prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — 7Budgeteffekterav medlemskap i .............. 112 8Den kommunalasektora.............................. 114 8.2Inkomster ochutgifter ......... 115 8.3.3.Inkomsterunder LK-perioden....... 118 8.4 Utgifter............................................... 119 8.5 Tillgångar och skulder .............. 121 9 Offentliga sektorns finansiella sparande under 10 Alternativa beräkningar ............................. 126 10.1 Alternativ ..................................... 126 10.1.2.Stetsskuldenoch lånebehovet .. 127 10.1.4.Övriga stetenoch AP-fonden .... 128 10.1.6.Offentligasektorns finansiella sparande .... 130 10.2 Alternativ ..................................... 130 10.2.2.Stotsskuldenoch lånebehovet .. 131 10.2.1.Stotsbudgetensutveckling ....... 131 Prop. 10.2.2.Övriga stetenoch AP-fonden .... 133 BUaga 1.2 10.2.4.Offenfligasektoras finansiella sparande .... 134 Appendix, departementens verksamhetsområden 136 Långsiktig konsekvenskalkyl för BUaga''f''''' perioden1994/95 - 1998/99 Denlångsiktiga konsekvenskalkylen (LK:n) arbetos fram för att utgöra ett avregeringens underlag vid beslut om utformningen av den långsiktigautgiftsstrategin. Beräkningarna i LK:n visar bl.a. hur stor del av samhälletsresurser som - givet redan fettode beslut och givet vissa anteganden om denekonomiska utvecklingen - kommer att tes i anspråk av den offentliga sektora, iförste hand steten, /95 -1998/99. Syftet med LK:n är attberäkna utgifter och inkomster till följd av redan fettede beslut och gjordaåteganden. LK.n år således inte någon prognos över den framtida utvecklingen. Beräkningamai LK:n bygger på vissa anteganden om den ekonomiska utvecklingen och omekonomins funktionssätt. Tre olika scenarier beskrivs i beräkningama.Huvuddelen av textema och beräkningama baseras på det scenario därBNP-tillväxten blir i genomsnitt . Två altemativascenarier, där BNP-tillväxten antes bli i genomsnitt respektive , beskrivs i avsnittet Altemativa beräkningar De realekonomiskaantegandena till alla tre scenariema redovisas i avsnitt 1.3. 1 avsnittetSammanfettning analyseras alla tre alternativen parallellt. Antegandenai de tre scenarierna bygger på att är medlem i EU fr.o.m. 1 januari1995. Avgiften till EU och andra kostnader/intokter till följd av etteventuellt medlemskap har emellertid inte tegits med i LK-beräkningama utenbeskrivs och utreds i ett särskilt avsnitt. Budgeteffekter av ett medlemskap iEU. Detprogram för sanering av de offentliga finansema på framtill som regeringen presenterade i den förrakompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150) och som fettedeprincipbeslut om , har i sin heUiet betraktets som ett redan Mintbeslut och ingår således i beräkningarna. Utvecklingenav de offenfliga finansema bestäms i LK-beräkningama av de anteganden som görsom den ekonomiska utvecklingen. Trots de gynnsamma fömtsättningama, särskilt ialtemativen respektive tillväxt, blir underskotten fortsatt stora. Däratöverinnebär ett eventuellt EU-medlemskap eu nettobelastning vilken, om den intefinansieras, leder till ett ökat budgetunderskott. Dessa budgeteffekter harinte beaktets i de LK-beräkningar som presenteras. Etteventuellt icke-medlemskap kan också leda till betydande effekter på deoffentliga finansema. Inte heller dette har beaktets i LK-beräk-ningarna. Densamhällsekonomiska bakgrunden Prop. BUaga1.2 Den samhällsekonomiska bakgranden skiljer sig åt i de tre olika altemativen.Skillnaderna förklaras enbart av inhemska fektorer: hur väl arbetsmarknadenfungerar och hur stort förtroendet är för den framtida ekonomiska utvecklingenoch den förda politiken (för en fylligare beskrivning se även den revideradenationalbudgeten, bilaga 1.1 i denna proposition). De internationellaföratsättningama antas vara desamma i alla tre beräkningarna. Ialtemativ , dvs. där BNP beräknas växa med i genomsnitt ,fungerar lönebildningen dåligt och förväntningsbilden hos hushåll och företegpräglas av fortsatt osäkerhet. Räntoma förväntes stiga. En svagare