prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En utbUdningsinsatsi kvalitets- och konfroU-system påbörjades Uksom flera handelsfrämjande insatserför att inttoducera olika Uvsmedelprodukter på den svenska markanden. Under1992/93 utbetalades 6,1 mUjoner kronor för dessa insatser. Sverigespelade en aktiv roll för att stödja samordningsarbetet inom ramen för CIRECFA,den centtalamerikanska flyktingkonferensen. I det regionala samarbetetsamfinansierades insatser med bl.a. (), (PAHO) och . Eiconomi, poiitiic ocli samiiälle Undersenare år har aUt fler länder inlett en poUtik av ekonomiska reformer. Dessareformer har lett fiU att inflation och växande budgefimderskott kimnatnedbringas. I flera länder har även reformer av den ekonomiska struktureninletts. Statens roll har omdefinierats och förutsättningar för långsiktigtföretagande har förbätttats. Ett ttendbrott har ägt rum efter 80-talets ekonomiskanedgång. Reformpolitiken har börjat ge utdelning i form av reell ekonomisktiUväxt. kvarstår djupa klyftor meUan samhäUets olika skikt av rikaoch fattiga människor. Sned inkomstfördelning och ett utbrett socialt armod ärallvarUga hinder mot fortsatt utveckling och befästande av demokrati. Sydamerikasländer styrs av folkvalda regeringar. hölls val till parlamentoch presidentämbete i bland annat ChUe, och . I ChUe, BoU-viaoch BrasUien har demokratin visat sin förmåga att hantera politiska problem. IParaguay tiUträdde en civil president, ,sedan val tiU presidentämbetet och pariamenet hålUts. I andra länder såsom Peruoch ingav dock situationen för de mänskliga rättighetema anledning tUlfortsatt stor oro. I båda dessa länder förvärrades läget av gerillagruppersvåldshandlingar och narkotikahandelns utbrednmg. Ettbärande motiv för svenskt utveckUngssamarbete med är att bidra tUl attbefästa demokratier och genomföra ekonoimsk reformpoUtik. Huvudsakligamottagare av bistånd har varit BoUvia och ChUe. Teknisktsamarbete bedrivs med och forskningssamarbete med ochUruguay. Genom SIDA lämnas bistånd för sociala program inom ramen för ettlands ekonomiska reformpoUtik. BITS förmedlar svensk kompetens och kunnandetiU stöd för mottagarlandets produktiva sektorer. främjarföretagande och Sarec stöder forskningssamarbete. Totalt utbetalades ca 300mUjoner kronor tUl länder i under /93. Detsvenska biståndssamarbetet med BoUvia syftar tiU att stödja demokratins befästandeoch landets nydanande utvecklings-poUtUc. Ett avtal om biståndssamarbeteundertecknades . Uppföljande biständsöverläggningar höUs i januari1993. Bistånd lämnas genom SIDA, BITS och . BoUviahar vidtagit en rad sttukturreformer mot ökad marknadsekonomidär offentliga utgifter omprioriterats för investeringar i infrastruktur ochför sociala ändamål med tonvikt på de fattiga befolkningsgrupperna. Reformerhar genomförts som makroekonomisk stabUitet upprätthåUits.Statsmaktens tidigare dominerande stäUning som aktör inom näringslivet harupphört och ersatts av en poUtik som syftar tUl att stärka betingelsema förett fungerande privat näringsliv. Varu- och penningmarknaden har UberaUserats ochcentralbanken intar en oberoende stäUiing. Reformer har inletts av offentligförvaltning och av utbildnings- Protester harförekommit från ursprungsbefolningen, grupo de uidige-nas, för att derasrättigheter och för att deras tiUvaro hotas av exploatörer. Allmännaval ledde tUl att MNR-partiet kunde bUda regerUig med stöd av tvåandra partier. Partiets ledare