prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — cenöaltför organisationema själva. De måste kunna redovisa resultet såvälkvalitetivt som kvantitetivt och göra relevante utvärdermgar för att Verksamheten i fält skall därvid stå i fokus. imultilaterala utvecklingsorgan styrs av sttävan att utifrån våra egna biståndspolitiskamål och prioriteringar skapa föratsättningar för dessa institationeratt verka på ett effektivt sätt. Kraven på eflfektivitet från medlemsländeraamåste således i förste hand rUctes mot orgamsationemas styrformersom ett medel för att eflfektivisera den fektiska verksamheten. Stymingoch finansiering av multilaterala organ Destyrformer som finns i de mteraationella finansieringsorganen, dvs. främstVärldsbanken och de regionala utvecklingsbankerna, är i huvudsak ändamålsenligaoch funktionella. I finansieringsorganens styrelser står verksamheten och dessresultet i centitim. Dessutom äger återkommande förhandlmgar ram där givama iett sammanhang förhandlar om den totela volymen, sina individuella bidrag ochorgamsationemas policyinrUctning. Här finns därför en direkt kopplmg mellanfinansieringen av verksamheten och stymingen av densamma. och har kunnat spela enjämförelsevis stor roll och verkat pådrivande i policyfrågor på ett sådant sättatt verksamheten i dessa mstitationer bedrivs i stor överenstämmelse mednordiska biståndspolitiska mål. Det nordiska mflytendet är betydelsefullt öotsjämförelsevis små nordiska andelar vad avser finansiella bidrag. Särskilt viktigtter sig dette inflytende på utformningen av , fond förräntefri utiåning till de allra fattigaste ländema, där står för enfinansiell andel om . har där aktivt bidragit till en utveckladsyn vad gäller t.ex. de sociala sektoremas roll, kvinnans betydelse iutvecklmgsprocessen och vikten av mUjömässigt sund utveckling sombedömningsgrand för verksamheten. För FN-systemet blir bilden mer komplicerad. DeolUca FN-organen har angelägna och vUaiga mandat på områden som kapacitetsuppbyg gande bistånd, miljöfrågor, bistånd rUctet till kvinnor och bara, livs medelsbistånd, bistånd tUl flyktingar och bistånd i katesöofsitaationer. Som redovisats i tidigare budgetpropositioner har tillsammans 85 med de övriga nordiska ländema genom Nordiska analyserat FN:s biståndsverksamhet och påvisat hur FN-systemet Prop. 1993/94:100successivt splitöats cwh marginaliserats. Denna utveckling har bl.a. Bilaga4 inneburit att effektiviteten i den sanUade verksamheten ibland ärOtUlfredsstäUande. Den uppkomna sitaationen har i ett globaltperspektiv inneburit att ett vakuum vad gäller mtemationellt ledarskap i vissavUaiga utvecklmgs-politiska frågor uppstått. När FN-systemet därvidlagstegnerat, har , världens ledande utvecklingsorgan, öätt in medbiståndsanalys och - åtgärder, medan FN-systemet i stort använt sma begränsaderesurser till en mer splitttad och disparat projektverksamhet. Behovet avsterka multilaterala institationer för att lösa utvecklingsproblem av såvälglobal som nationell karaktär iimebär emellertid att det finns utrymme försåväl FN som de intemationella finansieringsorganen. Däremot måstearbetsfördelningen dem emellan klargöras så att deras kompletterande rollerutayttjas så eflfektivt som möjligt. Det är ett svenskt inöesse att stärka FN på detekonomiska och sociala området. För ter sig därför behovet av reformeri FN som ett angeläget krav. Det nordiska , som redovisades mer idetelj i de två senaste budgetpropositionerna hade till syfte att formuleraförslag till förändringar för effektivisering och reformering av FN:s biståndsverksamhet. reformförsök inom det ekonomiska ochscx;iala området har inte lett tUl några mer långtgående resultet. Trots mångagcxla förslag har det varit svårt att racka på denobenägenhet till förändringar som finns såväl bland medlemsländema som inomFN-systemet. Nordiska sluttapport presenteradesvåren 1991. Förslagen i rapporten går i huvudsak ut på att styr- (x;hfinansieringsformerna för FN:s program och fonder skall reformeras. Bl.a.föreslås att ett