produktions-och sysselsättningsökning än i de två andra alteraativen innebär attarbetslösheten ligger kvar på en mycket hög nivå - i slutet av LK-periodenberäknas den öppna arbetslösheten till-sammans med andelen personer somomfettes av arbetsmarknadspolitiska åtgärder ligga på avarbetskraften. Ialtemativ3 %, däi BNP antes växa med i genomsnitt , ärbedömningen av utvecklingen baserad på ett gradvis ökatförtroende för ekonomin och den ekonomiska politiken, vilket möjliggör enfortsatt nedgång av räntenivåerna. Skuldsaneringsprocessen i hushåll ochföreteg beräknas i allt väsenfligt vara avsluted. Även fortsättningsvis kommertillväxten att vara exportledd. När förtroendet för ekonomin gradvis ökar,stiger näringslivets investeringar och den private konsumtionen. Arbetslöshetenfortsätter att fella men beräknas ändå ligga på en för svenska förhållanden högnivå mot slutet av LK-perioden. Den öppna arbetslösheten och andelen personer iolika åtgärder antes i altemativ minska från 1994 till 10 %1999. 1altemativ möjliggör en väl fungerande arbetsmarknad ett större förtroendeoch bättre framtidsförväntningar utan att inflationsimpiUser uppstår. Detteleder till en snabbare konsumtions- och investeringstillväxt. BNP växer med igenomsnitt . En kraftigare tillväxt möjliggör en snabbaresysselsättningsuppgång och vid slutet av LK-perioden beräknas vara öppetarbetslösa och omfettes av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Andelen personer utanför den reguljära arbetsmarknaden är därmed 3,5procentenheter lägre i alternativ än i alternativ . Altemativ byggerdessutom på ett implicit antegande om att fortsatte strakturella reformergenomförs som förbättrar ekonomins funktionssätt. Diagram 1BfP-utveckIiIlgen -1999, alt. , 3 samt . Årligprocentuell förändring prisnivå. Prop.1993/94:150 BUaga 1.2 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 (ä//c>7-.Statistiska centralbyrån. Diagram 2 Arbetslösheten* som andel av arbetskraften (%)-1999, alt. , samt . 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 * Med arbetslöstiet avses summan av öppet arbetslösaocti personer i Icon-junkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Källa: , octiFinansdepartementet Offentligasektoms rinansiella sparande Prop. Detfiruinsiella sparandet i den konsoliderade offentliga sektom kännetecknas ialla tre altemativen av fortsatte betydande underskott under hela LK-perioden.Ju högre tillväxten antes vara, desto bättre beräknas inkomstutvecklingen blioch desto lägre blir utgifterna för främst arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch arbetslöshetsunderstöd. 1 samfliga alternativ stiger ränteutgifternasuccessivt, om än i olika takt. Det försto året i LK-perioden, dvs. 1994/95,beräknas det finansiella sparandeunderskottet i den offentliga sektom tillknappt av BNP. I altemativ respektive altemativ uppgår detfinansiella sparandeunderskottet till respektive budgetåret1998/99. I dessa två altemativ medför de stora negativa finansieUa sparandetunder lågkonjunkturen och LK-perioden att den offenfliga sektoms nettoskuldökar till respektive av BNP i slutet av LK-perioden. Även med demycket gynnsamma föratsättningar som alternativ baseras på kommer helaoffentliga sektorns utgifter att överstiga inkomstema med 27 miljarder kronor1998/99. Mätt som andel av BNP förbättras det finansiella sparandeunderskotteti den offenfliga sektora från 1994/95 till 1998/99. Därmeduppgår den offentliga sektoms nettoskuld i altemativ till av BNP islutet av LK-perioden. HelaLK-perioden kommer sålunda att kännetecknas av fortsatt stora, om än minskande,underskott i det offentliga sparandet. Därmed kommer den finansiellanettoförmögenheten att snabbt försämras. Efter det överhettode läge som rådde iekonomin hade den konsoliderade offenfliga sektom enfinansiell nettofordran. De stora underskotten under lågkonjunkturen ochLK-perioden medför att den offenfliga sektoms nettostollning, dvs. skillnadenmellan tillgångar och skulder, försämras kraftigt som andel av BNP. Enförsvagning av den