av att vissautgifter inora miljöområdet bortfeller mellan 1994/95 och 1995/96. också till följd av att kostnaderna för flyktingmottegningen minskarplg.a. att antegandet ora antelet tillkommande flyktingar , mer änhalveras raellan 1993/94 och 1994/95 och antes 1994/95 uppgå till 15 000personer, samt att det sker en fördröjning meUan detatt flyktingarna anländer och att kostnaderna Prop. 1993/94:150 uppstonRegeringens saneringsprogram innebär att utgifterna för stotlig BUaga 1.2konsumtion skall vara realt oförändrade . Den utgiftsnedskärningsom dette principbeslut innebär återfinns i nettoposten "tillkommandeutgiftsbehov", och ingår således inte i den realekonomiska fördelningen. Investeringsutgiftemaberäknas /95 utgöra av stetsbudgetens utgiften Endast de avstetens egna investeringar som finansieras över Stetsbudgeten redovisas idenna kategori. Investeringar som finansieras över stetsbudgeten och som gårtill andra sektorer i ekonomin redovisas som transfereringar till respektivesekton Utgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civilaändaraål betraktes sora investeringan De investeringar som finansieras överstetsbudgeten är främst investeringar i vägar och järnvägar Investeringarnainom affärsverken uppgår 1994/95 till och minskardärefter raed ca i 1994/prisnivå /99.Se vidare politikområdet Kommunikationen Frånoch med budgetoret 1992/93 finansierar de stotiiga myndigheterna sinainvesteringar för anläggningstillgångar för förvaltningsändamål via lån iRiksgäldskontoret. Saratliga myndigheter som berörs av den omläggningenkoraraer att vara inne i systeraet fr.o.ra. 1994/95. Sammanlagt innebär detekniska förändringarna att endast en mindre del av stotensanskaffningsutgifter för investeringar redovisas över stetsbudgeten. Vidberäkningen av stetens lånebehov tes givetvis hänsyn till investeringsutgiftersåväl inora sora utanför stetsbudgeten (se även avsmtt 5). Desammanlagda transfereringarna beräknas 1994/95 uppgå till knappt tvåtredjedelar av stetsbudgetens utgiften Transfereringama går främst tillhushåll, kommuner och till utlandsbistond. Dessutora redovisas övrigatransfereringar där bl.a. transfereringar till företeg ingån Underbudgetoren 1988/89 - 1992/93 minskade utgifterna för företegsstöd samtidigtsom transfereringama till hushåll ökade kraftigt. De hushållstransfereringarsom ökat mest är utgifter för sjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ochstudiemedel. Därefter minskar utgifterna för sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen återigen i takt med att sjukpenningtelet feller överLK-perioden. Räntebidrag till bostoder, vilka till störste delen klassificerassom transfereringar till företeg, ökade också ralativt kraftigt /89 -1993/94. Hushållstransfereringarsvarar för knappt hälften av stetsbudgetens transfereringsutgiften De störste hushållstransfereringarna på stets- budgetenär folkpensioner, sjuk- och föräldrapenning, alhnänna barabidrag,arbetsskadeersättningar och studiestöd. Av de utgiftsminskningar soraannonserats inora kategorin transfereringar i regeringens sanerings-prograrahar utgiftsnedskämingar genoraförts inom tandvård och läkeraedel samtföräldraförsäkringen. Hushållstransfereringarnasjunker realt med i genomsmtt . Orsakerna tillutvecklingen är bl.a. att utgifterna för pensioner minskar raellan 1994/95 och1998/99 dels p.g.a. att antalet pensionärer successivt minskar ,dels p.g.a. ökade intjänande poäng i ATP-systemet vilket minskar utgifterna