mtemationellt utvecklmgsråd skall bUdas där rUctimjer skalldiskuteras och läggas fest för FN:s samlade biståndsverksamhet. Vidare föreslåsatt mindre exekutiva styrelser skall inrättes för var cx;h en av FN:s olikabiståndsorganisationer i syfte att ersätta de nuvarande ineffektivt fungerandestyrelserna. Nordiska sluttapport innehåller ockskförslag om hur finansieringsformema för FN:s biståndsverksamhet bör förändras.Syftet med förslagen är att skapa en jämnare bördefördelning mellan givamaliksom en högre grad av föratsägbarhet cx;h därmed ökad möjlighet tUllångsiktig planering av verksamheten. Den nuvarande formen med frivilligabidrag föreslås kompletteras med två andra bidragsformen Den förste utgörs avreguljära bidrag från alla medlemsländer där hänsyn skall tes tillbetelningsförmågan. Den andra formen föreslås vara "förhandlade bidrag",vilket innebär att givarländeraa samlat kommer överens om hur kostaadema förden biståndsverksamhet som medlemsländema beslutet om skall fördelas. Efter diskussioner i juni 1991kom de nordiska förslagen att gå in i en förhandlmgsfes inom FN. Generalför- samlmgen tillsatte en arbetsgrapp med uppgift att lämna 86 förslag tUl församlingen för hur FN:s biståndsverksamhet kan reformeras.Efter ett drygt år av förhandlingar fettede församlingen i Prop. 1993/94:100 december 1993 beslut om reformer. Beslutet innebär ett genombrott för nya principerför FN:s biståndsverksamhet som tUl stora delar bygger på analys och förslag. De nordiska ländemas bestämda inrUctning attnå beslut som innebär reella förändringar gav efter långa och mycketkomplicerade förhandlmgar slutiigen resultet. Beslutet innebär att ECOSOC:s arbetsformerförändras. Under en del av ECOSOC skall ett årligt högnivåmöte hållas om FN:ssamlade biståndsverksamhet. I enlighet med Nordiska förslagkommer då en diskussion att föras cx;h rUalinjer ges för hur denna verksamhetskall drivas. möjliggör att FN får en samlad policy och klarareprioriteringar för den ekonomiska och sociala verksamheten. En centtal del av beslutet är att de nuvarandestyrelsema för FN:s program och fonder skall ersattes med mindre exekutivastyrelser. De nuvarande styrelsema består av ett 50-tel medlemmar samtobservatören betyder att 200-300 personer kan delte vid de möten somhålls en tUl två gånger per ån De nya exekutiva styrelsema skall bestå av 36medlemmar och inga observatören skall ttäffas regelbundet under åretför att löpande styra verksamheten med utgångspunkt från de övergripanderiktlinjer som ges av ECOSOC. Styrelsema skall inte som sammanöäda i FN:slokaler uten i respektive organs huvudkvarten Genom beslutet om förändrade styrformer har ettförste viktigt steg tegits för att få ett effektivare FN-bistånd. Det är ettgrandläggande och avgörande steg för att stoppa fragmentiseringen avFN-biståndet lUcsom för att hejda den marginalisering som pågått under senareån Det är också ett avgörande steg i en förändringsprocess som har inletts. Förändringsprocessen kommer att fortsätta under 1994.I beslutet uppmanas generalsekreteraren att uöeda hur ett nyttfinansiermgssystem med i förste han förhandlade bidrag kan utformas. Dennarapport skall vara färdig i aprU och förhandlingar om ett nynfinansieringssystem inledas . Generalförsamlingens beslut innebär också att enöversyn skall göras som underlag för diskussioner om fortsatte reformen Blandannat skall översynen se om antelet represententer i de exekutiva styrelseraakan mcxlifieras ytterligare. Översynen skall diskuteras vid ECOSOC :shögtavåmöte samt vid generalförsamlingen samma ån För att genomföra generalförsamlingens vUaigabeslut krävs en komplicerad process vad gällerstyrelsearbetets fektiska utformning. I dette läge är det angeläget att Sverigetillsammans med de övriga nordiska ländema fimier former för fortsatt aktivtagerande i dessa processer. Ett instrament i dette arbete är vårbidragsgivning, där våra höga andelar ger oss ett gynnsamt läge. För att fulltut kunna nyttja dette instrament har regeringen en beredskap att