prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — kvarpå maximalt resp. av totafe förvaltningsanslaget, dvs. 19mUjoner kronor resp. 9,5 mUjoner kronor. föresfegiten ökning av låneramen i för finansiering avADB-investeringar tiU ett belopp motsvarande 5,3 mUjoner kronor. Låneramenför /95 kommer då att uppgå tiU sammanlagt 13,7mUjoner kronor. Telestyrelsensfiamtida dimensionering ckU resursbehovär beroende av den nya postiagen som avses träda i kraft . OmbUdningenav Postverket tiU aktiebolag följer samma tidsplan, vilket innebär attPostverkets myndighetsuppgifter samt vissa tillkommande uppgifter kommer attåläggas fr.o.m. . kommer samtidigtatt byte namn tiU Post- ckU telestyrelsen.De övergripande målen på postområdet är att fortiöpande följa utvecklingen påområdet ckU bevaka att post- CKhkassaservicen motsvarar samhäUets behov. Målen skaU uppnås genom bl.a.föreskriftsverksamhet, tiUsyn och övervakning av utvecklingen, bl.a. i frågaom priser som i övrigt. För Post- CKh förvaltningskostaaderberäknar regeringen ett totalt medelsbehov på ca 190 mUjoner kronor, vilket ären ökning av yrkande med 16 mUjoner kronor. I anslaget Uggerökade förvaltningskostaader tiU följd av den nya ordningen på postområdet på ca13,2 mUjoner kronor och justering för pris- och lönekostaadsomräkning (PLO) medknappt 2,4 mUjoner kronor samt tekniska justeringar. TabeU1: Kostaader förenade med nya åteganden på postområdet TUIstånd/tiUsyn 2 000 000 ObestäUbara brev 8 400 000 Pris-och lönekostaadsomräkning 2 375 000 SUMMA 15 575 000 har inte lämnat någonresultetinformation i årsredovisningen. I anslagsframstäUan redovisas dockverksamheten i verksamhetsgrenar. EmeUertid finns det inte underfeg för attgöra en bedömning av effektiviteten i någon av verksamhetsgrenama, eftersomunderlag för sådan prövning fortfarande saknas. Styrelsens ekonomiska resultetvisar att myndigheten har uppnått målet att rationaUsera sin verksamhet i enUghetmed de krav som regeringen stäUt. I samband med rationaUse-ringen har vissaomstmktareringskostaader uppstått. Regeringenkonsteterar att () har riktet in- Prop. 1993/94:1(X)vändningar mot årsredovisning på gmnd av en utestående Bilaga7 avräkning fiån myndighetsbUdningen. Den brist som RRV pekat på irevisionsberättelsen föreslås i proposition avhjälpt genom attTelestyrelsen anvisas medel över stetsbudgeten på tiUäggsbudget avseende budgetåret1993/94 (prop. 1993/94:105). De rationaUseringar, bl.a. omorganisation av denregionala förvaltningen, som genomförts har medfört vissa positiva effekter.Det finns därför gcxfe fömtsättningar för att verksamheten skaU kunna bedrivasi nuvarande omfettning med de resurser som beräknas för /95.Regeringen föreslår att beslutar i enUghet med Telestyrelsensförsfeg (Kh att det tiU yrkande läggs ytterUgare 16 mUjonerkronor (inkl. PLO) för ökade förvalöiingskostaader med anledning avförändringama på portoområdet. Regeringen föreslår således att riksdagenanslår ett ramanslag på ca 190 mUjoner kronor tiU förutgifter i samband med myndighetens förvaltningskostnader. Regeringen föreslårvidare att godkänner den av föresfegnaräntekontokredits- (Kh ansfegs-kieditsnivån och den föreslagna låneramen. Regeringen anser att det är rimUgt att Post- ochtelestyrelsen ersätts för de kostaader myndigheten har i samband med denrationaUsering som gjorts, sammanteget 14 mUjoner kronor. Post- ochtelestyrelsen skaU således för /95 fråntes kravet på fiiUkosöiadstäck-mng. 