förfolkpensionen. ökar dock i sin tur utgifterna inom ATP-systemet somligger utanför stetsbudgeten. Bambidragen feller p.g.a. att bidraget per barautgår med nominellt oförändrade belopp . harsjukfrånvaron minskat, vilket till en del förklaras av lägre ersättningsnivåerraen också reflekterar ett sämre arbetsmarknadsläge. har ett nyttbegrepp införts. Istollet för det gamla sjuktolet används nu sjukpenningtoletsom motsvarighet till sjuktalet. Detto förklaras av införandet avarbetsgivarperioden, dvs. arbetsgivaren tor över kostnaden för de . Sjukpenningtalet som har legat till grand för LK-beräkningamafeller /95 tUl /99. Diagram2.9 Transfereringar till hushåll uppdelat på folkpensioner, sjukför-penning,föräldrapenning och arbetsskadeersättningar 1994/95- 1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 ' Folkpension exkl. KBT avser ålderspensioner ochförtidspensioner. Iutgifter för Folkpension exkl. KBT avses enbart utgifter på statsbudgeten. Källor: , ochRiksgäldskontoret Transfereringartill kommuner minskar realt raed Prop. 1993/94:150 ca 10 %per ån De realt fellande utgiftema sanunanhänger till störsto BUaga 1.2 delenmed att de generella stotsbidragen till kommunsektora antos vara nominelltoförändrade , dvs. Dessutom minskarersättningen till koraraunema för flyktingmottogningen kraftigt till följd avatt kostnaderna för flyktingmottogningen beräknas niinska under LK-periodentill följd av antoganden om en lägre flykting-tillströmning. Transfereringartill utlandet bestor huvudsakligen av anslag till ut-vecklingsbistond. Isamband med uppgörelsen med Socialdemokraterna , gick regeringentillfälligt ifrån raålet om att bistondsramen skall utgöra en procent av BNI.Detto leder till att transfereringar till utlandet antos vara nominelltoförändrade och således sjunker realt raellan 1994/95 och1998/99. Övrigatransfereringar rainskar kraftigt i 1994/prisnivå. Det förklaras tillstörste delen av antogandet om minskat bostodsbyggande, samt de besparingar somgenomförts i och med övergången till ett nytt räntebidragssystera. medförkraftigt rainskade utgifter för ränte- och investeringsbidrag. Utgifternaför stetsskuldräntorna ökar med i genomsnitt beroende på att destora underskotten i stetens budget genererar en kraftig ökningav stetsskulden, vilket i sig innebär högre Stotsskuldränton Dessutom lederperiodiseringseffekter tiU följd av eraittering av stotsobligationer tillöverkurser till att räntoma blir högre mot slutet av LK-perioden. (Se ävenavsnitt 2.3.2.) 3 Statens utgifter fördelade efter politikområden pop- 1993/94: 150 1988/89-1998/99 Biiagai.2 Idetto avsnitt redovisas stotens och socialförsäkringssektorns utgifter,inklusive räntor på stotsskulden, fördelade på olika politikoraråden. Indelningeni poUtikområden är gjord i syfte att visa stotens utgifter för avgränsadeverksamheter och följer inte alltid den rådande departementsindelningen.Normalt redovisas stotsskuldräntoma i löpande prisen För jämförbarhetens skullhar räntoma i detto avsmtt räknats ora till festo priser och definieras härsora ett eget politikområde. Ett sådant förferande gör det möjligt att visa påstetsskuldräntomas ökande andel av det totela sarahällsekonoraiska utryraraet.Redovisningen omfetter utgiftsutvecklingen /89 - 1998/99raed en närraare analys av utvecklingen . Utgiftemaredovisas i 1994/prisnivå och utgiftsstraktun Vissa tekniskaanpassningar har därraed varit nödvändiga att göra för att uppnå jämförbarhetmellan utgifterna