periodicerautbetelningaraa på grandval av tekten och framstegen i det fortsattereformarbetet. Budgetermg avmtemationellt förhandlade bidrag Prop. Bilaga 4 har att te ställning tUl årligabidrag för de multilaterala biståndsorganisationema. För vissa av dessa,nämligen och de regionala utvecklmgbankema, utgörs emellertidgrandvalen för våra bidrag av åteganden för perioder om flera ån innebäratt budgeteringen för dessa institationer måste ske med viss framförhållning. Utiånmgen via och de regionalautvecklingsbankemas utvecklingsgfonder finansieras genom bidrag frånmedlemsländerna, vilka i återkommande förhandlmgar besluter om påfyllnader avfondemas resursen En sådan påfyllnad sttäcker sig normalt över en öe- ellerfyraårsperiod, och medlemsländema festställer vid förhandlingama sinarespektive bidrag för hela perioden, vUka sedan erläggs genom årliga bidrag. Budgetermg av dessa bidrag har tidigare skett på såsätt att det i varje års budget anslagits en summa motsvarande det totelasvenska årsbid-raget. har sedan erlagts i form av en skuldsedel somdeponerats i RUcsbanken. Då organisationen begärt att få tillgång till medelhar en s.k. dragning genomförts, vUket mnebär att medlen dragits från summan påskuldsedeln. Dessa dragningar sker emellertid först då organisationen behöverresurser för utbetelningar till gcxlkända projekt, varför de anslagna medlenförblivit outayttjade under en följd av ån En betydande mängd outayttjade medelhärrörande från tidigare påfyllnader har på dette sätt kommit att byggas uppunder anslaget C 1. Bidrag tiU intemationella biståndsprogram. För gäller /92 en nybudgeteringsmetod, vilken mnebär att regeringen inte längre anslår medelmotsvarande det totela svenska årsbidraget, uten istället anslår summan avårets beräknade dragningar från lagda skuldsedlan På detta sätt kommer deanslagna medlen att motsvara de medel som verkligen används for utbetelnmgarunder året, och mga nya reserver byggs därför upp. minskar denexisterande potten outayttjade medel i tekt med att dragningama från tidigarefondpåfyllnader, för vUka budgetering skett enligt de gamla prmcipema,fortsätten Det är vUaigt att understtyka attsj'stemfÖrändringen inte i sig påverkar omfattningen av de svenska åtegandenagentemot uten endast utgör en budgetmässig omfördelning över tiden.Anslagen fördelas över ett större antel år och medel tUl respektive påfylhiadanslås så länge som IDA:s dragnuigar från motsvarande skuldsedlar pågånDärigenom måste medel anslås för dragningar från flera påfyllnader samtidigt.På sUa kommer årliga åteganden och anslag för beräknade dragningar att liggaungefär på samma nivå. Regeringen avser mföra samma budgeteringssystem forde regionala utvecklingsfondema (AfDF och AsDF) fr.o.m. näste påfyllnad irespektive fond. Den fond som hämäst påverkas av ett sådant systemskifte ärAfrikanska utvecklmgsfonden. Sammanfattningsvis kan konsteteras att det nyabudgetermgsssystemet har flera fördelar. För det förste byggs mga nya reserver upp, 88 somden existerande mängden outayttjade medel minskar i tekt med att dragningamafrån tidigare fondpåfyllnader fortsätten Det ger också en Prop. 1993/94:100sannare bUd av den fektiska resursöverföringen till u-ländema, och ligger Bilaga 4 därmed i linje med en allmän sttävan att inom biståndet avpassatilldelnmgen av medel till utayttjandet. Det nya systemet mnebär därigenom att anslagen kankomma att fluktaera betydligt mer än vad som varit fellet i dettidigare budgeteringssystemet. Det är därför angeläget att se tillbudgetbeloppen över en flerårspericxl för att bedöma hur nivån på de svenskaåtegandena gentemot fondema förändras över tiden. driver, på basis av forslag i det nordiskaFN-projektet, att ett system med förhandlade bidrag skall tUlämpas också iFN-systemets operativa verksamhet. Den rapport generalsekreteraren skallpresentera till generalförsamlingen i vår skall mnehålla förslag om ett sådantsystem. Skulle ett sådant system genomföras i FN, får det konsekvenserför budgeteringen av bidragen också tUl berörda