offentliga sektoms nettoförmögenhet är inget unikt förSverige. Den offenfliga sektoms skuldsättning har stigit inom hela OECD-områdetunder den senaste lågkonjunkturen, men utvecklingen är betydligt mer dramatiski Svergie. Den finansiella bmttoskulden överstiger genomsnittet förOECD-ländema. Med hänsyn till underskotten i de offentliga finansema underLK-perioden kommer sannolikt också nettoskulden överstiga genomsnittet i OECD.Sveriges relativa position är ännu sämre om hänsyn tes till att den offenfligasektorns pensionsåtegande är förhållandevis stora i . Förde olika delsektorertia ser utvecklingen ut på följande sätt. Beträffendestatens inkomster och utgifter utanför statsbudgeten (exkl. AP-fonden) visarberäkningama i altemativen och att det framför allt ärArbetsmarknadsfonden som gär med betydande underskott, vilket är ett resultetav den höga arbetslösheten. I altemativ antes att arbetslösheten bli lägre,vilket också minskar underskottet. Trotsen gynnsam demografisk utveckling under 1990-tolet kommer allt störte delar avAP-fondens ränteinkomster att tes i anspråk för de löpandepensionsutbetelningariia. Med ett antegande om tillväxt beräknas AP-fondensfinansiella sparande bli ca 7,7 mUjarder kronor under LK- Ialtemativen och ökar statsskulden snabbare än i altemativ . Stetsskuldens genomsnittliga procentuella ökning är för LK-perioden i altemativ2 % . Den totela skulden beräknas uppgå till av BNP1998/99 (skuldkvoten). Motsvarandeskuldökningstel för altemativ är samt skuldkvoten av BNP. Föraltemativ ökar stetskulden och vid slutet av LK-periodenuppgår skulden till av BNP. Det är därmed endast i altemativ somskuldkvoten inte beräknas stiga under hela LK-perioden. förklaras fiamförallt av en högre tillväxttekt i altemativ som genererar lägre underskott istotsbudgeten men också av att den lägre arbetslösheten gör att underskotten iArbetsmarknadsfonden blir lägre i altemativ . 1993/94:150 Bilaga1.2 Diagram 3 Utvecklingen avstotsskulden , alt. 2 samt . Miljarder kronor i löpande priser. 95/96 96/97 2%alt C3l3%alt Lånebehovetär högst i altemativ och lägst i altemativ . I alternativ är detårliga nyupplåningsbehovet i stort sett oförändrat ochberäknas uppgå till 1998/99. I altemativ minskarnyupplåningsbehovet tmder perioden och uppgår 1998/99 till ca 100 miljarderkronor 1 alternativ minskar nyupplåningsbehovet i en snabbare takt imderhela perioden. /99 uppgår således lånebehovet i altemativ 4 %till ca Orsakema är att tillväxten är högre ochbudgetunderskotten således lägre i både altemativ och altemativ ,jämfört med altemativ . Även underskottet i Arbetsmarknadsfonden, vars storlekär en funktion av arbetslöshetens utveckling, påverkar lånebehovet. Somtidigare nämnt antes i altemativ den öppna arbetslösheten och periodensisto år Altemativ skiljer sig väsentligt från såväl Prop.1993/94:150 altemativ3 % som . Den primära förklaringen tUl det höga BUaga 1.2 finansiellasparandet i altemativ är att det i dette altemativ antes högrerealräntor än i de andra två alternativen. attAP-fondens ränteinkomster är kraftigt högre än i de två andra altemativen.I altemativ beräknas det finansiella sparandet bli negativt,motsvarande ca - LK-periodens siste år Avgiftsinkomstemaberäknas i samtliga altemativ finansiera av detotela ATP-utgiftema /95, medan resterande del finansieras med Med ett negativt finansiellt sparande i slutet av LK-perioden innebär detatt fr.o.m. beräknas fondkapitolet ialternativ finansiera de löpande ATP-utgiftema. beräknasAP-fondens negativa finansiella sparande bli aningen sämre underLK-periodens sisto år än i alternativ , dvs. ca - 2 miljarder kronorEn parlamentorisk arbetsgmpp har lämnat ett betänkande med förslag tillreformerat pensionssystem. Någon proposition har ännu intelämnats i detto ärende. Den parlamentoriska arbetsgmppens förslag harinte beaktots i LK-beräkningama. Budgetoret1993/94 beräknas kommunemas finansiella sparande i samtliga alteraativ uppgåtill Beräkningama för perioden bygger på de mål om realtoförändrade utgifter för offentlig