för respektive område . Den raestgenoragripande tekniska anpassningen bestor i att föra över de tidigarespecialdestinerade stotsbidragen till det nya utjänmingsbidraget från stetentill kommunerna. Fördelningenav stetens utgifter på olika politikoraråden inkluderar föratom utgifter somredovisas på anslag även utgifter som redovisas på inkomsttitel liksom utgiftersom redovisas utonför stotsbudgeten, såsom utgifter förarbetsskadeförsäkringen, delpension och ATP. Beräkningarna inkluderar också debeslut ora besparingar som är hänförliga till saneringsprogrammet, såsomförändringar av föräldraförsäkringen och åtgärder inora tondvårds- ochläkeraedelsområdet. I nedanstoende diagram visas de olika politikområdenasandel av stotens och socialförsäkringssektorns totola utgifter, inklusiveutgifter för räntor på stotsskulden, /95. Diagram3.1 Stotens och socialförsäkringssektorns utgifter fördelade efter Prop.1993/94:150 respektive politikområde 1994/95. Miljarder kronor I 1994/prisnivå. Försvar Bidrag till kommun Kommunikationer _ ,,,,,,,,_ ÄI(Jerspensioner21% Rättsv, tull & skatt 4' Utbiidning/FoU 6 %Statsskuldsräntor övriga områden Ärbetsmarknadspol. PoUtikområdenaålderspensioner, arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt sjuk- ocharbetsskadeförsärkring är de tre störsto utgiftsposterna. Därefter kommer stotensutgifter för räntor på stotsskulden som under budgetoret 1994/95 beräknas uppgåtill ca (se tobell 3.1 och diagram 3.1). Stotens utgifterför arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår till ca ,vilket motsvarar av stotens och socialförsäkringssektorns samladeutgiften Socialförsäkringssektornsutgifter (poUtikområdena ålderspensioner, sjuk- och arbetsskadeförsäkring samtbamfemiljer), beräknas under budgetoret 1994/95 uppgå till ca 294 miljarderkronor, vilket raotsvarar av stotens och socialförsäkringssektornssaralade utgiften Utgiftema förväntos igenomsnitt öka raed i festo priser /89 -1998/99. Under den försto delen av perioden, fram till och med /94, ökadeutgiftema med i genomsnitt , medan utgiftema beräknas minska med igenomsnitt under återstoden av LK-perioden. Redovisningen av stotensutgifter på respektive politikområde är dock inte koraplett eftersora den inteinrymmer några uppgifter ora skatteawi-kelsen Med skatteawikelser raenas reglerom olika undantog i skattelagstiftningen. Undantogen kan i vissa fell ha sammafiinktion som ett stöd till ett visst ändamål (skatteutgift) och i andra fellha funktionen av ett extra uttog av skatt (skattesanktion). Ett exerapel påskatteavvikelser är det tillfälliga avdraget för arbetskostnader förreparationer i hosteden Med dessa motiv fyller en skatteavvikelse sammafunktion som en transferering från stotsbudgetens utgiftssida, dvs. Tillskillnad mot redovisningen av utgiftsanslagen redovisas inte skatte- Eftersora avvikelserna är reglerade i lagstiftning sker inteheller någon årlig prövning av skatteavvikelserna. Samnianteget innebär detteatt regeringens och arbete raed prioriteringar av olika utgifterförsvåras. Inora Finansdeparteraentet pågår ett arbete raed en kartläggning ochberäkning av skatteavvikelsen I nedanstoende tebellenvisas politikorarådenas utgiftsutveckling fördelade efter ökning respektiveminskning /89 -1993/94 och 1994/95 - 1998/99. 1993/94:150 BUaga1.2 Tabell3.1 Utgiftsutvecklingen /89 procentuell förändring . 