FN-organ. Demteraationella organisationeraa, med i spetsen, kommer enligtnyligen genomförda beräkningar att upphandla varor och tjänster till olUcaprojekt för upp mot under resten av 1990-telet. På dennamultilaterala marknad har svenska företeg haft begränsade framgångan Frågan om närmgslivets roll i utvecklingssamarbetetär föremål för ett ökande inöesse både intemationellt och i våranordiska grannländer. Såväl den amerUcanska som den kanadensiska regeringen hargjort omfattende genomgångar av möjlighetema att öka närmgslivets engagemang ibåde det bilaterala och det multilaterala utvecklmgssamarbetet. På närmarehåll har sedan slutet på 1980-telet arbetet med en särskild aktionsplanför sataverkan mellan det danska närmgslivet och . har bl.a.fokuserat sma msatser på en samverkans-orgamsation för katestofbiståndet mellansteten, frivUligorganisationer och närmgslivet, det s.k. NOREPS, därnärmgslivet står berett att med kort varsel leverera färdiga insatspaketinkluderande sjukvårdsenheter, fömödenheter och förläggningan har Uöikesdepartementets handels- ochu-avdelningar gemensamt börjat analysera hur den svenska andelen av upphandlingpå den multilaterala marknaden ska kunna öka inom ramen för gällande principerom obundet bistånd och mtemationeUa upphandlingsregler på området. Projektetska kartiägga och analysera dels efterfrågan - den multilaterala marknadensbehov, dels utbudet - vad den svenska resursbasen kan leverera av varor ochtjänster samt hur efterfrågan och utbud bätae kan knytes samman genom meroffensiva, koordmerade och sttategiska främjandeinsatser av företegen med hjälpav Uttikesdeparte-mentet, Exporöådet med flera. Projektets uppläggning och preliminära slutsatserbeskrivs närmare i det inledande avsnittet under rabriken "Uttedningar, utvärdering och 89 Påefterfrågesidan är det främst öe huvudfrågor som behöver besvaras: Prop.1993/94:100 Den multilaterala marknadens volym; vad som upphandlas; och hurBUaga 4 upphandlingen sken Vad gäller utbudssidan - den svenska resursbasen-har bara omkrmg hundra företeg visat ett mer eUer mindreaktivt inöesse för den här marknaden. Fyra eller fem klassiska namn mom svenskexportindusöi svarar för av leveranserna. Sämst lyckassvenska konsultföreteg. Mot denna bakgrand kommer en närmare kartläggning avden svenska resursbasens potential för leveranser till den multilateralamarknaden också att genomföras. arbetar mteraationellt för enkonkurrensneuttal ordning för överföring av kapitel, varor och tjänster tillangelägna projekt och program i och före dette stetshandelsländen Detinnebär emellertid inte att bara har att ställa betydande resurser tillutvecklmgsbankeraas och FN:s förfogande. Utgångspunkten för projektet är att har meratt bidraga med till u-Iändemas utveckling än bara finansiella resurser. Formerbör därför skapas för att mer aktivt främja hela den svenska exportbasens storaoch långsiktigt uppbyggda kunnande om bland annat projektverksamhet iu-världen. I förste hand feller det på de svenska företegen att bli mer aktiva.Men eftersom utvecklmgsbankema är en blandning av mellanstetiigaorganisationer och banker med marknadsmässiga avkastningskrav börupphandlingsfrågoma hanteras i samverkan mellan stetliga myndigheter ochnäringsUvet. Mer aktiva främjandeåtgärder bör således kunna skebåde på företegs-nivå och stetlig nivå. Projektet avser te ett helhetsgrepp pådessa ganska komplicerade frågon Svårigheten är att många visserligen harkunskap om de multilaterala organisationema, om den svenska resursbasen och omfrämjandeorgamsationen men fa har överblick över alla dessa öe områden. Det ärvad som synes krävas för att lyckas på den multilaterala marknaden. 