prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Denna är betydande för t.ex. lax, somtiUsammans med flodkräftan och målen bör bU föremål för åtgärder inom ramen förett handUngsprogram för upprätthåUande av bestånd av hotede akvatiska arter.MöjUghetema att förbättra sitaationen för den natarUgt reproducerade laxenUgger bl.a. i att vid den omprövning av gamla vattenkraftsdomar som ärföresfeende, fä tUI stånd skadeförebyggande åtgärder i form av nyavandringsvägar och resteurering av lekbiotoper. Frågan om åtgärder för attundanröja hoten mot den natarUgt reproducerade laxen omnämns närmare iregeringens proposition 1993/93:30 En strategi för biologisk mångfeld. Fråganom bekostande av skadeförebyggande och skadekom-penserande åtgärder vidomprövning av tiUstånd enUgt äldre vattenrättsUg fegstiftning bereds förnärvarande i regeringskansUet med sUcte på att försfeg skaU lämnas tiUvårriksdagen 1994. Bevarandetav olika fiskbestånd är beroende av ett balanserat utayttjande av befintiigafiskresurser. Det är av stort intresse att nå en selektering av fisket, somocksä gynnar fängsttnöjUghetema på sUct och som mmskar oönskade bifängster.IntemationeUa överenskommelser om förvalttiing av resursema är av gmndfeggandebetydelse för att bibehåUa bestånden av arter. RegeringentiUsatte en särskUd uttning (M 1993:11) för att kartiägga vUkaskador som snöskottr åstedkommer för jordbmket och skogsbmket. Uppdraget skaUredovisas tiU regeringen senast den 1 febmari 1994. Regeringenhar vidare lämnat ett särskUt uppdrag tiU iVästerbottens län för att före den 1 febmari 1994 utreda snöskoteråkningenseffekter på natarmUjön. Åtgärderför att främja ett miljöanpassat transportsystem IAgencfe 21 tas upp behoven av mUjöanpassningar av trafiken cKh transportsektorni dess helhet. Målet är att begränsa utsfepp och annan mUjöpåverkan fräntt:ansportsektom. Bland ätgärder som rekommenderas till regeringarna och andraaktörer märks att - utveckfekostaadseffektiva, mindre förorenande transportsystem, särskUt koUektivtrafik i stad cKh på landsbygd, -integrera transportplaneringeni bostads- cKh bebyggelseplaneringen i syfte att minska transporternasmUjöeffekter, -underfetta tiUgången tiU CKhöverförandet av, säker, effektiv - även resurseffektiv - CKh mindre förorenandetransportteknik, -intensifiera aibetet med attinhämta, analysera och utbyta relevant information om sambandet mellantransporter och mUjö samt -inom ramen för FN:s ckU dess regionafe ekonoiniskakommissioners verksainhet siuiimankalfe regionafe konferenser om transport cKhmUjö De utgångspunkter som anges i Agencfe 21 Ugger som gmnd för det svenskaarbetet med att mUjöanpassa det svenska transportsystemet. Fleraav remissinstanseraa efterlyser på olika sätt en ökad systemsyn inomtransportsektom. TiU dessa hör dåvarande Transportforskningsberedningen,KungUga , , cKh Statskontoret. Transportsektomär en väsentUg kälfe tiU utsläpp av koldioxid, kväveoxider, kolväten,kolmonoxid och cancerframkaUande partiklar. Den berörs därför i hög grad av deutsfeppsmål som uppstäUts av och de åteganden om utsläppsreduktionersom har gjort intemationeUt. TrafikbuUer är det buUer som berör flestmänniskor. Antalet människor i som utsätts för buUer från de olikatrafiksfe-gen kan uppskattas tiU drygt 2 nuljoner. Trafikanläggningar tar storaarealer i anspråk och påverkar natar- cKh kultarlandskapet, fömtsättaingamaför frUuftsUvet och den biologiska