valdes av kongressen iaugusti tiU landets nye president. Som vice-president utsågs , som tUlhör aymara-indi-anema. Det nu regerande partiet inledde 1985landets nuvarande reformpolitik men förlorade i valen 1989 sedan vänsterpartierMIR och bildat koalition. Bred partipoUtisk uppslutning råderidag kring den ekonomiska reformpoUtiken. Regeringenvisar respekt för de politiska och medborgerliga rättighetema. Reformer inleddesunder av rättsväsendet, som bedöms som undermåUgt och Biståndet - givare ocli administration Boliviaär ett starkt biståndsberoende land. Värdet på det totala biståndet, gåvor ochkrediter, motsvarade 1992 av landets samlade exportintäkter.Världsbanken och är stora långivare förBoUvias investeringar i infrasttuktur och sociala sektorer. Viktiga bUateralagivare är , , och . Regeringenbeslutade om riktlinjer för biståndssamarbetet med BoUvia.Dessförinnan hade biståndsöverläggningar hålUts med företrädare för Biståndet tillSydamerika, utbetalningar /93, mkr Land SIDA BITS' Sarec 19,7 0,9 0,2 0,08 ' Avser tekniskt samarbete. Vad avser utvecklingskrediteruppgår åtaganden till följande belopp: 285 miljonerkronor, octi . regering.Totalt utbetalades /93 10,8 mUjoner kronor. SIDAlämnar bistånd inom huvudsakUgen sociala områden. Bistånd lämnas tUl stöd förlandets egna utvecklingsprogram, företrädesvis genom finansiering i samarbetemed andra givare. SIDA stödjer ett nationeUt kvinnoprogram om totalt 25mUjoner kronor, vidare har avtal om 15 mUjoner kronor ingåtts med omstöd tiU program för att minska bam- och mödradödUgheten på högland.SIDA medverkar i ett givarsamordnat program tUl stöd för reformering av landetsutbUd-ningsväsende. undertecknades ett avtal om en insats om 36miljoner kronor för att stödja boende i fattiga områden att förbättta sinabostäder. Imaj 1993 genomförde BoUvia en operation varmed landets statsgaranterade ochförfallna kommersieUa skulder ktmde återköpas tUl ett betydligt lägre pris änskuldemas nomineUa värde. Operationen var det ttedje i sitt slag och innebäratt landet lyckats lösgöra sig från en besvärande skuldbörda, som hindratnäringsUvet från att söka krediter utomlands. Skuldåterkö-pet finansieradesgenom bl.a. ett svenskt bidrag om . GenomBITS har ett tekniskt samarbete bedrivits med inom gruvnäring ochenergiförsörjning. Samarbetet har bl.a. omfattat geologisk kartering och stödför omsttukturering av det statUga gruvbola-get. Tekniskt stöd haräven lämnatstUl det nationella energibolaget . Totalt utbetalades /93 10,8miljoner kronor inom det tekniska samarbetet. Swedecorphar inlett ett samarbete med nationellahandelskammaren genom att stödja ett investeringsfrämjande kontor i . Somett stöd till landets demokratiska övergångsregering har genom SIDAlämnat ett ansenUgt bistånd tiU oUka sociala program inom utbildning, bostadsbyggande,kultur och tiU stöd för kvinnors deltagande i samhäUet. Den ekonomiskauppgången och den chilenska regeringens ansttängningar inom det sociala området,med stöd av biståndet, har medfört att den fattiga befolkningen minskat frånfem till fyra miljoner. ChUes folkmängd är 13 mUjoner. ChUe är berett att med egna medel bekosta sinasociala program. Det svenska övergångsbiståndet genom SIDA beräknas varaavslutat imder 1993 med undantag av kvinnobiståndet där efter begäranfrån ChUe bereder fortsatt stöd. ChUe inriktat sitt framtida biståndssamarbete påteknologiöverföring. Landet önskar utvecklas från att vara en