prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Begränsningenav rätten att dra av gammalt underskott gäller inte koncernbidrag som erhållitsfrån ett företag som ingick i samma koncem som förlustföretaget redan föreägarförändringen. Vad som sagts nu gäller dock inte om ett företag somomfattats av ägarförändringen gått upp i företaget genom fusion. Det gällerinte heller i den mån koncernbidraget motsvaras av koncernbidrag från företagsom inte ingick i samma koncern som förlustföretaget före ägarförändringen. Begränsningengäller det beskattningsår då ägarförändringen skedde och de fem därpå följandebeskattningsåren och avser de delar av det gamla underskottet som inte fallitbort enligt 7 §. 9 §Till den del avdrag för underskott inte medgetts visst beskattningsår på gmnd av 8 § skall underskottet anses ha uppkommit under detta beskattningsår men ändå anses utgöra gammalt underskott. Har ett företag medgettsavdrag för underskott, skall avdraget i första Prop. 1993/94:50 hand ansesavse annan del av underskottet än gammalt underskott. Härvid beaktas ett avdragför underskott endast till den del avdraget medfört att en inkomst blivit lägreän vad den annars skulle ha varit. Begränsningarvid konkurs och ackord 10 §Är en skattskyldig försatt i konkurs, medges inte avdrag för under skott. Haravdrag vägrats enligt första stycket och läggs konkursen ned på gmnd av att borgenärernahar erhållit full betalning, får den skattskyldige avdrag för underskott förvilket avdrag inte medgetts. 11 §Har en skattskyldig eller ett handelsbolag som han är delägare i under beskattningsåret erhållit ackord utan konkurs, medges inte avdrag för underskott till den del underskottet motsvarar skulder som fallit bort genom ackordet. 12 §I fråga om sådan fusion som anges i 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947:576) om staflig inkomstskatt, ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) eller enligt 11 kap. föreningsbankslagen (1987:620) och vid övertagande enligt 10 kap. 8 a § föreningsbankslagen skall vid tillämpning av denna lag det överlåtande och det övertagande företaget anses som ett och samma företag. har dock rätt till avdrag för gammalt underskott förstvid taxeringen för det sjätte beskattningsåret efter det beskattningsår dåfusionen skedde. Ifråga om fusion mellan ekonomiska föreningar gäller första stycket endast ombåda föreningarna är att anse som kooperativa enligt 2 § 8 mom. lagen omstatlig inkomstskatt. 13 §Avdrag medges inte för underskott som uppkommer vid överlåtelse till staten, kommun eller landstingskommun eller till ett av dem helt eller till övervägande del direkt eller indirekt innehaft bolag i fall som avses i 2 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering om annat inte följer av andra eller tredje stycket. tillämpas fortfarande i fråga om ägarförändringar, fusioner,ombildningar och övertaganden som skett före lagens ikraftträdande och förskattskyldiga som försatts i konkurs före ikraftträdandet. Bestämmelsernaom ackord i 11 § tillämpas första gången vid taxering om denskattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta erhållit ackord efter den 8november 1993. 2.5 Förslag till Prop. Lag omåterföring av skatteutjämningsreserv 1 §Har avdrag gjorts för avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering och överstiger avdraget inte motsvarande avdrag vid närmast föregående taxering återförs hälften av avdraget till beskattning vid1995 års taxering med minst en femtedel, vid1995-1996 års taxeringar med minst två femtedelar, vid1995-1997 års taxeringar med minst tre femtedelar, vid1995-1998 års taxeringar med minst fyra femtedelar, och vid1995-1999 års taxeringjir eller, om taxering inte sker , vid1995-2000 års taxeringar med hela beloppet. 2 §Om avdraget för avsättning till skatteutjämningsreserv vid taxering överstiger avdraget vid närmast föregående taxering återförs den överskjutande delen till beskattning vid taxering eller, om taxering inte sker , vid taxering. Hälften av återstående del av avdraget återförs till beskattning i den ordning som anges i 1 §. 3§ Om taxering inte sker år 1994återförs hälften av avdraget för avsättning till skatteutjämningsreserv vidnärmast föregående taxering till beskattning i den ordning som anges i 1 §. 4§ Överstiger det sammanlagdabelopp som skall återföras till beskattning i den ordning som anges i 1 § inte4 återförs i stället hela beloppet vid taxering eller, omtaxering inte sker , vid taxering. 