mångfalden framför aUt genombarriäreffekter. De har också sekundäreffekter och långsiktiga konsekvenser förbebyggelsemönstret, transportmönstret, frUuftsUvet och natar- ochkultarmUjövården. Transportema svarar ocksä för en stor andel avenergiförbmkningen. Inom transportsektom åtgick , vUket är ca 20 %av den totafe energianvändningen. ökade energianvändningen inomtransportsektom med . TrafikensmUjöpåverkan är komplex CKh måste angripas på ett integrerat sätt. För attåstadkomma ett effektivt, säkert och mUjöanpassat transportsystem krävsåtgärder för bl.a. teknisk utveckling av fordon och bränslen, utveckling avekonomiska styrmedel m.m. Det är vidare nödvändigt att fegga fest genomtänktastrategier för utvecklingen av investeringar i bebyggelse ochttansportinfrastmktar samt åtgärder för att främja övergång tiU mUjövänUgatransportsätt. Den fysiska planeringen har här en viktig uppgift. Arbetepågår på många håU med frågor av betydelse för utvecklingen 49 avett mUjöanpassat transportsystem. 4 1993/94. har tiU regeringenredovisat en rapport, 2010 - Två Prop. fiamtidsbUder avtransporter och mUjö. Verken arbetar nu på regeringens uppdrag med att utforma ennationeU vision för samhäUsutvecklingen i tiU år 2(X)9.Därvid behandlas bl.a. firågan om mUjöanpassade Vägverkethar redovisat en rapport. Trafik-och kUmaticommittén (K 1993:01) har inom ramen för sitt uppdragbl.a. tUI uppgift att belysa principema för ett MUjö' 93, som överlämnatstiU regeringen, en utredning för att klargöra innebörden av ettlångsUctigt uthåUigt transportsystem och kommer under att genomföraen förstadie tiUsammans med trafikverken. Attutveckfe ett mUjöanpassat transportsystem kräver forsknings- ochutvecklmgsinsatser cKh ett aktivt delfagande från medborgare och företag. Bådeatt utforma handlingsprogram och att genomföra föresfegna åtgärder är viktigadelar i det nödvändiga förändringsarbete som behöver utföras centralt,regionalt CKh lokalt för att fiämja en mUjöanpassad samhäUsutveckling. Det ärockså nödvändigt att utveckfe genomförandeprocessen så att budgetprocess ochinvesteringsplanering samspelar med den fysiska planeringen. Genomförandetav beslut om mvesteringar i trafikens infrastmktar m.m. stäUer storakrav på samhäUsplaneringen. De olika projekten skaU ges en lokaUsering ochutformmng som är förauftig i ett brett och långsUctigt samhäUsperspektiv. Ettgenomtänkt program för ett mUjöanpassat trafiksystem i landets olika delar skaUvara en vUctig utgångspunkt för det långsUctiga arbetet för regional utvecklingoch fömyelse av trafikens infrastruktar. bör dessafrågor utvecklas genom samverkan meUan länsstyrelserna, kommunerna och berörcfecentrafe organ, främst trafikverken. Länsstyrelsernahar en vUctig roU när det gäUer bedömningar av detta sfeg. De nationeUamUjömålen för begränsning av ttafikens utsläpp skaU konkretiseras. Regeringenhar därför gett samtUga länsstyrelser i uppdrag att utarbeta en regionaltrafik- och mUjöanalys som skaU redovisas tiU . Som enförsta etapp i arbetet skaU länsstyrelserna tiUBoverket redovisa ett program för arbetet med analysen. skaU redovisaresultatet av länsstyrelsernas arbete med regionala trafik- och mUjöanalysertiU regeringen . Länsstyrelseraas remissvar övertrafikverkens försfeg tiU 1 O-årsplaner inleder arbetet med regionafe trafik-CKh mUjöanalyser. Regeringen avser att i förslag tiU tiUäggsbudget I tiUstatsbudgeten för innevarande budgetår ta upp frågan