1.tiU för budgetåret1994/95 anvisar ett ramansfeg på , 2.gcxlkänner regeringens förslag attPost- och tiUåts frångå kravet på fiiU kostaadstäckning, 3.godkänner regeringens förslag tiU anslagskredit, räntekontokredit (Kh låneram. : Upphandling av särskildasamhällsåtaganden 1993/94 Anslag* 268 364 000 1994/95 Förslag 351 673 000 Anslaget benämnes /94 I 2.Telestyrelsen: Upphandling av särskilda samhällsåtaganden. Från anslaget utbetalas medel för utgifter förmyndighetsuppgifter som utförs av och som medförkostaader i samband med upphandUng av särskUda samhäUsåteganden. Avanslaget disponeras 229 mUjoner kronor (inkl. PLO) för upp- jjg handling av tjänster förtotalförsvarets behov av telekommunUcations- tjänstersamt funktionshindrades tiUgång tiU nummempplysningstjänster. Prop.1993/94:100 Vidare disponeras 123 mUjoner kronor (inkl. PLO) för upphandlingav Bilaga 7 tjänster inom postområdet. har i enUghet medregeringens proposition Postiag och en förändrad verksamhetsform förPostverket, m.m. anvisats 23,7 mUjoner kronor för innevarande budgetår förupphandling av särskUda samhäUsåteganden på postområdet. Rikscfegen beslutede vidare att skaUersättas för de kostnader som är förenade med blindskriftsförsändelser somskickas portofritt mellan synskadade. Stetsbidraget för befordran avblindskriftsförsändelser bör samordnas med det nya stetsbidraget för befordranav blindskrift meUan synskadade. ScKialdepartementets huvudtitel, ansfeg E 8.Ersättning tiU för befordran av blindskriftsförsändelser bör såledesupphöra och medlen överföras tiU huvudtitel. TabeU2: Fördelning av anslag D 2. - Befordran av blindskrift - Handikappservice i samband - Befordran av blindskrifts- tiUPost- och : Upphandling av särskilda samhällsåtaganden /95 anvisar ett reservationsanslag på . Ersättning till för rikstäckande betalnings- Prop.1993/94:100 1992/93 Utgift 300 000 000 1993/94 Anslag* 300 000 000 1994/95 Förslag 250 000 000 * Anslaget benämnes /94 J 1.Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice. Rikscfegen har uppdragit ät regeringen attåterkomma tiU med ett förslag om en mervärdesskatt på förbefordran av brevförsändelser. har vidare uppdragit åt regeringenatt redovisa hur den icke fömtsedda stetsfinansieUa resultetförsämringen på uppskattningsvis50 nuljoner kronor som blir följden av en fegre mervärdesskattesats kankompenseras genom en reducering av ansfeget tiU för riksfeckandekassa- och betalningsservice (bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119). Regeringen föreslår att anslaget D 3. AB för riksfeckande betalnings- och kassaservice reduceras med 50mUjoner kronor. Införandet av en mervärdesskattesats på för befordran avbrevförsändelser påverkar Posten AB:s resultet positivt med ett minst likastort belopp. I syfte att neutraUsera den positiva resulteteffektpå koncemnivå som uppkommer genom den lägre mervärdesskatten reduceras anslagetför ersättning tiU för upprätthållande av rikstäckande betalnings-ochkassaservice. Den nuvarande servicenivån påverkas mte av denna förändring. Dämtöver avser regeringen att innehåUa 17 mUjonerkronor av anslaget för riksfeckande betalnings- och kassaservice /94. Beloppet motsvarar den stetsfinansieUa effekten av fegremervärdesskatt på befordran av brevförsändelse 1 mars-30 juni1994. Anslaget för /94 kommer således att uppgå tiU 283 nuljonerkronor. Medlen för ersättaing av riksfeckande kassaservicedisponeras av . ersätts under åren1994-1996 för den