1992/93 Utgift Utestående skuldsedlar 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 3 701 833 837 Reservation 4 747 376 933 3 148 404 000 3 295 000 000 Prop.1993/94:100 BUaga 4 Bidrag till intemationeUa biståndsprogram budgetåren 1993/94 och 1994/95(mkr) FN:S EKONOMISKA OCH SOCIALA VERKSAMHET I FALT - FN:skapitalurvecklingsfond (UNCDF) () () Världslivsmedelsprogrammet (WFP) för palestinaflyktingar (UNRWA) FN:s flyktingkommissarie () /intemationella handelscentrum (ITC) Narkotikabekämpning genom FN-systemet -Intemationellautvecklingsfonden () -Intemationellafinansieringsbolaget (IFC) -Afrikanskautvecklingsbanken (AfDB) -Afrikanskautvecklingsfonden (AfDF) 1993/94 1994/95 Förändring BUaga 4 Anslag Förslag (mkr) (mkr) (mkr) -Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) -Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) -Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB/FSO) -Nordiskautvecklingsfonden (NDF) -Intemationellajordbmks-utvecklingsfonden () -Intemationellasjöfertsuniveisitetet (WMU) -Multilateralabiträdande experter m.m -FN-aktioner förfred och återuppbyggnad FN:sekonomiska och sociala verksamhet i fält FNrs utvecklingsprogram (UNDP) Anslag 1993/94 600 000 000 Förslag 1994/95 610 000 000 Ordinariebidrag till UNDP 570 000 000 FN:skapitelutvecklingsfond (UNCDF) 40 000 000 FN.S utvecklingsprogram(UNDP) skall vara FN-systemets centtala organ Prop. 1993/94:100 förfinansiermg och samordning av tekniskt bistånd. UNDP ger råd och Bilaga 4finansierar insatser inom alla samhällssektoren UNDP har program i 174 länderoch territorier med tyngdpunkt i de fettigaste u-ländema. av UNDP:sresurser fördelas till länder med en per capite inkomst på högst . UNDP har en vUaig uppgift i att stödjamottagarländemas kompetens-utvecklmg lUcsom att samordna FN:sbiståndsverksamhet på landnivå. UNDP:s verksamhet är dock allt for splitaad påprojekt inom olUca sektoren Extema experter engageras istället för att inhemskkapacitet utvecklas. UNDP har inte kunnat fullfölja sin samordnande uppgift påett tillfredsställande sätt. Med en begränsad budget har inte UNDP hellerkunnat bli den centtala finansieringstaekanism som det var tänkt attUNDP skulle vara. Från svensk sida har betonats att UNDP måstefokusera sm verksamhet och att i ännu större utsöäckning stödjakompetensutvecklmg och institationsbyggande i de fettigaste ländema. Regermgen har tidigare betonat vUaen av eneffektivare samordning av FN-systemets biståndsinsatsen UNDP har en vUaiguppgift att tUlsammans med andra FN-organ utveckla samordningen på landmvå såatt FN:s samlade insatser formas så effektivt som möjligt. I dette arbete måstemottegarländema spela en avgörande roll. Mottegariändema bör i störreutsöäckning själva te ansvaret för att genomföra utvecklmgsinsatser lUcsom föratt samordna det exteraa biståndet. Regeringen anser att UNDP har en söategiskroll i att utveckla insatser som leder till hållbar mänsklig utveckling. presenterade UNDP för fjärde gångenårsrapporten om mänsklig utvecklmg (). UNDP har genomrapporten lagt granden för ett mstrament som på ett mångsidigt sätt kan matebegreppet mänsklig utveckling. Ett annat exempel på hur UNDP utvecklar sinanalytiska kompetens är den stadie som gjorts om tekniskt samarbete,"Retiiinking Technical Cooperation". Det är vUaigt att UNDP fortsätteratt utveckla sitt analytiska arbete för att kunna spela en mer aktiv cwhpådrivande roll i den intemationella utvecklmgsdebatten och i utvecklingen avdet mteraationella ekonomiska och sociala samarbetet. En av UNDP:s vUaiga uppgifter är att stödjau-ländemas kapacitetsuppbyggande mom miljöområdet. UNDP är ett av de organ somgenomför projekt finansierade av den globala mUjöfacUiteten (GEF). Sverigedriver ocksk aktivt att nuljöfrågoma skall vara en vUctig del av UNDP:sreguljära arbete. UNDP har påbörjat verksamhet i Central- ochÖsteuropa samt i OSS. har i dette sammanhang betonat att FN-systemetskomparativa fördelar måste tydliggöras i förhållande tUl bilaterala och andramultilaterala biståndsgivare. Vidare understryks att UNDP:s landrepresenten-terskall ha en nyckelroll för väl samordnade FN-msatser i respektive land. UNDP spelar cx;kså en vUaig roll i FN:skatesöoferbete. UNDP:s huvuduppgift är dock återappbyggnad efter en katesöof och att se till att 93 akute katesttofinsatserförenas med åtgärder som leder till varaktig UNDP:s nye chef har markerat