om medel tiU länsstyrelsernaoch för att genomföra dessa uppdrag. Regeringenavser att möjUgt fegga fram ett försfeg tiU fegstiftning för byggandeav jämvägar som tiUgcxloser mcxlema krav på en bred planeringsprocess som ärförankrad i och regional planering CKh bland berörd allmänhet. Detinnebär bl.a. att krav pä mUjökonsekvensbeskrivningar och hänsynstaganden tiUnatarresursfegens hushåUningsbestämmelserförs in i fegstiftmngen. Arbetepågår CKkså inom regeringen med syfte att se över berörda fegar för att ilokaUseringsbeslut om vägar och jämvägar ge ökade möjUgheter att beakta depoUtiska målen cKh de krav som natarresursfegen StäUer. Utgångspunkten är attåstadkomma en aUsidig CKh smidig prövning samt eftersträva en god förankring ilänsstyrelsemas CKh kommunernas planering redan i ett tidigt skede avpfeneringsprcKessen. Denfysiska planeringen kan påverka resmönstren mot ökad effektivitet ochresurshushållning. Hårt belasfede punkter i trafiksystemet kan avlastas, vilketleder tiU att det kapital som är bundet i infrastruktar utayttjas effektivareav både enskUda och näringsUvet. Betydelsenav sambanden mellan bebyggelse cKh trafik har uppmärksammats aUtmer ikommunernas och de statUga myndigheternas arbete för en god mUjö. Genom attutveckfe kunskapema om dessa samband skapas en gmnd för de ätgärder som behövsför en samhällsutveckling som både minskar behcjvet av transporter CKhtrans-portsektoras mUjöpåverkan. Det gäUer således att vända den bebyggelseutvecklingsom inneburit ett kraftigt ökat transportarbete. MUjösituationeni de svenska fetorteraa är med intemationelfe mätt god. Trots detta finns detanledning att vidta ytterUgare åtgärder för att sänka haltema avluftföroreningar i mUjöer där många vistas cfegUgen. Införandetav mUjözoner kan vara ett led i att förbättra fetortsmUjön. Regeringen hardärför gett Utredningen om att begränsa utsfeppen av koldioxid m.m. fräntrafiken (dir. 1993:40) i uppdrag att utreda fömtsättningama för att införamUjözoner i vissa fetorter för fordon med noUutsIäpp. Sverigehar genom en rad beslut påbörjat en långsiktig anpassning avtransportemas mUjöpåverkan mot uthålUghet. Strängare avgaskrav för personbilar,mUjökfessystemet för dieselbränslen och skattedifferentiering mellan blyad cKhoblyad bensin ger nu effekt. Den framticfe effekten blir än större. Dämtöverhar vägtrafiken minskat på gmnd av fegkonjunktaren och ett högt bensinpris,vilket ytterUgare bidragit tiU en minskad mUjöpåverkan. Systemetmed mUjökfesser som infördes för fetta och som kommer att införas år1994 för tanga vägfordon samt satsningama på infrastruktar förväntas minskautsfeppen av avgaser ytterUgare. SpecieUt satsningama på jämvägsnätet kan lecfetiU en ökad marknadsandel för spårbunden trafik. Pålängre sUct fordrar en mUjöanpassning av transportsystemet nya tekniker.Riksdagen fettade beslut om att anvisa 120 mUjoner kronor tiUKommunikationsforskningsberedningen (KFB) för ett fyraårigt forsknings-,utvecklings- CKh demonstrationsprogram för användning av motoraUcoholer somfordonsbränsle. beslutade att anvisa medel tiU KFB för ettfyraårigt utvecklingsarbete rörande el- och hybridfordon. KFB har påregeringens uppdrag lämnat ett Rrsfeg om hur finansieringen avutvecklingsprogrammet skaU ske. konuner i 1994 årsbudgetproposition med försfeg tiU finansiering. Påregeringens uppdrag har tagit firam ett försfeg om hur bensinkan delas in i mUjökfesser gmndat på innehåUet