rikstäckande kassaservice som de upprätthåller på motsvarandesätt som tidigare gäUt . tiUErsättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice /95 anvisar ett reservationsanslag på . Kostnader förenademed statens ägande i SOS Prop. 1993/94 /msfeg* 140 000 000 1994/95 Försfeg 140 000 000 *Anslaget benämnes /94 A 5. Kostnader förenade med statens ägande i SOS AlarmeringAB. RUcsdagen beslutede (prop. 1992/93:200,bet. 1992/93 :TU30, rskr. 1992/93:443) i samband med beslut om ombUdning avTeleverket tUl aktiebolag, att stetens kostaader för ägandet i SOS AlarmeringAB skuUe helaste ett särskUt ansfeg. För innevarande budgetår har ett reservationsansfegpå 140 mUjoner kronor anvisats för kostnader förenade med stetens ägande i . Regeringen föreslår för /95 ettanslag på 140 mUjoner kronor för dessa ändamål. tiUKostnader förenade med statens ägande i för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . E. Kollektivtrafik och samhällsköpta tjänster m.m. Prop. Bilaga 7 E 1. Ersättning tillStatens jämvägar i samband med utdelning från AB Swedcarrier* ** *Anslaget benämnes /94 C 7. Ersättning till Statens jämvägar i sambandmed utdelning frän AB Swedcarrier. **Utbrutet anslag. För innevarande budgetår har ett försfegsansfeg på1 anvisats för Stetens jämvägar (SJ). I avvaktan på försfeg tiU om SJ föreslårregeringen att ansfeget förs upp med oförändrat belopp. iavvaktan på en särskUd proposition i ämnet, tiU Ersättning till StatensJämvägar i sambarul med utdelning från AB Swedcarrier för /95beräknar ett förslagsanslag på . Köp av interregional persontrafik på jämväg m.m. 1992/93 Utgift 548 437 000 Reservation I 982 000 1993/94 Anslag* 520 300 000 1994/95 Förslag 474 300 000 * Anslaget benämnes /94 . Köp avinterregional persontrafik på järnväg. Från anslaget finansieras sådan persontrafik som ärregionalpoUtiskt angelägen men som inte kan drivas på företegsekonomiskavillkor. Ansfeget disponeras även för ersättning tiU SJ för vissa gemensammafunktioner på länsjämvägama. Vidare disponeras anslaget för drift- ochinvesteringsbidrag tiU intressenter. Dämtöver skaU eventaeUStetUg kostaad för köp av flygtrafik meUan och befeste anslaget. har i enUghet med propositionen (prop.1993/94:42, bet. 1993/94:TU8, rskr. 1993/94:114) Köp av interregionalpersonttafik på jämväg samt flygtrafik meUan och beslutet om köpav interregional persontrafik på jämväg inom en kostaadsram på 437 mUjonerkronor för /95. I beloppet ingår ersättaing tiU SJ för vissagemensamma kostaader för länsjämvägama med 58 mUjoner kronor. Imedelsberäkningen ingår inte kommitténs (K1991:02) Förhandlare för stetens köpav personttafik på jämväg m.m. förhandlings- CKh administrationskostaader. 1 budgetproposition (prop. 1992/93:100 bU.7) redovisas vissa ekonomiska villkor för . intressenter (numera , IBAB) bevUjas ett drift- och investe ringsbidrag på 27 mUjoner kronor . kompenserasSJ med 32 nuljoner kronor för mUande materiel som Prop. 1993/94:100 överförstiU intressenter. SlutUgen reserveras 5 mUjoner BUaga 7 kronorför att täcka vissa kostnader av administrativ karaktär. Under budgetåret1993/94 har från ansfeget . Köp av interregional personttafik på jämväguÖKtafets det beslutede drift- CKh investeringsbidraget samt ersättningen förmlfende materiel. Av de 5 mUjoner kronor som reserverats för vissaadministrativa kostnader beräknas 2,1 mUjoner kronor komma att behöva tas ianspråk. Dessa 2,1 mUjoner kronor fördelar sig på 1,2 mUjoner