råvarupro-ducenttiU att erbjuda världsmarknaden förädlade produkter. Samarbetet genom BITS ochSwedecorp har därför successivt vuxit sedan demokratins återkomst 1990. har ett avtal med SAREC om drygt 7 mUjoner kronor församarbete inom hälsa/medicin och naturresurser/mUjö. Samarbetet bedrivs meUansvenska och chUenska forskningsinstitutioner. GenomBITS bedrivs ett relativt omfattande tekniskt samarbete med . Underdet har stödet varit inrUdat på mark-och skogsvård. ,som klassas som ett av fattigaste länder, har sedan öppnandet mot västvisat god vUja att genomföra ekonomiska reformprogram. Arbetslöshetenuppgår tiU och det förekommer svält i vissa delar av landet under dekaUaste vintermånaderna. Koordinationen meUan givama och har varitgod och man genomför ett handlingsprogram som syftar tillstabiUsering och omvandUng av ekonomin. Även G 24-gruppen har tagit på sig ensamordnande roll. Sverigehar under /93 bidragit med ca 14 mUjoner kronor urkatastrofanslaget för hjälpsändningar genom svenska enskilda organisaitioner,insatser tUl förmån för mänskliga rättigheter och rättsskydd i samarbete medsvenska , samt bidrag genom för uppbyggnad avbarnsjukhuset i . Konflikteni f.d. utvidgades tiU att förutom ävengälla . FN:s flyktingkommissarie, som av FN:s generalsekreteraretiUdelats samordningsansvaret förde humanitära insatserna, kom därmed att ställas inför en formidabel uppgift.Antalet som flytt sina hem uppgick tUl 3,5 mUjoner, varav 2,5miljoner bodde kvar i regionen. Ytterligare hjälpbe-hövande på grund avkrigsförhållanden var 1,8 miljoner. HäUten av hjälpbehoven finns iBosnien-Hercegovina, där UNHCR ttots stöd av FN:s fredsbevarande styrkor harhaft stora svårigheter att få tUlåtelse av de krigförande partema att nå frammed hjälpen. Inriktningen och omfattningen av FN:s humanitärabistånd har fastlagts genom konferenser i meUan FN-organen, ländema iregionen samt givarländema. Biståndet syftar till att i första hand hjälpaflyktingama inom regionen för att därigenom underlätta den återvandring, somkan komma att bU aktueU efter att fredsavtal ttäffats. Sverigehar varit en av de större bidragsgivama tUl FN-insatsema, främst genom UNHCR.Det svenska biståndet har i första hand gäUt bostadsinsatser i oUka former, iförsta hand i , men även i och övriga länder. Härkan särskUt nämnas ett bostadsprogram i baserat på lokal produktionsamt projekt som baseras på prefabricerade hus från . harvidare kanaliserat livsmedelsbistånd genom (WFP),stött samt () bettäffande rehabiU- MONTEX \ f NEGimKOSOVO ( \ Svenska insatser vad gäller ttansporter avhjälpsändningar för UNHCR har delvis finansierats genom det svenska biståndet.En annan viktig del av biståndet har kanaliserats genom Röda Korset förinsatser i hela regionen. Svenska enskUda organisationers verksainhet harkommit att öka efter hand. Bland ett 20-taI organisationer kan särskUf nämnasCaritas, Erikshjälpen och Hoppets Stjärna. Katastrofciståndunder 1992/har utbetalats av SIDA. Sedan början av 1992har sammanlagt anslagit för humanitära insatser. Dettahar möjliggjorts genom att /93 fiUfört ka tasfrof anslagetytterUgare . Torka i södra 1992. *'■ ' ' - - ■ }' >,J -■*-'- V--i "=.:y■■::■■■/. 'p-TJ -.., *4S-2r-- .-- Ä*X«». 14C.'*'1.