i bensinen. Försfeget bereds iregeringskansUet. Transportema förblir en av de störstakäUoma tiU luftföroreningar. Trafikverken konstaterar i sin årUga mUjörapportatt transportsektom ej når de av rikscfegen uppstäUda målen för utsläppen avkoldioxid, kväveoxider cKh svaveldioxid. Däremot uppfylls målet för utsfepp avkolväten. kommer fram tiU liknande slutsatser irapporten och MUjö. VadgäUer utsfeppen av kväveoxider är situationen problematisk. fennatt transportsektorns samfede kväveoxidutsläpp minskar meUan 1980 och1995 och ttU är 2000, vUket i stort överensstämde medNatarvårdsverkets bedömning. Trots att vägtrafikens utsfeppsminskning varitomfettande fär denna minskning inget genomsfeg, eftersom utsfeppen firån flygoch sjöfert har ökat. Regeringen bedömer det dock som ogörUgt att införanationeU särfegstift-ning med krav på avgasrening för flyg CKh sjöfert. Orsakenär dessa transportgrenars intemationeUa karaktär. Regeringen har dock iseptember 1993 gett i uppdrag att redcjvisa de tekniska ochekonomiska fömtsättningama för att införa avgaskrav och renare bränsle förinrikes sjöfert. Fömtsättningama för att införa differentierade mUjörefeteradelandningsavgifter inom luftfarten prövas. EnsärskUd utredare ser över systemet med mUjökfessning av vägfordon. Iutredningens direktiv ingår att överväga hur en komplettering av systemet meden eUer flera mUjökfesser med mycket långt gående mUjökrav kan ske som en del iett program för att påskyncfe inttcxluktio-nen av fordon med mycket fegautsfepp. Utredaren skaU vidareutveckfe tiUverkaransvaret. Från mUjösynpunkt ärdet viktigt att avgasreningen fungerar väl under bUens hefe Uvslängd. Detta kantiUgodoses genom att det StäUs krav på både tiUverkare och bUägare. Ävennär det gäUer koldioxidutsfeppen fi transportmedlen är överskridandet betydUgti förhållande tiU det uppstäUcfe målet. arbetar Trafik- ochklimadcommittén (K 1993:01)med att ta fiam försfeg med syfte att begränsautsläppen av koldioxid och andra klimatgaser från transportsektom. Kommitténberälcnas avlämna sitt försfeg den 1 juU 1994. Inomtransportsektom är energifrågan fett koppfed tiU koldioxidproblematiken. ISverige är det enda större undantaget från detta den eldrivna spårbundnatrafiken. Arbetetför att minska koldioxidutsfeppen från trafiken innebär därför automatiskt attenergifrågorna stäUs i fokus. Trafik- CKh Klimatkommit-téns arbete kan ses somett led i arbetet med att effektivisera energianvändmngen inomtransportsystemet. DensärskUde utredare som ser över systemet med mUjöklasser för vägfordon har äventiU uppgift att överväga om systemet skaU kompletteras med krav påbränsleförbrukningen. Somtidigare nämnts har buUemtredningen redovisat sitt betänkande 52 Handlingsplanmot buUer tiU regeringen. Regeringen avser att under återkomma med försfeg tiU i dessa frågor. 1993/94:111 Inriktningen ärför väg- och fegtrafikbuUer att redovisa långsUctiga åtgärdsprogram för entioårsperiod. ISveriges medlemskapsförhandlingar markerar regeringen att det är Sverigesambition att ett medlemskap inte skaU leda tiU sänkta mUjökrav. Då SverigehittiUs har haft strängare mUjökrav för vägfordon än EU begär regeringen attSverige skaU få behålfe sitt regelverk tiU dess att EU nått upp tiU samma nivå. Framticfeskärpningar av mUjökraven för bilar bör samordnas med utvecklingen inom EU.