kronor tiUBanverket som ersättning för viss juridisk hjälp, 200 (XX) kronortiU SJ som ersätttiing för administtationskostnader i samband med avgränsrungav mark samt 700 (XX) kronor tiU som ersättning för byte av lås iviss signalutmst-ning. Regeringen har under avsnitt A. Infrastmktar redogjortför bidrag tiU IBAB vad avser banuppmsöiing och banunderhåU av . I enUghet med propositionen (prop. 1993/94:42, bet.1993/94:TU8, rskr. 1993/94:114) Köp av interregional persontrafik på jämvägsamt fiygtrafik meUan och anvisades 9,3 mUjoner kronor att täckakostnaden för upphandlad flygtrafik meUan och för budgetåret1993/94. EventaeU kostaad för flygupphandling /95 skaU ävenbefeste ansfeget. 1enUghet med beslut finner regeringen att 437 mUjoner kronor skaUanvisas tiU köp av olönsam persontrafik på jämväg. På samma sätt som tidigareår bör därutöver 1 mUjon kronor anvisas för att täcka kommitténs förhandUngs-och administrationskostaader. Vidare anser regeringen i enUghet med tidigarefettede beslut att 27 mUjoner kronor anvisas tiU drift- och investeringsbidragtiU IBAB. Avseende fiygupphandlingen beräknar regeringen attkostaaden för att upphandfe trafik meUan och för budgetåret1994/95 inte kommer att överstiga kostaaden för /94 dvs. 9,3mUjoner kronor. Anslaget kommer enUgt regeringens förslagsammanlagt att uppgå tiU 474,3 mUjoner kronor för /95. Regeringen föreslår att anslaget Köp avinterregional persontrafik på ändras tiU Köp av iruerreglormlpersontrafik på m.m. för att ge en bättre beskrivning av anslagetsändamål. tiUKöp av IrUerregioruil persontrcifik på m.m. för /95anvisar ett reservationsanslag på . Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av viss Prop. 1992/93 Utgift 181 286 000 Reservation 1 714 000 1993/94 Anslag* 191 000 000 1994/95 Förslag 195 800 000 *Anslaget benämnes /94 . för köp av visskollektivttafik. Från ansfeget finansieras det stetsbidrag som ienUghet med trafikpoUtiska beslut skaU ges tiU trafikhuvudmännen förövertegande av ansvaret för viss persontrafik på länsjämvägar. Reglerna förstetsbi-dragsgivningen är bundna i avtal mellan steten och resp. trafikhuvudman.En årUg uppräkning av den stetUga ersättningen skaU ske. KonsumentprisindexskaU därvid användas som utgångspunkt för beräkningarna. Genom anslaget finansieras också ersättningstrqftkutmed . I enUghet med beslut träffadesteten avtal med trafikhuvudmännen i Jämtiands,, och om ersätttiing för övertegandeav persontrafikförsörjningen utmed . Avtalet, som började gäUa frånoch med , sträcker sig (Kh innebär en ersättningtiU trafikhuvudmännen på totalt 36 mUjoner kronor i prisnivå /92. Ersättningsbeloppet räknas årUgen upp enUgt SCB:snettoprisindex. Kommitten (K 1991:02) Förhandlare för stetens köpav persontrafik på jämväg m.m. har beräknat ersättningsbeloppet tiU 196,4mUjoner kronor för /95. Ökningen med 5,4 mUjoner kronor beror påen avtalsenUg indexuppräkning. Med utgångspunkt i den finansplanantegna inflationstakten på resp. harbeloppet räknats upp . Kommittén tar i sin anslagsframställning upp ettönskemål från trafikhuvudmannen i om ekonomisk kompensationför kapitalkostaader för tågmateriel som används för trafik på länsjämvägenSundsvaU-Långsele. (K 1991:02) tUlämpade indexuppräkningen på är något för högmed hänsyn tiU den inflationstakt som kan beräknas för /95. Enmera reaUstisk indexuppräkning bör vara . Ersättaingsbeloppet bördärför vara 195,8 mUjoner kronor. Kommittén tar i sin anslagsframställning upp ettönskemål från trafikhuvudmannen i om ekonomisk kompensationför kapitalkostaader för tågmateriel som används för trafik på länsjämvägenSundsvaU-Långsele. Detär emeUertid ännu för tidigt att bedöma i vad mån trafikhuvud- 122 mannen under budgetåret1994/95 får merkostaader för denna ttafik. Resultetetav förhandlingama meUan SJ och huvudmannen om trafik för Prop. 1993/94:100 år 1994 bör awaktes. TiU ersättning tiU trafikhuvudmännen för köp avviss koUektivtrafik föreslås 195,8 mUjoner kronor för /95. 