konsumtion som uttolades i förra åretsreviderade finansplan. Det stora sparandet budgetoret 1993/94 förklaras tillstörste delen av den nedväxling av pris- och löneökningstekten som skett desenare åren i kombination med ökade skatteintokter till följd av den tvåårigaeftersläpningen i det gamla systemet för utbetelning av kommunalskattemedel.Budgetoret 1994/95 beräknas det finansiella sparandet uppgå till 5 miljarder kronornär de tillfälliga effekter som förstorkt sektoms finanser och1993 uteblir Ialtemativ uppvisar kommunsektom ett finansiellt sparande på 1 miljardkronor 1995/96. I detto altemativ ligger sparandet på mellan 1 och 19 miljarderkronor . I altemativ försämras kommunemas finansiellasparande /96, men är fortferande positivt och något högre än ialtemativ . Under resten av LK-perioden uppvisar kommunsektora ett positivtfinansiellt sparande i detto alternativ på Ialtemativ uppvisar kommunsektora ett finansiellt sparande på 3 miljarderkronor /96. Under resten av LK-perioden ligger det finansiella sparandet idetto alternativ Det är framför allt mellanåren 1996 och 1998 som det eidigt beräkningama sker en kraftig förstorkning avdet finansiella sparandet i alla alternativen. Till stor del förklarasförbättringen av skatteinkomsternas positiva utveckling somkommunerna anpassar konsumtionen till det skattefinansierade utrymmet. andelenpersoner som omfettes av åtgärder uppgår totelt till Prop.1993/94:150 i slutet av LK-perioden medan den i alteraativ beräknas till ca10 %. BUaga 1.2 1 alternativ är motsvarande nivå budgetoret1998/99. Diagram 4Utvecklingen av lånebehovet , alt. , samt i löpande priser. 94/95 95/96 96/97 97/98 n2% alt B alt 0 alt Sammantegetinnebär inkomst- och utgiftsutvecklingen att statsbudgetens saldo i alternativ2 % visar ett underskott på ca siste året i LK-perioden.Motsvarande nivå på underskottet beräknas för alteraativ till ca 84miljarder kronor samt till i alternativ . Attunderskottet i alternativ är större än i alternativ beror i huvudsak påatt räntenivån i altemativ är högre, vilket leder till högrestetsskuldsräntor och lägre tillväxt och därmed också till lägreskatteinkomster Vidare antes att arbetslösheten i dette altemativ ligger kvarpå en högre nivå under hela LK-perioden jämfört med altemativ , vilket i sintur leder till stora utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder Skillnadenmellan altemativ och altemativ förklaras till störsto delen av en högretillväxt och högre sysselsättning som genererar högre skatteinkomster, samt attden lägre arbetslösheten leder till att utgiftema för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är lägre i alternativ . Diagram 5 Utvecklingen av statsbudgetens saldo underLK-perioden, ak. 1993/94:150 samt . Miljarder kronor i löpande priser. 94/95 95/96 96/97 97/98 ra alt EU alt H alt 1 Den långsiktiga konsekvenskalkylen Pop. 1994/95 - 1998/99 BUaga 1.2 Denlångsiktiga konsekvenskalkylen (LK:n) är avsedd att utgöra ett av regeringensunderlag inför beslut om utformningen av en långsiktig utgiftsstrategi.Beräkningama i den långsiktiga konsekvenskalkylen visar bl.a. hur stor del avsamhällets resurser som - givet redan fettode beslut och givet en vissekonomisk utveckling - kommer att tos i anspråk av eller fördelas av stoten ochövriga delar av den offentliga sektora /95 -1998/99. Detbör understrykas att beräkningama inte är en prognos. De är en framskrivning avden offentliga sektoms finanser givet att inga ytterligare ekonomisk-politiskabeslut fettes . Kalkylen ger därmed inte enfullstendig och realistisk bild av den offentliga sektoras förväntedefinansiella utveckling, uten är istollet tonkt att tjäna som utgångspunkt förkommande prioriteringar och beslut. Beräkningarnai den långsiktiga konsekvenskalkylen bygger på vissa anteganden om denekonomiska utvecklingen och om ekonomins funktionssätt. Tre olika scenarier haranvänts i beräkningarna. Avsnitt 2 till 9 samt beräkningaraa i appendix baseraspå det scenario där BNP-tillväxten antes bli i genomsnitt 1sammanfettningen, avsnitt 