1993/94 redovisad somgenomsnittlig Områden med utgiftsökning, Områden med utgiftsminskning. Sjuk- och arbetsskadeförs. -5,2 Bidrag fr. staten till kommunsekt. -4,8 -3,6 -0,8 -0,6 1 samL Nr 150. Tabell3.2 Utgiftsutvecklingen /95 - 1998/99 redovisad som genomsnittligprocentuell förändring 1993/94:150 BUaga1.2 Områden med utgiftsökning. Områden med utgiftsminskning. Statsskuldräntor -1- 6,4 -38,6 Ålderspensioner -1- 1,4 Försvar -(- 0,1 -6,7 -4,0 -3,5 Bidrag fr. staten till kommunsekt. -4,2 -2,6 -2,4 -0,6 -0,2 UnderLK-perioden, 1994/95 - 1998/99, är det ett fåtel områden sora iLK-beräkningaraa får en utgiftsökning. Den störste ökningen beräknas till 6,4 %för stetsskuldräntor Ökmngen beror huvudsakligen på de stora budgetunderskottenunder LK-perioden. Politikområdet sjuk- och arbetsskadeförsäkringen beräknasöka och politikområdet ålderspensioner . Det beror dels påökade utgifter för ATP till följd av höjd pensionspoäng, dels på ökade utgifterför läkemedel och förtidspension (se även avsmtt 2.3.1). Depolitikområden som beräknas få de störste utgiftsminskningarna procentuelltsett är bostedsförsörjning, - och miljö/naturvård med,-. Den främste orsaken till utgiftsminskningen inora bostedssektora ärlångsiktigt fellande räntenivåer och däratöver beslut om besparingar, införandeav ett nytt bostedsfinansieringssystera särat minskat bostedsbyggande. UnderLK-perioden minskar utgifterna genomsnittligt raed per ån Minskningenberor fraraför allt på att de 5-åriga prograniraen inora ny energitekmk upphörenligt tidigare beslut /96 särat att man budgetoret 1994/95 beslutodeora vissa engångsvisa budgetförstärkningar, bl.a. har flerårsbeslut intefettots ora ersättmng för landskapsvård och kalkning. Vidare fördelas raedelsora avsattes i saraband raed energiskatt-eoinläggningen för stöd tillbiobränslen och efter årliga beslut. Utgiftsutvecklingeninora respektive område beror framförallt på de politiska prioriteringar soragörs . På vissa oraråden är det dock endast regelverk ochderaografiska förändringar, s.k. volyraautoma-tik, sora styr utgifterna, utonatt några nya politiska beslut har fettos (se även avsmtt 2.3.3). Politikområdenai de följande avsnitten redovisade efter fellande utgiftsandel budgetoret1994/95. Måttet utgiftsandel anger poHtikområdets Prop. 1993/94:150 storleki procent av stetens och socialförsäkringssektorns totala utgifter BUaga 1.2inkl stotsskuldräntor, /95. 1993/94:150 Bilaga 1.2 u : "O . « CT o o 03 5 I- J2 o o ' :ed I/) .a :0 £.= CO»; CO 2 E E i2,2 O T3 ta 2P 5 I 5 S C 1-. c; != .■= t; .S j2 c E S .i H OrJf*''tooa\o- "2 '> d, c/J u -o ts o 5 rt ri ti O C ul S 1-5 .i< rt ■« U C S j=; 2 = g.E 83 E o U o; UJ c .2 £7- ii 2 '-S E u 3£ J£_g 2 -O O öO cd « i_ii_i(.r.) fSf*Tt'rivor.-ooas' cd o *- , C O w ■£'£■§ <3öi OD c: o o H u s u o o c , XJC _ M C> 'ui > op O ed -O K c c rt -s {d o Ä 'C rt I3 C .. rt < .« j u. n. Politikområdetålderspensioner omfettor de förmåner sora ingår i det alhnänna systeraet förålderspensionering (alhnän tilläggspension (ATP), folkpension inkl.tilläggsförraåner, koniraunalt bostodstillägg, delpension m.ra.) särat vissastotiiga tjänstepensionsutgiften De totala utgifterna för politikområdet uppgårunder budgetoret 1994/95 till ca , vilket utgör av stotens och socialförsäkringssektorns totola utgiften ATP-pensionerna utgördrygt hälften av utgifterna inom detto poUtikområde. 1993/94:150 BUaga1.2 Diagram3.2 Utgifter för ålderspensioner /89 Miljarderkronor i 1994/prisnivå. 