1. tiU Ersättning till trckhuvudmärmen för köp avviss kollektivtra fik för /95 anvisar ett reservationsansfeg på 2. bemyndigar regeringen att för budgetåret1994/95 vid behcjv omfördefe medlen meUan anslagen E 2. Köp av interregional persontrcfik på m.m. och E 3. Ersättning till trcfikhu- vudmännenför köp av viss kollektivtrafik. : Åtgärder inom dencivila delen av totalförsvaret 1992/93 UtgUi 1 377 826 Reservation 7 091 289 1993/94 Anslag* 4 960 000 1994/95 Förslag 5 077 000 *Anslaget benämnes /94 F 4. Överstyrelsen for civil beredskap: Åtgärderinom den civila delen av totalförsvaret. Ansfeget disponeras av Överstyrelsen för civUberedskap (ÖCB) för åtgärder som gäUer ttansportfiinktionen inom den civUadelen av totalförsvaret. Anslaget ingår i för funktionenTransporter för perioden /95-1998/99. ÖCB har ansvaret för funktionen Transporter ochdelfimktionema ttansportsamordning och landsvägstransporter. , CKh svarar för de övrigadelfunktionerna. Dessutom har Stetens räddningsverk uppgifter inom funktionenTransporter. ÖCBföreslår ett anslag /95 på totalt fördelat enbgtföljande: - Transportsamordning/funktionsledning 890000 - Landsvägstransporter 4 070 000 I fråga om transportsamordning/ftjnktionsledningframhåUs arbetet med bl.a. utbUdning av liksomav transporthandläggare och krigsplacerad personal hos civUbefälhavare ochlänsstyrelser. Ett aktivt deltegande sker i försvarsmaktens transport- planfeggning CKherforderUgt stöd länmas tiU trafikverken. Vidare tas Prop. 1993/94:100 programplan fram för funktionen. Vad avser verksamhetsgrenen landsvägstransporterskaU företegsplan-feggningen av åkerier, lastbUscentraler, busstrafikföretegm.fl. Beredskapen att genomföra transporter i C-mUjö, dvs. igasbefegcfe områden, skaU förbättras. Skyddsmasker kommer att anskaffas underåret för att möjUggöra landsvägstransporter vid anfeU med kemiska stridsmedel.I årsredovisningen för /93 kommenterar ÖCB det fega utfeUet påanslaget som följd av att den planerade anskaffningen av skyddsmasker intekunnat genomföras eftersom dessa ännu inte finns på marknaden. Ansfegetingår i den civife delen av totalförsvarsramen. Inom denna ram föreslårregeringen att Transportfunktionen tiUdelas 163,4 mUjoner kronor budgetåret1994/95. För ansfeget F 4. Överstyrelsen för civU beredskap:Åtgärder inom den civUa delen av totalförsvaret beräknar regeringenmedelsbehovet inkl. pris- och löneomräkning, tiU kommande budgetår. tiUöverstyrelsen för civil beredskap: Åtgärder inom den civila delen avtotalförsvaret för /95 anvisar ett reservationsanslag på . -1 * i: 1 Prop. 1992/93 Utgift O 1993/94 Ansfeg* 1 000 1994/95 Försfeg 1 000 Anslaget benämnes /94 G 1. Bidrag till Statens väg- ochtransportforskningsinstitut 1992/93 Utgift 55 801 507 1993/94 Anslag* 33 817 000 1994/95 Försfeg 34 189 000 *Anslaget benämnes /94 G 2. Bidrag till Stetens väg- och ttafik- Stetens väg- ckUtransportforskningsinstitat är ett nationeUttransport-forskningsinstitat