1, ansnitt 10 och i tobellbilagan behandlas alla trealternativ. Antegandena för alla tre scenarier redovisas mer utförligt iavsnitt 1.3. Iavsnitt 2 till 9 behandlas först stetsbudgeten. Beräkningar av budgetsaldoredovisas för femårsperioden, och dessutom redovisas motsvarande utfell för enperiod bakåt i tiden. Därefter följer en genomgång av stotens samladeutgifter fördelade på olika politikområden samt ett avsnitt om de stotiigafondema utonför budgeten. Beräkningar av lånebehov och stetsskuld följsdärefter av ett avsnitt om AP-fondens utgifter och inkomster Budgeteffekter avett eventuellt EU-medlemskap behandlas därefter i ett separat kapitel. Sedanföljer ett avsnitt om den kommunala sektoras finanser och ett om hela denoffentliga sektorns finansiella sparande. Slufligen presenteras avsnittetalternativa beräkningar 1 appendix redovisas hur utgiftema för respektivedepartement utvecklas samt vilka fektorer sorn huvudsakligenstyr denna utveckling. Under rabriken Alternativa beräkningar och i sammanfettningenredovisas effekterna på den offentliga sektoms finanser av de tre alternativaantegandebilderna för den ekonomiska utvecklingen. Sist återfinns entebellbilaga där underlagen till samfliga diagram redovisas. 1.2 Beräkningsmetod Prop- 1993/94:150 Utgångspunktenär att beräkna utgifter till följd av redcm fattade beslut och gjordaåtaganden. En konsekvens av denna beräkningsmetod är att många anslag antesutgå med realt oförändrade belopp . Transfereringarnaberäknas utvecklas i enlighet med de anteganden som görs om volymförändringarFör dessa anslag har den demografiska utvecklingen stor betydelse, t.ex. anteletfödda bam och antelet pensionärer Påliknande sätt är utgifteraa för arbetsmarknadspolitik helt beroende av vilkaanteganden som görs om arbetslöshets- och sysselsättningsutvecklingen. Antaletpersoner som omfettes av arbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas i de trescenarierna minska snabbare än den öppna arbetslösheten ienlighet med beräkningama i den reviderade nationalbudgeten. tillkommande utgiftsbehov nettoredovisas sådana inkomst- ochutgiftsförändringar, som inte kan redovisas under anslag eller inkomsttitel. Beräkningenav stetsskuldräntor baseras på den antegna ränteutvecklingen för helaLK-perioden. Nettoupplåningen i utlandet minskar och är lika mednoll budgetoret 1998/99. Uppräkningen av utgiftema från feste till löpandepriser har gjorts enligt de anteganden om pris- och löneutvecklingen somredovisas i tebell 1.2. Inkomstberäkningarnabaseras på () beräkningar med utgångspunkt i denekonomiska utveckling som redovisas i tebell 1.2. Påstetsbudgetens inkomstsida redovisas i vanliga fell av utgiftema försjukförsäkringen (inklusive föräldraförsäkringen) samt de totela utgiftema förarbetsskadeförsäkringen. Dessa utgifter redovisas i den långsiktigakonsekvenskalkylen genomgående på utgiftssidan vilket leder till att inkomstemabrattoredovisas om inget annat anges. Till följd av denna brattoredovisningstiger både inkorast- och utgiftsnivån. Korrigeringen påverkar dock intebudgetsaldot. Inkomstutvecklingen påverkas i hög grad av de ekonomiskaberäkningsföratsättningama. En hög nominell pris- och löneökningstekt, ökatbmttodriftsöverskott och en hög privat konsumtion ökar skatteinkomstema tillstetsbudgeten. Inkomstgränsenöver vilken fysiska personer måste betela inkomstskatt är reallöneskyddad medkonsumentprisindex plus med undanteg dåreallöneskyddet tiUfälligt är bortteget. Speciellaberäkningsförutsättningar i Prop. I . BUaga 1.2 Utgångspunktenför LK:n är, som tidigare nämnts,' att beräkna utgifter ochinkomster till följd av redan fettede beslut och gjorda åteganden. vissafell kan det dock vara svårt att avgöra vad som är att anse som ett Exempelvis föratsätts i normalfeUet ätt utgifter för flerår- sprogramupphör allt efter som att programmen löper ut. punkterbör det därför särskilt poängteras vilka förutsättningar som gällt vidberäkningarna och vilka tolkningar som gjorts av fettede beslut och -Antegandena om den ekonomiskautveckling