>? ''-" ■*-.,* 1992/93blev med flera stora och mycket komplexa katasttofer. FN har fått enökad betydelse och flera roUer. Förutom roUen som samordnare av katasttofhjälphar FN agerat som fredsmäklare och även skickat trupper för fredsbevarande ochfredsframkaUande uppgUter. Under budgetåret ttappades konflikten i f.d.Jugoslavien upp. Den beslutade att satsa främst på förläggningar,särskUt i och , för att flyktingama skuUe kunnastanna i närområdet. Efter det att FN-tmpper satts in i SomaUa 1992, blev det möjUgt att få fram mat tiU de behövande. Det lyckades pånågra månader att sätta stopp på den massvält som rådde. bidrog medUisatser geom framför aUt IntemationeUa Röda Korset och . Utöverden rena katasttofhjälpen har bidragit med ett fältsjukhus, som en delav FN-styrkan. Striderna i har dock fördröjt en poUtisk lösning påkon-fUkten. Äveni andra länder i nordöstta -, , och - fannsdet /93 stora hjälpbehov. fick ta emot stora mängderflyktingar från SomaUa, men även från , där inbördeskrig pågår. I Etiopienrådde en betydande matbrist. Intema oroUgheter i och gav ocksåupphov tUl flyktingsttömmar. I rådde fortsatt oro. Betydande svenskabidrag har utgått tiU dessa länder. Torkani södra möttes med en massiv intemationeU hjälpinsats, som för- hindradeen stor svältkafasttof. var bland de största bidragsgivama tUl dennainsats. har stora svenska bidrag lämnatsför insatser i , och . Tidigtimder budgetåret stod det klart att katasttofanslaget inte skuUe räcka för debehov som kunde förutses. Främst utvecklingen i f.d. Jugoslaven gjorde detnödvändigt att gå tUl och begära ytterUgare medel. Utöver de anslagnamedlen, som tillsammans med ingående reservation utgjorde mUjoner kronor,tiUförde 300 mUjoner kronor. Dessutom lades tiU anslagsposten ytterUgare197 mUjoner kronor från ointecknade reservationer. Katasttofinsatser finansera-desockså inom landramama med . Sammanlagt disponerades 1 851mUjoner kronor, vUket var mer än vad som disponerades 1991/92.Skillnaden var egentUgen ännu större, med tanke på att insatser i ochGaza/1992/93 fUiansierades via anslaget för Demokrati, mänskUga rättigheteroch humanitärt bistånd, och inte via katasttofanslaget . SamtUgaanslagna medel på katasttofanslaget utnyttjades. Totalt fördelades 1601mUjoner kronor. Utöver detfa infeck-nades 235 mUjoner kronor att betalas under1993/94. Utbetalningarna blev något lägre -1408 mUjoner kronor. av utbetalningarna /93 avsåg Uvmedelshjälp och katasttofvaror. De tvåviktigaste katasttofanledningama var krig och torka. Mellanstatliga organisationer 51, Ost och , 13 länder, , 28 länder, Regeringar, myndigheter 7, Katastrofhjälpen - vart gick den? fördeladestill 79 länder. Här framgårfördelningen på regioner. De globala bidragen är s.k. rambidrag till FN:s flyktingkommissarie(), () och fem svenska enskildaorganisationer. Syftet är att organisationerna själva skall kunna besluta om snabba insatser vidkatastrofer. Hur fömedlades katastrofhjälpen? Diagrammet visar hur katastrofhjälpen fördeladesig på olika kanaler. Av bidragen till demellanstatliga organisationerna kanaliserades mer än 3/4 via UNHCR, Världslivsmedelsprogrammet (WFP) och (). Katastrofhjälp genom enskilda organisationer Röda Korset (ICRC och IFRC) är de mest betydelsefulla kanalerna. Därnäst kommerLutherhjälpen och . Röda Korset/IFRC Röda Korset/ICRC I Miljö och utveckling TUlgrund för mUjöbiståndet Ugger femte biståndsmålet. I första hand är arbetet inriktatpå att utforma biståndet på ett sådant sätt att det bidrar tiU en varaktigut-vecklUig. Därför finns en ambition - både inom det bUaterala ochmultUaterala samarbetet - att Uitegrera mUjöaspekter och mUjökomponenter isamtUga program