att orgamsationensarbete skall Bilaga 4 renodlas och effektiviseras. Arbetet skall i högreutsttäcknmg mrUctes på policyfrågor lUcsom på hållbar mänsklig utvecklmg.Samarbetet med andra FN-organ skall förbätöas och samarbetet med Världsbankenoch de regionala utvecklmgsbankema fortsatte att utvecklas. Den nye UNDP-chefenhar satt igång en omfattande översyn av såväl den intema adminisöationen som avfältverksamheten. Regeringen stödjer den nye UNDP-chefens ambitioner. Men omstörre och nödvändiga förändrmgar skall kunna genomföras måste såväl styr- ochfinansieringsformema som personalpolitUcen reformeras. Ett nyttfinansieringssystem som mnebär att givama gemensamt förhandlar om bidragenmåste införas lUcsom en liten exekutiv styrelse som kontmuerligt ger rUctiinjerför hur verksamheten skall utformas. I personalpolitUcen bör kompetens ochpersonalutveckling starkare betonas. har tilUiört en av de störstegivama till UNDP. Genom minskningar i biståndsbudgeten samt kronans minskadevärde i förhållande till dollam blev 1993 den sjunde störste bidragsgivaren.Regermgen föreslår att bidrag för näste budgetår ökar med 10 miljonerkronon Ett ökat stöd är motiverat för att stödja det positiva reformarbete somdrivs mom UNDP. UNDP har en cenöal och vUrtig uppgift i arbetet att stärka ochvidareutveckla FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Regeringen föreslår attSveriges bidrag tUl UNDP beräknas tUl för näste budgetån FN.skapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd tUl småeller mmdre mvesteringsprojekt som gynnar den lokala företegsamheten i de minstutvecklade ländema. Verksamheten är inrUcted på att stödja marknadsekonomiskutveckling. Fondens verksamhet har visat sig vara ett vUaigt komplement tillUNDP:s tekniska bistånd och till de större projekt som utvecklingsbankemastödjen är en av de större bidragsgivarna till fonden.Regeringen förordar att bidraget för /95 beräknas tilloförändrade 40 miljoner kronon FNrsbefolkningsfond (UNFPA) Anslag 1993/94 140 000 000 Förslag 1994/95 140 000 000 Målenför UNFPA :s verksamhet växte fram ur en intemationeUt omfattad medvetenhet ombefolkningsfrågans vUa. Att bistå u-ländema att bygga upp en egen kunskap ochkapacitet för att möte de växande behoven på befolkningsområdet var, och är ettövergripande mål. Kunskapsspridning om de sociala, ekonomiska och ekologiskakonsekvensema av en befolkning i obalans med resurseraa är också av avgörandebetydelse i såväl i- som . UNFPA :s samordnande roll mom FN-systemet är aktiva engagemang i denna fråga harmanifesterats ända sedan BUaga 4 50-telet. Sambanden mellan befoUcningensstorlek, kvinnans ställning cx;h en hållbar utveckling har av oss framhållitssom särskilt relevante. En ökad fokusering på fältorientering har cx;ksåbetonats. Svårighetema att mate organisationens framgång irelation till de ovan angivna målen är avsevärda. Frågans karaktär är av denarten att den inte med lätthet kan avläsas i siflfror och diagram. Fondens egenårsrapport är också svår att peneöera crch ger en relativt glättad ochproblemfri bUd. Fondens toUcning av de festiagda målen speglar en bUd av hurbefolk-ningsproblematUcen framställdes som ett resultet av Mexico-konferensen1984. Hälsoperspektivet med särskild hänsyn till tillgången till preventivmedelblfr alltför dominant. UNFPA:s ökande decenttalisering av verksamheten äremellertid positiv. har års ombefolkning och utveckling framhållit vUcten av ett heUietsperspektiv.Regeringen redogör i inled-ningsavstattet till littera C för sin syn i dennafråga. gav 1993 exekutivdirektören iuppgift att till styrelsemötet lägga fram förslag om fondensprogramprioriteringar och dess framtida inriktning. Förslagen skall baseras påsynpunkter både från styrelsen och rekommendationer från den interaationellakonferensen. Reformer av FN:s verksamhet på det ekonomiska och sociala områdetär av stor betydelse även för UNFPA :s fortsatte verksamhet i enlighet med detursprangliga mandatet, nämligen att bistå u-länderaa att bygga upp sin egenkapacitet.