som ligger till grand för beräkningarna, är gjorda medfömtsättningen att är medlem i EU från . Avgiftentill EUjoch andra kostnader/ intekter till följd av ett eventuellt medlemskap'ingår däremot inte i kalkylema. -Det programm för sanering avstetsfinansema som fettede beslut om och som skallgenomföras /94 -1998/99 (Prop. 1992/93:150) betraktas i sinheUiet som ett redan fettot beslut. fell konkrete beslut finns om förändringar i skatteregler ellerutgiftsnivåer har dessa lagts in under inkomsttiflar respektive utgiftsanslag.De besparingar inom saneringsprogrammet som är beslutede av regeringen och sompåverkar hela offentliga sektoms finansiella sparande är: tendvård 0,5miljarder kronor, läkemedel , minskadarbetslöshetsersättning 7 miljarder, sänkt ersättmng i föräldrarförsäkringen0,samt indexering av punktskatter vilket beräknas ge ca 6,9miljarder kronor under LK-periodens siste år, beräknat i 1994/prisnivå.Besparingar i Arbetsmarknadsfonden slår negativt på stotsbudgeten dåegenavgiften som införs i A-kassan är avdragsgill. leder till minskadeskatteinkomster med ca som det finansiellasparandet i Arbetsmarknadsfonden förbättras till följd av besparingama med ca12 miljarder kronor 1de fell regeringen inte har lagt fram konkrete förslag har de planerade budgetförstorkningama, oavsett om de ligger på inkomst- eller ut giftssidan, lagts under posten tillkommande utgiftsbehov och redovisas därmed i sin heUiet på utgiftssidan. Föratt uppnå målsättningen i saneringsprogrammet om realt oförändrade utgifterför stetiig konsumtion, har en neddragning lagts in i tillkommandeutgiftsbehov. Föratt tocka även de delar av saneringsprogrammet som berör fonder utenförstetsbudgeten, t.ex. AP-fonden har en neddragning av den totala offenfligasektom gjorts enligt den uppdelning' som publicerades i kompletteringspropositionen1993. Besparingama på arbetsmarknadsområdet beräknas enligt samma proposition,totalt till ca /99. Motsvarande besparingar inompensionsområdet beräknas uppgå till ca 13 miljarderj kronor 1 samL Nr 150. Bilaga 1.2-2 ' 11 Iövrigt gäller följande för beräkningaraa : Prop.1993/94:150 -Utgifterna på stetsbudgeten redovisasbratto, dvs. de inkluderar även utgifter som redovisas på budgetensinkomstsida, om inget annat anges. -Beräkningaraa redovisade i festepriser är i 1994/prisnivå om inget annat anges. -Infrastmktursatsningar på vägar ochjärnvägar fortgår enligt en principbesluted ram /97. För de tvååterstoende åren antes att fetter nytt rambeslut. -Inga ytterligare utgifter utöver redanbeslutode är beräknade för insatser i den finansiella sektom. -En förväntod nedgång i arbetslöshetenunder perioden antos medföra en minskning av resursema förarbetsmarknadspolitiska åtgärden Beräkningama avseende Arbetsmarknadsfondenöverensstämmer med denna utveckling. -Bambidragen och andra anslag som inteär värdesäkrade har inte räknats upp med prisutvecklingen. -Bistondsramen beräknas vara mednominellt oförändrad . (Se även den revideradefinansplanen avsnitt 6.2) -Medel för insatser i upphör1995/96 till följd av att gällande beslut inte sträcker sig över helaLK-perioden. (Se även den reviderade finansplanen avsmtt 6.2). -Antolet asylsökande antes bli 15 000under 1994/95. /96 till 1998/99 baseras beräkningarna påantegandet att antolet asylsökande blir 20 000 personer per budgetor. Antoletpersoner som beräkna.s få permanent uppehållstillstånd och kommunplaceringunder 1994/95 är 50 000 - 55 000. -Fastprisberäkning av anslag varsutveckling är beroende av räntenivån har erhållits genom att deflateraberäkningarna i löpande pris med KPI. -Sjuktolet beräknas niinska från 13dagar för . -Räntebidragen för ny- och ombygganderav bostoder har beräknats utifrån fellande räntenivåer . 1beräkningsfömtsättningama ingår även effekter av fettode beslut beträffendeminskade räntebidrag och av ett reformerat räntebidragssystem. -Åtgärder som låg i de mellanregeringen och socialdemokratema överenskomna krispaketen men somriksdagen inte fettot beslut om, ligger inte med i beräkningama.