som utför kvalificerad tUlämpad forskning CKh utveckUngåt myndigheter och andra uppdragsgivare. Det övergripande målet för mstitatet är att genomforskning och utveckling bidra tUl ett effektivare, tiUgängUgare, säkrare ochmUjövänUgare trafik- och transportsystem. Institatet skaU svara förövergripande mUjö- och energikonsekvensbeskrivningar inom trafik- ochtransportområdet. Statensväg- (kH transportforskningsinstitut Isin enkfe anslagsframstäUning hänvisar institatet tiU vad som anförts iföregående års fördjupade anslagsframstäUning och hemstäUer att regeringenanvisar medel för /95 i enUghet med den treårsplan som antagitsinom ramen för forskmngspoUtiska beslut. Stetens väg- ochtransportforskningsinstitat har vidare på regeringens uppdrag den 1 november1993 avgivit en fegesrapport bettäffande samverkan meUan institatet ochLinköpings universitet. Regeringenkan konstetera att Stetens väg- och transportforsknings-institats samladeresultet för /93 i enUghet med då gällande mstmktioner ärtiUfredsstäUande. Stetens väg- och transportforskningsinstitat harfr.o.m. innevarande budgetår fått ändrade uppgifter och nya mål förverksamheten i enUghet med forskningspoUtiska beslut år 1993.Regeringen anser att det ännu är för tidigt att bedöma resulteten avverksamheten. Regeringen anser att de riktlinjer som lades fest i1993 års forsk ningspoUtiska proposition bör gäUa även för /95. Regeringenfömtsätter att samverkan meUan Stetens väg- och träns- Prop. 1993/94:100 portforskningsinstitat (Kh utvecklas ytterUgare. 1.tiU Statens väg- ochtransportforskningsinstitut för /95 anvisar ett ansfeg på 1 000kronor, 2.tiU Bidrag till Statens väg- ochtransportforskningsinstitut för /95 anvisar ett ramansfeg på . 1992/93 Utgift 48 884 747 1993/94Ansfeg* 119 122 000 1994/95 Förslag 121 870 000 * Anslaget benämnes budgetåret1993/94 G 3. Kommunikationsforskningsberedningen har tiU uppgiftatt planera, initiera, stödja och samordna övergripande kommunikationspoUtisktmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet. Beredningen skaUockså svara för information (Kh dokumentetion inom forskningsområdet. De övergripande målen för beredmngen är attmedverka tiU att bygga upp en för kommunikationssektom gemensam kunskapsbas tiUgången på väl fungerande forskningsmUjöer och kompetenteforskare, att te fiam underlag som kan bidra tiU att uppnå de mål somstetsmaktema har lagt fest för kommunikationssektoms utveckling samt att stödjakunskapsutvecklingen inom områden där det saknas en natarUg annan huvudman förverksamheten. Isin enkfe ansfegsframställning hänvisar beredningen tUl vad som anförts iföregående års fördjupade ansfegsframställning och hemstäUer att regeringenanvisar medel för /95 i enUghet med de beslut som fettets medanledning av budget- och forskningspropositioner. Vidare hemstäUer beredningen att bemyndigandenerhåUs att under /95 godkänna åteganden vid avtal och beslut omstöd tifl forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt som sammanlagthögst uppgår tiU för /97, 75 000 000 kronorför /98, för /99 samt för /2000. Regeringens överväganden Prop. 1993/94: ICK) Kommunikationsforskningsberedningenhar fr.o.m. innevarande budget- årfått ändrade uppgifter och nya mål för verksamheten i enUghet med riksdagensforskningspoUtiska beslut . Regeringen anser därför att det ännu är förtidigt att bedöma resulteten av verksamheten. Regeringen anser att de riktlinjer som fedes fest i1993 års forskningspoUtiska proposition bör gälfe även för /95.E)et är angefeget att Kommunikationsforskningsberedningen kan beslute omfördelning av medel för forskiungsprojekt som löper över en längre period.Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis skaU vara möjUgt förberedningen att fette sådana beslut för en sexårspericxl. Det är d(Kk interimUgt, vare sig från konsötationeU eUer sakUg synpunkt, att beredningen feserbetydande delar av sina anslag för engagemang som sträcker sig bortom denplaneringspericxl som gäUer för ramansfeget. Det bör, liksom under innevarandebudgetår, ankomma på regeringen att i regleringsbrevet närmare precisera enhögste ram för sådana åteganden. 1.tiUKommunikationsforskningsberedningen för /95 anvisar ettramanslag på , 2.bemyndigar regeringen att beslute omden ram som skaU gäUa för Kommunikationsforskningsberedningens åteganden /95 för perioden fram tiU ckUmed /2000. Bidrag till forskning om el- och hybridfordon 1992/93 Utgift O 1993/94 Anslag* 9 000 000 1994/95 Försfeg 30 000 000 * Anslaget /94 G 4. Bidrag till forskning om el- och fettede vid förra beslut om attKommunikationsforskningsberedningen skuUe mleda ett fyraårigt forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprogram rörande användningen av el- ochhybridfordon. För /94 anvisades 9 mUjoner kronor för att påbörjaprogrammet. Regeringen gav i regleringsbrev för budgetåret1993/94 beredningen i uppdrag att framlägga förslag bettäffandemedelstilldetaingen för hela programmet. Fyra altemativa resursnivåer förprogrammets genomförande skuUe belysas - 50, 80, 120 resp. 200 mUjoner kronor. ettprogram för forsknings-, utvecklings- ckUdemonstrationsprojekt med el- (Kh hybridfordon.Kommunikationsforskningsberedningen anser att den optimafe resursnivån förprogrammet är 120 mUjoner kronor fördefede med en stigande andelöver åren. Programmet bör enUgt beredningen genomföras i nära samverkan medintressenter på området samt samordnas med Närings- (pågående energiinriktede forsknings-, utvecklings-CKh upphandlingsverk-samhet på det fordonstekniska området. Det är enUgt beredningen angeläget att stetenmedverkar tiU att fömtsättningar skapas för forskning, utveckling ochprovdrift av både el- och hybridfordon. Det är vidare angeläget att utrecfevilka viUkor som måste vara uppfyUcfe CKh vilka styrmedel samhäUet bör användaför att en lyckad intt(xluktion senare skaU kunna ske. Kommunikationsforskningsberedningen pekar särskUtpå hybridfordonens möjUgheter. De ger en del av elfordonets fördelar utan attha vissa av dess nackdelar. Främst gäUer dette aktionsradien. TiUde frågeställningar som bör prövas hör enUgt beredningen bl.a: - VUken potential tiU mUjö- ckU energiförbättringar som el- ochhybridfordon har. - Hur höga de verkUga kostaadema på kort och långsUct blir för användare CKh för samhäUet. - Hur väl el- och hybridfordon kan användas i detbefintUga transportsystemet. - Vilken effekten blir på trafiksäkerheten. Vidare avser man att undersöka frågor som har medinfrastmkturcn att göra, såsom hur fordonen skaU laddas och vilka stödsystemsom kommer att krävas. Av särskUd vikt är enUgt beredningen att undersöka vilkastimulansåtgärder som kommer att krävas i samband med inttoduktionen och hurregelverken bör utformas. Kommunikationsforskningsberedningen bedömer medhänsyn tiU de geografiska fömtsättningama i att tyngdpunkten iprogrammet bör Ugga på utveckling och demonstration av hybridfordon av olikasfeg.