och projekt, att bidra tiU kapacitetsuppbyggnad imottagarländema och att främja det varaktiga utnyttjandet av naturresursema. Dettasker dels genom biståndsinsatser, dels genom poUcyarbete i oUka intemationellafora såsom , FN-systemet och de intemationellabankema. Detsammanlagda biståndet på mUjöområdet genom uppgick under /93tiU , varav 408 mUjoner kronor fUiansie-ras vialandramar, 241 mUjoner kronor via det särskilda miljöanslaget och ytterligare21 från det multUaterala anslaget. Omkring häUten av det miljöinriktade biståndet genomSIDA ligger på insatser inom skogs- och jordbruk och avser skogs-inventermgar,byskogsmetodik, torrskogsanvändning, uthålUga betessystem, markvård,genbanker, altemativa bekämpningsmetoder m.m. I övrigt görs insatser påområdena vattenresurser, infrastmktur, undervisning och information, sociala aspekteroch marin mUjövård. radinsatser för att stödja samarbetsländer-na i arbetet med att utvecklamiljösttate-gier, mUjölagsfUtning, miljöekonomi m.m. SärskUda mUjöanslag gesäven tUl vissa enskUda organisationer. SIDA har i en särskUd mUjöskrivelse redovisat ochkommenterat ett stort antal insatser. Redovisningen tyder på hög relevans iutvalda insatser och att de i många fall haft den katalytiska effekt som eftersttävats.Insatsema är dock av sådan art att effekter av dem kan utiäsas först på längresikt. Verksamheten anknyter i hög grad tUl den vid mUjökonferensen i 1992utstakade vägen. Biståndet till särskilda miljö- insatser, utbetalningar /93, mkr Ingående ej utbetalda åtaganden Utgående ej utbetalda åtaganden Swedecorphar en särskild inriktning på industrieU mUjövård, vilket dock är ettämnesområde som visat sig vara mycket svårarbetat. I aUmänhet har företag ochorganisationer inte kommit särskilt långt med att analysera sina mUjöproblemoch att defmiera omedelbara investermgsbe-hov. saknar de flestakoncentra-tionsländema tydliga regelverk och effektiv uppföljning av sådanasystem. Det råder också brist på kimniga tekniker inom området. BITS och Sarec:s förenklade redovisningar ger intemöjUghet att närmare beskriva dessa myndigheters resultat och verksainhetpå mUjöområdet / 93. Idet multilaterala samarbetet ges särskUda anslag tUl tre fonder: GlobalamUjöfonden (GEF), och Monttealprotokollets avveckling avozonnedbrytande ämnen. Dessa insatser redovisas separat under rubrikenIntemationella utvecklUigsprogram. FN-konferensenom miljö och utveckling i angav nya ledmotiv förutvecklingssamarbetet. 1 atinamerika .S.nA / .37.7% \ / Miljö -delområden, utbetalningar Mkr > 50 100 150 200 1--- 1 Cl 1 1 C2/Mil)0 H C2/Landramar Biståndgenom folkrörelser och andra enskilda organisationer EnskUdaorganisationer är samlingsnamnet på en bred flora av organisationer somsinsemeUan är mycket oUka. De svarar för en växande del av biståndet. Biståndsorganisationer med anknyt ning tUl reUgiösasamfund Stora humanitära organisationer, t.ex. Rädda Bamenoch Röda korset Stora folkrörelser, t.ex. fackföreningsrörelsenoch kooperationen SoUdariefsorganisationer, t.ex. gruppernaoch Ett stort antal små regionala och lokala föreningaroch inttessegrupper. Många av organisationema har bistånd somhuvudverksamhet. Vissa organisationer, t.ex. kyrkor, samfund, arbetarrörelsenoch kooperationen, har biståndet som bi-verksamhet. Organisationema varierar istorlek, från fackföreningsrörelsen med eff par mUjoner medlemmar tiU smålokala vänortsföreningar med ett dussintal medlemmar. Omfattningen