Även vad beträffar mUjökrav på andra typer av fordon och på arbetsmaskiner börarbetet samordnas med EU. Regeringen avser därför att noga följa utvecklingenav EU:s mUjökrav för oUka typer av fordon CKh arbetsmaskiner. Genomett svenskt initfetiv föresfes i Agencfe 21 att världsdelsvisa konferenser omtrafik och nuljöfrågoma skaU anordnas. Inom ECE -FN:s regionafe ekonomiskakommission för - plaiUäggs nu ett beslut om att anordna en störreeuropeisk trafik- och mUjökonferens. medverkar aktivt i arbetet medutformning cKh inrikttiing av konferensen. Regeringenhar inom ramen för den europeiska transportministerkonferensen - CEMT -tiUsammans med den schweiziska regeringen aktuaUserat frågan om att anordna enny mtemationeU hearing med världens bilindustri. Den första sammankomsten ägdemm . Isyfte att förbereda detta intemationelfe möte kommer en särskUdförhandlingsgmpp med representanter för medlemsstetema, bl.a. , CKhföreträdare för intemationeUa bilindustriföreningen (OICA), att inledaförhandlingar om utformningen av en samsyn när det gäUer koldioxidreduktion ifordon. Överläggningama syftar tiU att arbete fram en avsiktsdekferation idessa frågor. Agencfe21 innehåUer även åtaganden om intemationeU samverkan pä transportområdet.Sverige tog recfen initfetiv tiU ett sådant samarbete. InomÖstersjöregionen pågår ett intensivt arbete med att slutföra enministerdeklaration mellan tolv stater mnt avseende trafik-ochmUjöarbetets inriktning. sammankaUas för andra gångenministerkonferensen för att fetta beslut i denna fråga. Riksdagenbeslutade om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). gcxikändei aUt väsentUgt regeringens proposition, som baserades på en överenskommelsemellan Socialdemokrateraa, Uberalema och Centerpartiet.Riktlinjema mnehöU ett program för omställning och Utgångspunkten för de energipoUtiska 53 programmenför omställning och utveckling av energisystemen överens- stämmerväl med de principer för energiområdet som angavs i Agenda Prop. 1993/94:11121. Föratt koldioxidutsfeppen fiån energisektom skaU kunna håUas pä en så feg nivå sommöjUgt, måste energiförsörjningen på sUct genom ett effektivtutayttjande av varaktiga och mUjövänUga, helst fömybara energUcäUor.Hushållning med energi och en ökad användning av föraybara energUcäUor ärdärför avgörande insfeg i en strategi för minskad klimatpåverkan. VUctigastyrmedel från statens sida är de energipoUtiska programmen förenergUiushållning, främjande av biobränslen, vindkraft och solenergi.Energibeskattningen har också stor betydelse för att öka användningen avföraybara energUcäUor samt en effektiv enetgihushållning. knuten tiU har inrättats för att främjaanvändningen av biobränsle. Från 1 juU 1992 disponerar styrelsen 625 nuljonerkronor för en femårspericxl. Medlen kan användas tiU projekt som syftar tiU attutveckfe ny teknik för elproduktion från biobränslen i försöks- eUerfiiUskaleanläggning. Stöd kan ocksä lämnas tiU andra projekt som rörbiobränslekedjan. Energisektornbefestar nuljön även på annat sätt. Fömtom transportsektom är energisektom denstörsta källan tiU utsläpp av NOx och kolväten. Svavelutsläppen har kunnatbegränsas kraftigt genom reningsåtgärder, minskad oljeanvändning cKh fegresvaveUialt i olja samt svavelskatten. EnUgtriktlinjema skaU landets energiförsörjning tryggas genom ett energisystem som istörsta möjUga utsträckning gmndas på varaktiga, helst mhemska och fömybaraenergUcäUor samt en effektiv energUiushäU-ning. Vidare skaU man tryggatiUgången på el CKh annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga vUlkor. Energibeskattningenär också ett av medlen då det gäUer att uppnå mål attkoldioxidutsläppen från fossUa käUor, i enUghet med klimaticonventionen, skaUstabUiseras tiU nivå för att därefter minska. Föratt energibeskattiiingen skaU tjäna sitt syfte är det vUctigt att reglema cKhtiUämpningen av skattesystemet uppfettas som stabife. Härigenom skapas en festgmnd för företagens långsiktiga planering av produktionen och framtida investeringsbesluti riktning mot statsmaktemas mål. Dagens skattesystem uppvisar brister pådessa punkter. Reglema uppfettas som kompUcerade och oklara, särskUt inomkraft- och Qärrvärmesektom. El CKh värme beskattas enhgt skUcfe principer ochskattesatsema är olika stora meUan industri- och övrigsektom. Detta leder tiUgränsdragningsproblem. Energibeskattningen måste också utformas med hänsyn tiUindustrins konkurrenskraft i ett intemationeUt perspektiv. InomregeringskansUet pågår en översyn av energibeskattiiingen för kraft- och ärrvärmesektom. Målet för detta arbete är att åstedkomma ett skattesystem som främjar kraftproduktion i kraftvärmeverk med ett högt elutisyte och ett högt energiutayttjande och som bidrar med fega koldioxidutsläpp genom bl.a. främjande av användningen av biobränslen. Förslag tiU ändradenergibeskattning i mUjöanpassad riktning avses att förefeggas rikscfegenunder vären 1994. Somen del av ondäggningen av energibeskattiungen fir.o.m aviseradesi kompletteringspropositionen en avsätttiing av 500 mUjoner kronorper år för att finansiera insatser vad gäUer fömybar energi, energihushållningsamt vissa stödåtgärder i CKh . YtterUgare program för attfiämja biobränslen ckU elfordonhar startats. Arbetetmed att reformera den svenska elmarknaden fortsätter. Målet för reformen är attgenom ökad konkurrens nä ett än mer rationeUt utayttjande av produktions- ckU distributionsresursema CKh atttillförsäkra kundema flexibfe leveransviUkor tiU fegste möjUga priserRegeringen avser att vären 1994 tiU överlämna en proposition medförsfeg om en reformerad elmarknad. IntemationeUtpågår samarbete inom en rad organisationer. Av särskUd betydelse är samarbetetinom (lEA) som bedriver en omfettandeverksamhet mom området. stöder aktivt vissa forsknings-CKhutvecklingsprojekt. VidIEA:s senaste ministermöte betonades bl.a. att nuvarande trender iriktning mot ökad användning av fossife bränslen StäUer stora krav påmedlemsländema att bl.a. firämja effektivare energianvändning genom ny teknikCKh utveckling av föraybara energisfeg, minimera mUjöeffektema avenergisystemet och inte minst stödja icke lEA-länder i deras strävan att uppnåen effektiv energimarknad, minska mUjöbefestningen och förbättra säkerheten ienergisystemet. Vid mötet överenskoms ocksä att lEA skuUe öka sma insatser föratt genomföra klimatkonventionen. Ettviktigt arbete pågår mom Intemational Panel of Climate Change (IPCC) där energioch mUjöfrågoma också kommer att beskrivas, med tonvikt på klimatproblemen.Resultetet av arbetet kommer att presenteras ckU kommer att Ugga tiU gmnd för denfortsatte utvecklingen av klimatkonventionen. Flera svenska forskare deltar iarbetet. InomEU finns flera program bl.a. Thermie, SAVE och ALTERNER som syftar tiU att ökaenergieffektiviteten m.m. InomFN:s ekonomiska kommission för finns bl.a. projektet , där representerar . Projektet startade medmålsättningen att främja handel med energieffektiva