1998/99. %/andelav totala utg. 96/97 98/99 Pensionsutgifteraastyrs huvudsakligen av antalet ålderspensionärer, de totola ATP-poängen och denalhnänna prisutvecklingen. Utgifterna förålderspensioner fortsätter öka . Främst är det ATP-utgifternasora stiger i och raed att en allt större andel av ålderspensionärerna tjänatin en allt högre rätt till ATP. Utgifterna stiger även till följd av den ökandelivslängden. Antalet ålderspensionärer förväntes minska svagt under de närmasteåren. in kommer däremot den demografiska utvecklingenatt innebära problera ur finansieringshänseende när antelet ålderspensionärerökan Det nuvarandepensionssysteraet har svagheter som kan bote dess uppgift att geekonoraisk trygghet på ålderdomen. Nackdelarna med dagens system är i huvudsakföljande: * systeraetkräver en hög ekonomisk tillväxt () Prop. * systeraethar bristande följsamhet till den sarahällsekonoraiska BUaga 1.2 utvecklingen (instebilt i finansieringshänseende) * det direkte sambandet mellan avgifter och förmåner är svagt * fördelningsprofilen är osysteraatisk * systeraet är oöverskådligt. År1993 beräknas inbeteida ATP-avgifter understiga utgående pensioner raed 20miljarder kronor som därmed kommer att finansieras med avkastning frånAP-fonden. Skillnaden mellan avgifter och utgifter beräknas med anledning avbl.a. låg tillväxt och ökande medelbelopp för nytillkommande ATP-pensionärerfortsatte att öka . Denparlaraentariska pensionsarbetsgrappen har lämnat ett förslag (SOU1994:00) till utformning av ett reformerat pensionssystem. Enligt förslagetskall pensionerna baseras på den samlade livsinkorasten, dvs.sumraan av de pensionsavgifter sora inbetelats under hela den förvärsverksammatiden. Pensionssysteraet skall göras mer följsamt till den ekonomiskatillväxten i samhället. Den avgiftsbaserade delen av det reformeradepensionssystemet skall finansiera sig självt via arbetsgivar- och egenavgiften Systeraetföreslås även innehålla riktode fördelningspolitiska inslag. Det nya systemetskall garantera en grandpension för dem sora inte haft inkomster eller haftlåga inkomsten Det skall även finnas särskilda regler om pensionsrätt för vårdav bara ra.ra. Denna del av pensionssysteraet skall skattefinansieras. Grappenföreslår vidare en rörlig pensionsålder på försäkringsmässiga villkor, med bl.arätt att kvarsto i arbete till ålden I saraband meddette föreslås även att delpensionsförmånen avskaffes. Enproposition om huvudprinciperna för det nya pensionssystemet baserat pågrappens förslag avses läggas . Förslagen i propositionen koraraeratt få avsevärda konsekvenser för de offentliga finanserna. Kornmunaltbostadstillägg (KBT) är en inkorastprövad förmån sora kan lämnas till den somuppbär folkpension i forai av ålderspension, förtidspension, änkepension,omstollningspension, särskild efterlevandepension eller hustratillägg.Kostnaderna finansieras till raed stetsbidrag. Regeringen har ifebraari 1994 föreslagit att de koraraunala bostedstilläggen för pensionärerförstetiigas fr.o.m. . Underår ökade KBT-utgiftema raed i löpande prisen Ökningen förklarashuvudsakligen av att ersättningsnivåerna höjts och att pensionärer i särskildaboendeformer blivit berättigade till KBT. Ytterligare ca 10 000 personer isärskilda boendeformer förväntes kunna få KBT. Dessa beräknas beviljas KBTunder . Däratöver antes antelet KBT-tegare öka ytterligare något underår 1994 pga. rainskat raörkertal (dvs. pensionärer sora är berättigade till menej tidigare ansökt ora KBT). Underpolitikområdet redovisas de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finansieras