avorganisationernas bistånd varierar från insatser på flera hundra mUjonerkronor tUl enstaka insatser på några . Organisationemasansökningar för biståndsinsatser överstiger tiUgängUga medel. TiUgrund för samarbetet med folkrörelser och andra enskilda organisationer Uggerriksdagsbeslut med anledning av propo- sitionen 83/84:100.Förutom de aUmänna biståndspoUtiska målen är tanken med samarbetet med deenskUda organisationema att de skaU bidra tiU ett mer foIkUgt deltagande isamhällsbygget i u-ländema samt att bidra tUl ökad förståelse för utvecklingsfrågorbland allmänheten i . Ettannat skäl är att organisationema ofta kan nå ut med bistånd i oUka formerrelativt snabbt, flexibelt och med små medel. Dessutom kan biståndet via organisationemariktas mot områden som det bUaterala landramsbaserade biståndet har svårare attnå. Deras roU begränsas inte tUl de sociala sektorema eUer andra ttaditioneUaområden för bistånd genom enskUda organisationer. De spelar en stor roU i utveckUngenav det civUa samhäUet och i främjandet av fred, demokrati och mänskUgarättigheter. Olika typer av bistånd Organisationemakan söka bidrag från SIDA för oUka typer av insatser. Förutvecklingsprojekt kan organisationema söka bidrag för att täcka kostnader förbyggnation, drUtskostnader, personal etc. Bidrag ges också för bl. a.utbUdning, administration och projektering. En förutsättning är att de måsteha en egen insats som minst motsvarar av den totalaprojektkostnaden. Genom anslagsposten Bistånd genom enskUda organisationerfinansieras mer än 600 utvecklings-och informationsprojekt samt omkring 700volontärer. Volontärverksamheten är den i särklass största personalresurseninom Därigenom får ett stort antal svenskar möjUghet tUI praktisk erfarenhetav arbete i u-land. De flesta utvecklingsprojekten berör områden som utbUdning,hälsovård och landsbygdsutveckUng. Via anslagsposten ges även stöd tiU organisationemasopinionsbUdning och information i om förhåUanden som har betydelse föru-ländemas utveckUng. Inomkatasttofbiståndet och i insatser tUl stöd för mänskUga rättigheter och demokratiär de enskUda organisationema särskUt betydelsefuUa. Merparten av biståndetkanaliseras via ett Utet antal väletablerade organisationer med mångårig erfarenhetoch en väl utbyggd kapacitet för denna typ av insatser. Särskildamedel finns också för samarbete med enskUda organisationer inom områden somkultur- och mUjöbisfånd, aids och andra insatser. För dessa projekt finnssärskilda regler om egeninsats m.m. Inågra fall deltar även enskilda organisationer i projekt som finansieras inomde s.k. landramama. Undantagsvis upprättar SIDA direkt samarbete med lokalaenskUda organisationer i samarbetsländema. Det kan exempelvis gäUakvinnoinsatser. Beslut om sådana insatser bestäms i avtal mellan ochmottagarlandet. Desammanlagda utbetalningarna via svenska enskUda organisationer uppgick Sektorfördelning 1992/93 l)thilrining,iri,n% / /93 tUI över en och en halv mUjard kronor. Fyrtioprocent av projektbidragen tiU de enskUda organisationema avser insatser iAfrika. och tar omkring tjugo procent i anspråk. SIDAförvaltar /91 särskUda medel för Centtal- och Östeuropa.Kriterierna för dessa nya bidrag skUjer sig i viss mån hån det traditioneUau-landsbiståndets och verksamheten hittiUs kan bettaktas som enkontaktska-pande och erfarenhetsbringande period. Syftet med biståndet tiUCentral- och är att genom kunskapsutvecklmg ochorganisationsuppbyggnad