5§ Om taxering inte sker ettvisst år läggs vid taxeringen till det belopp som då tas upptill beskattning ett belopp motsvarande statslåneräntan vid utgången avnovember året före taxeringsåret multiplicerad med det belopp som lägst skulleha tagits upp till beskattning det förstnämnda året. 6§ Har avdrag för avsättningtill skatteutjämningsreserv vid taxeringen närmast års taxeringmedgetts på gmndval av ett yrkande om avdrag som framställts efter den 30september 1993, skall vid tillämpning av 1-3 §§ avdraget anses uppgå till ettbelopp som motsvarar vad avdraget skulle ha varit om yrkandet inte framställts,såvida avdraget för avsättning till skatteutjämningsreserv därigenom blir mindre. Vidtillämpning av 1 - 3 §§ skall bortses från ett yrkande om attvärdeminskningsavdrag skall göras med ett lägre belopp, att lager ellerpågående arbeten skall värderas till ett högre belopp eller att uppskovsbeloppenligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver skall tas upptill ett högre belopp om yrkandet framställts efter nänrnda tidpunkt. 7 §Föreligger ett underskott i verksamheten vid taxeringen närmast före Prop.1993/94:50 taxering, skall avdraget för avsättning till skatteutjämningsreserv vidtaxeringen anses uppgå till ett belopp som motsvarar avdraget minskat medunderskottet. 8§ Vid tillämpning av 1 § skall,för företag som avses i 1 och 2 §§ lagen (1992:702) om inkomstskatteregler medanledning av vissa om-stmktureringar inom den finansiella sektorn, m.m., 50 %av de avsättningar som avses i 2 § första stycket den lagen, anses utgöraavdrag för avsättning till skatteutjämningsreserv vid närmast föregåendetaxering. 9§ Vid tillämpning avföreskrifterna i 28 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt om justeratingångsvärde på andel i handelsbolag skall ett belopp motsvarande den del avavdraget som inte skall återföras till beskattning enligt denna lag ändå ansesutgöra skattepliktig intäkt i bolaget. 10§ Uppgår avsättningen tillskatteutjämningsreserv enligt räkenskapema för det beskattningsår somtaxeringen avser till ett lägre belopp än det avdrag som ännu ej återförts tillbeskattning enligt 1 § multiplicerat med två, tas ett belopp som svarar mothälften av skillnaden mellan de jämförda beloppen upp som skattepliktig intäkt. 11§ Återstående del av belopp somavses i 1-6 §§ återförs till beskattning om 1. denskattskyldige eller, i fråga om handelsbolag, detta har upphört att bedriva näringsverksamhet, 2.företaget har upplösts genomfusion och 13 § inte är tillämplig, 3.beslut har fattats om attföretaget skall träda i likvidation eller 4.beslut har meddelats om att denskattskyldige skall försättas i konkurs. Vidtillämpning av första stycket gäller även bestämmelserna i 10 §. 1 sådana fallanses avsättningen till skatteutjämningsreserv uppgå till noll kronor. 12§ Överför en fysisk person sinnäringsverksamhet eller driften av denna till ett aktiebolag, eller överförsnäringsverksamheten i ett handelsbolag till ett aktiebolag och föranlederöverföringen inte uttagsbeskattning enligt punkt 1 fjärde stycket avanvisningama till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) anses den fysiskapersonen eller bolagsmannen och aktiebolaget som en skattskyldig. 13§ Vid fusion som avses i 2 § 4mom. första stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, vid ombildningenligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) eller 11 kap. föreningsbankslagen(1987:620) och vid övertagande enligt 10 kap. 8 a § föreningsbankslagen ansesöverlåtande och övertagande företag som ett företag. Dennalag träder i kraft varvid lagen (1990:654) omskatteutjänmingsreserv skall upphöra att gälla. Den upphävda lagen skall dockalltjämt tillämpas vid taxeringar utom såvitt gäller punkt 6 avövergångsbestämmelserna till den upphävda lagen. Lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)' dels att 26 §, 33 § 3mom., 44 §, punkt 16 av anvisningarna till 22 §, anvisningama till 26 och 44§§, punkt 4 av anvisningama till 53 § samt punktema 12 och 13 avövergångsbestämmelsema till lagen (1990:650) om ändring i konmiunalskattelagen(1928:370) skall upphöra att gälla, delsatt 3, 18 och 25 §§, 48 § 2 mom., 53 § 3 mom., punktema 1 och 2 av anvisningamatill 22 §, punktema 9, 19 och 33 av anvisningama till 23 §, punkt 2 avanvisningama till 24 §, punkt 9 av anvisningama till 32 § samt punkt 10 avanvisningarna till 53 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas nya bestämmelser, 6 §, 46 § 1 mom., samt 1 a och2 a av anvisningama till 22 §, av följande lydelse. 