överstetsbudgeten, bidrag till , utgifterna för arbetsförmedlingar,, länsarbetsnämnder och ().Här ingår också utgifter för arbetsraarknadspolitiska åtgärder sorafinansieras av arbetsraarknadsfonden liksom fondens utgifter förarbetslöshetsersättning, kontant arbetsmarknadsstöd och permitteringslön.Vidare ingår de utgifter som belastar lönegarantifonden, arbetsmiljöfonden ocharbetslivsfonden. De totela utgifterna förpolitikområdet uppgår under /95 till ca ,vilket utgör av stetens och socialförsäkringssektorns totala utgiftenDäratöver tillkoraraer som avsätts för extrautbildningsinsatser och underhåll av vägar av firamför allt arbetsmarknadsskäl.Dessa utgifter redovisas på andra politikoraråden. Områdetarbetsraarknadspolitik är därmed det näst störste politikområdet. Diagram3.3 Stotens utgifter för arbetsmarknadspolitik /89 -1998/99. Miljarder kronor i 1994/95 ärs prisnivå. 1993/94:150 Bilaga1.2 %-andel av totala utg. Underperioden frara /94 har utgifterna ökat raed . Den främsteorsaken är att de utgifter sora finansieras av arbetsraarknadsfonden ökatbetydligt. Under den koraraande LK-perioden beräknas utgifterna minska raed ca4 % då de arbetsraarknadspolitiska åtgärderna rainskar i tekt raedarbetslösheten. Den öppna arbetslöshetenberäknas uppgå till /95. LK-kalkylen redovisar norraaltkonsekvenser av fettede beslut. En strikt tillämpning av denna princip skulleinnebära att de arbetsmark- nadspolitiskaåtgärderna ligger kvar på en oförändrad nivå under LK- Prop. 1993/94:150perioden, eftersom det konjunkmrberoende anslaget är ett reservation- BUaga 1.2sanslag sora ändras genora särskilda beslut. En sådan tillärapning avLK-tekniken ger eraellertid en orealistisk utveckling av den öppna arbetslösheteni förhållande till den totela arbetslöshetens utveckling. I LK-kalkylen antesdärför att de konjunkturberoende åtgärdernas volyra minskas i tekt raedarbetslösheten. överensstämmer också med hur storleken på anslagetfektiskt bestäras. Ca45 % av stetens utgifter för ändaraålet arbetsraarknadspolitik ra.m. avserkontentstöd sora t.ex. arbetslöshetsersättning, kontent arbetsmarknadsstöd(KAS) och ersättmng från lönegarantin. avser ersättning raedutbildningsbidrag vid deltegande i arbetsmarknadsutbildning, ungdomspraktikeller arbetslivsutveckling. Av återstoende utgifter avser merpartenutbildningskostnader samt stotsbidrag till stotiiga, koraraunala och privatoarbetsgivare vid anordnande av bl.a. beredskapsarbete, lönebidrag eller rekryteringsstöd. Deövergripande målen för arbetsmarknadspolitiken är att öka andelen sysselsattooch förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Ett förbättrat funktionssätt påarbetsmarknaden ökar rörligheten på arbetskraften vilket medför att obalanserraellan utbud och efterfrågan på arbetskraft begränsas samt att kompetens- ochproduktivitetsutvecklingen på arbetsmarknaden befrämjas. Omfettningenoch inriktningen av de arbetsraarknadspolitiska åtgärderna varierar raedkonjunkturen. I ett läge raed hög efterfrågan på arbetskraft ärarbetsraarknadspolitikens viktigaste uppgift att vidte åtgärder för att undvikakostnadsstegringar och/eller flaskhalsproblera p.g.a. arbetskraftsbrist. I enlågkonjunktur bestor uppgifterna främst i att upprätthålla de arbetslösaskompetens och arbetsförmåga genom utbildningsinsatser och tillfälliga arbeten.Oberoende av konjunkturläge är det dessutora en uppgift förarbetsmarknadspolitiken att främja sysselsättningen av arbetshandikappade ochandra utsatto grappen