stödja demokratiseringsprocessen, underlätta övergångentUl marknadsekonomi och bidra tUl förbättring av mUjön. Stöd kan även ges tUlfinansiering av viss uttustnmg eUer Enskilda organisationers projektbidrag fördelat på världsdelar, 1992/93, mkr Region (%) transportkostnader isamband med insatsema. Omkring 200 ansökningar inkom 1992/93 tiU ett belopp av123 mUjoner kronor, varav 45 mUjoner kronor beviljades. Traditionelltsöker de flesta organisationema bidrag för varje enskUt projekt. För trettonstora organisationer, som haft ett samarbete med SIDA, haransökningsförfarandet förenklats. Dessa organisationer har s.k. ram-,block-eUer proceduravtal med SIDA. Avtalen reglerar omfattningen och formemaför samarbetet mellan SIDA och organisationema. 1992/93 ingicks avtal medFöreningen och Information genom FriviUiga Organisationer (BIFO), somgenom ett särskUt avtal med SIDA sköter beredningen av insatser för de mindreorganisa- tioner, som faller utanförramorganisationema. SIDA:ssamarbete med ramorganisatio-nema finansieras över olika anslagsposter. För attfå tiU stånd en bättte samordning meUan dessa anslagsposter har proceduravtal,som innefattar projekt-, katasttof-och demokratistöd, tecknats med fem organisationer(Afrikagruppema, , Pingstmissionens U-landshjälp (PMU), Rädda Bamensamt Utan Gränser/SCC. För och prövas också smärre katastroframarpå vardera 10 mUjoner kronor. Slår detta väl ut kominer katastro-ttamar attinkluderas i fler proceduravtal. Goda erfarenheter och fördjupad dialog Denallmänna erfarenheten är att samarbetet med enskilda organisationer äreffektivt Projektbidrag till ramavtalsorganisationerna 1992/93, Andel (%) SCC/Utan Gränser SVS, Svensk Volontär UBV, Utbildning för Biståndsverksamhet Direktstöd Kvinno org. genominriktningen på lokala grupper och organisationer. DärtiU ökar människomasmöjUgheter att medverka i den demokratiska utvecklingen. I är organisationemaockså betydelsefuUa för att öka kunskap och engagemang för utvecklingsfrågorna.Att dra enhetUga slutsatser av denna omfattande verksamhet är dock svårt. Isyfte att få bättte kunskap om verksamhetens effekter och resultat har underåret planering för en utvärdering påbörjats. En översyn har också påbörjats avvolontärverksamheten. Andramedel för att säkerstäUa hög kvaUtet och effektivitet i biståndet genom enskUdaorganisationer är det löpande samråd och erfarenhetsutbytet som äger rum meUanSIDA och organisationema vid årsgenomgångar, konferenser och seminarier,gemensamma fältbesök, uppföljningar och utvärderingar. SIDA genomför ocksåkapacitetsstudier av de organisationer, som har ramavtal med SIDA. FrånoUka anslagsposter bevUjas även medel tUI intemationeUa enskUda organisationersom IntemationeUa Röda korset. Kyrkomas världsråd och IntemationeUa kooperativaaUiansen. Genomdet av biståndsministern sam-mankcdlade folkrörelserådet och en ambassadör,särskUt avdelad för att utveckla kontaktema med svenska och intemationeUaenskUda organisationer, sker samråd, erfarenhetsutbyte och diskussion kringtendenser och frågor av gemensamt inttesse inom biståndet. DetbiståndspoUtiska målet att främja en demokratisk samhäUsutveckUng och respektför de mänskUga rättighetema har intagit en framttädande ställrUng i svensktbistånd. Det har varit vägledande vid bedömningen av ett landsutvecklingspoUtUc, det har påverkat dialogen med mottagarländer och det harresulterat i ett omfattande och vittförgrenat program av insatser.