3 §2 Med taxeringsår förstås i denna lag det kalenderår, under vilket taxeringsbeslut rörande årlig taxering enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) skall meddelas, och med beskattningsår det kalenderår, som närmast föregått taxeringsåret, eller, där räkenskapsår inte sammanfaller med kalenderår (bmtet räkenskapsår), det räkenskapsår, som gått ut närmast före taxeringsåret. För andra skattskyldigaän sådana som skall föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen(1979:141) räknas brutet räkenskapsår som beskattningsår för vissförvärvskälla under fömtsättning att inkomsten av förvärvskällan beräknasenligt bokföringsmässiga grunder i enlighet med bestämmelserna i 24 . a)i fråga om skattskyldig,som enligt 1 § bokföringslagen (1976:125) är bokföringsskyldig, attföreskrifterna i 12 § nämnda lag iakttagits; och b)i fråga om skattskyldig,som inte avses i a), att räkenskapsåret omfattar tid som enligt 12 andrastycket bokföringslagen medgetts för annan av den skattskyldige bedrivenverksamhet. Harskattskyldig, som avses i andra stycket b), påbörjat eller upphört medverksamheten eller lagt om räkenskapsåret, skall räkenskapsåret utgöra beskattningsårutan hinder av att det För skattskyldiga som ärbokföringsskyldiga enligt 1 § bokföringslagen (1976:125) räknas bmteträkenskapsår som beskattningsår för näringsverksamhet under fömtsättning attföreskriftema i 12 § nämnda lag iakttagits. Inkomst hos etthandelsbolag tas upp vid den taxering då handelsbolaget skulle ha taxerats omdet hade varit skattskyldigt. omfattarannan tid än Räkenskapsår som utsträcks att omfatta änaderton månader skall dock inte i något fall räknas som beskattningsår. Inteheller skall räkenskapsår som lagts om till annan tid än kalenderår räknas sombeskattningsår i annat fall än då omläggningen har skett för att få sammaräkenskapsår för förvärvskällan i fråga som för annan av den skattskyldigebedriven verksamhet för vilken brutet räkenskapsår godtas som beskattningsår. Vidbeskattning skall med statslåneräntan förstås denstatslåneränta som fastställt för den period under vilkentidpunkten infaller Förinkomst av näringsverksamhet skall inkomsten av varje förvärvskälla beräknasför sig. Vid bedömningen av om verksamheter som den skattskyldige bedriverutgör en eller flera förvärvskällor görs skillnad mellan aktiv och passivnäringsverksamhet. Verksamhetersom utgör aktiv näringsverksamhet bildar tillsammans en förvärvskälla. Har enverksamhet tidigare utgjort passiv näringsverksamhet och uppkom underskott detsista beskattningsår då verksamheten utgjorde sådan näringsverksamhet utgördock verksamheten en särskild förvärvskälla så länge den alltjämt visarunderskott. Aktiv litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhetbildar en särskild förvärvskälla om den skattskyldige begär det. Varje verksamhet somutgör passiv näringsverksamhet bildar en särskild förvärvskälla. Verksamhetersom har naturlig anknytning till varandra betraktas Förinkomst av näringsverksamhet skall inkomsten av varje förvärvskälla beräknasför sig. Allinkomst av näringsverksamhet som bedrivs av en fysisk person, ett dödsbo ellerett handelsbolag hänförs till en och samma förvärvskälla om inte annat följerav fjärde stycket. Ifrågaom handelsbolag som innehar andel i ett annat handelsbolag hänförs inkomst avnäringsverksamhet som bedrivs av bolagen till en och samma förvärvskälla. Förkommanditdelägare medges därvid avdrag för underskott i bolaget i den månavdraget och avdrag som medgetts vid tidigare års taxeringar inte överstigerett belopp som svarar mot vad delägaren satt in i bolaget eller, om det beloppsom delägaren åtagit sig sätta in är högre, detta senare belopp. För sådanadelägare i handelsbolag som i förhållande till övriga delägare i bolaget förbehållitsig ett begränsat ansvar för somen enda verksamhet. En verksamhet utgör aktiv näringsverksamhet om denskattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat verksamheten. Annanverksamhet utgör passiv näringsverksamhet. Självständig näringsverksamhet iutlandet hänförs alltid till passiv näringsverksamhet. För delägare i etthandelsbolag hänförs inkomst från bolaget och arman inkomst till skildaförvärvskällor. Inkomsten från bolaget hänförs även om det är fråga om aktivnäringsverksamhet till flera förvärvskällor om verksamheterna i bolagetsaknar naturlig anknytning till varandra. bolagets förbindelsermedges avdrag med sammanlagt högst ett belopp som svarar mot det han ansvararför. För överskjutande underskott medges avdrag vid beräkningen av inkomstenfrån bolaget närmast följande beskattningsår. Självständig näringsverksamheti utlandet hänförs alltid till en särskild förvärvskälla. 