produkter, tjänster,kunskap cKh arbetsmetoder mellan öst CKh väst. har deltegit aktivt idette arbete sedan starten. IÖsteuropa kännetecknas energisystemen av stora brister i alfe led i energisystemet, från utvinning och prcxluktion tiU användning. TiUförseln av energi baseras i de fleste feU på fossife bränslen som leder tiU aUvarUg mUjöpåverkan. Bristema i energisystemet leder tiU att det är förhåUandevis bilUgt att reducera utsfepp av koldioxid jämfört med sitaationen i många västiänder, särskUt i . EnUgt klimaticon ventionen skaU åtegandena mot klimatförändringar kunna vidtas gemensamt av konventionens parter Den förste partskonferensen skaU utarbete kriterier för gemensamt genomförande, s.k. joint implemente- 55 tion.MöjUgheten tiU gemensamt genomförande har tegits in i klimaticon- ventionenför att möte kravet på kostaadseffektivitet. innebär att Prop.1993/94:111 konventionens parter inte ser någon motsättning mellan nationelfe ansträngningar ckU t.ex.regionalt samordnade insatser för att minska globafe mUjöproblem. Sverigebidrar aktivt tiU arbetet med att förbättra säkerheten, energieffektivitetenoch mUjöanpassningen av energisystemen i och . Regeringenanser det ocksä angeläget att frågor som rör gemensamt genomförande bliruppmärksammade i det fortsatta arbetet med klimatkonventionen. Industrinsansvar för mUjöföroreningar och användning av natarresurser uppmärksammas ocksåsärskUt i . Vidare påvisas industrins roU vid övergången tiU meraresurshushållande prcxiuktions- CKh konsumtionsmönster. Riktlinjer förindustrins mUjöåteganden utarbetedes inför UNCED av ett särskUt organ inomnäringsUvet, Business CouncU for Sustainable development och av IntemationelfeHandelskammaren IndustriförbundetstäUer sig i sitt remissvar bakom de principer beträffande näringsUvets ansvarför mUjöfrågoma som avses i Agencfe 21. Man betonar vikten av samarbete meUanregering ckU näringsUv imUjöfrågoma ckU det mtemationeUamUjöarbetets avgörande betydelse, särskUt insatser i . Enförordning om ett system för mUjöstyming och nuljörevision trädde i kraft i EGi juU 1993 (CouncU Regulation EEC No 1836/739). kommer att anteförordningen i och med att träder i kraft. Systemet som bygger påfrivUUgt deltegande från industtin har tUl syfte att förbättra och bedömaindustrins mUjöarbete och att tillhandahålfe offentUg information. FörordningeninnehåUer högt stäUcfe krav pä hur nuljöarbetet skaU bedrivas inom de företegsom väljer att anslute sig tiU systemet. Förordningenomfettar i förste hand industrin men försök kan göras med att utvidga den äventiU andra samhäUssektorer såsom transporter CKh den offentUga sektom. Små ochmedelstora företeg kan ges stöd för att kunna delte i systemet. Företegsom ansluter sig tiU systemet skaU -ta fram en mUjöpoUcy -gå igenom verksaniheten med utgångspunktfrån poUcyn -införa ett mUjöprogram och ettmUjöstymingssystem -feta utföra en mUjörevision -skriva en mUjörapport (som bliroffentUg) - låta en extem, härför ackrediterad, mUjöverifikatör verifiera mUjörapporten samt att företaget genomfört punktema ovan i enUghet medkraven i förordningen jg -sända den verifierade mUjörapporten tiU ett härför utsett registre- Prop.1993/94:111 Igengäld får företaget använcfe en i förordningen angiven logotyp som bevis påsitt deltagande i systemet. Logotypen får dock mte använcfes vid annonseringför prcxlukter, på produkterna eUer på förpackningar tiU prcxluktema.