25 Vad som återstår avintäktema av en förvärvskälla inom inkomstslaget näringsverksamhet sedanavdrag gjorts enligt 23 §, hänsyn tagits till in- och utgående balans enligt 24§ och avdrag gjorts enligt 26 § utgör inkomsten av förvärvskällan. Beträffandemakar finns särskilda bestämmelser i anvisningarna till 52 §. Vadsom återstår av intäktema av en förvärvskälla inom inkomstslagetnäringsverksamhet sedan avdrag gjorts enligt 23 §, hänsyn tagits till in- ochutgående balans enligt 24 § och avdrag gjorts enligt lagen (1993:000) om avdragför underskott av näringsverksamhet utgör inkomsten av förvärvskällan.Beträffande makar finns särskilda bestämmelser i anvisningama till 52 §. Underskott avförvärvs-källa som utgör aktiv näringsverksamhet enligt 11kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring får efter yrkande av den skattskyldigeoch med de begränsningar som anges i andra-fjärde styckena dras av från denskattskyldiges inkomst. Avdragfår göras för underskott avseende det beskattningsår då den skattskyldigebörjade bedriva förvärvskällan (startåret) och de fyra närmast följandebeskattningsåren. Om förvärvskällan övergått till den skattskyldige från någonsådan närstående som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § får avdrag (33§ 3 mom.) Avdrag får göras förunderskott av förvärvskälla som är hänförlig till aktiv näringsverksamhet avseendelitterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet i den mån underskottet sedan därifrån avräknats vad som i förekommande fall dragits av vidtillämpning av 25 § 11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt eller 26 §9 mom. nämnda lag överstiger avdrag för underskott från närmast föregåendebeskattningsår. Ettvillkor för avdrag är dock att den skattskyldige som omfattasav beskattningsåret och de tre närmast föregående beskattningsåren redovisatintälcter från verksamheten av någon betydenhet. Härvid beaktas även intäktersom hänförts till inkomstslaget tjänst. görasendast om den närstående hade varit berättigad till avdrag om han fortsatt attdriva verksamheten. 1. skattskyldigsom under de fem beskattningsår som närmast föregått startåret direkt eller indirekt bedrivit likartad verksamhet, 2.för underskott sombelöper på kommanditdelägare eller sådan delägare i handelsbolag som iförhållande till övriga delägare i bolaget förbehållit sig ett begränsat ansvarför bolagets förbindelser i vidare mån än som anges i 18 tredje stycket, 3.i den mån avdrag förunderskottet medgetts enligt 3 § 13 mom., 25 § 11 mom. eller 26 § 9 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. Ifråga om förvärvskälla som uteslutande eller så gott som uteslutande avserlitterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet får avdrag göras ävenefter den i andra stycket angivna tiden. Härvid gäller följande. Avdrag fårmed iakttagande av föreskrifterna tredje stycket 2 och 3 göras i den månunderskottet överstiger avdrag för underskott från närmast föregåendebeskattningsår. Ett villkor för avdrag är dock att den skattskyldige under denperiod som omfattas av beskattningsåret och de tre närmast föregående beskattningsårenredovisat intäkter från verksamheten av någon betydenhet. Härvid beaktas ävenintäkter som hänförts till inkomstslaget tjänst. 48 § 2 mom. Skattskyldigfysisk person, som varit bosatt här i riket under hela beskattningsåret, harrätt till kommunalt gmndavdrag enligt följande. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Gmndavdragetuppgår till 0,25 basbelopp för taxerad inkomst som inte överstiger 1,86basbelopp. För taxerad inkomst som överstiger 1,86 men inte 3,04 basbeloppuppgår gmndavdraget till 0,25 basbelopp ökat av det beloppvarmed den taxerade inkomsten överstiger 1,86 men inte 2,89 basbelopp. Förtaxerad inkomst som överstiger 3,04 basbelopp uppgår grandavdraget till det beloppsom enligt föregående mening utgår vid en taxerad inkomst på 3,04 basbeloppminskat av det belopp varmed den taxerade inkomsten överstiger3,04 basbelopp, dock lägst till 0,25 basbelopp. Harskattskyldig under beskattningsåret uppburit lön eller annan gottgörelse somutgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt skallgmndavdraget minskas med en tolftedel för varje period förvilken den skattskyldige uppburit beskattningsbar inkomst enligt nämnda lagsamt enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning. Medbasbelopp avses basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring föråret före taxeringsåret. Gmndavdragetfår inte överstiga Gmndavdraget får inte överstiga den skattskyldiges inkomst av aktiv den skattskyldiges inkomst av näringsverksamhet och tjänst mins- näringsverksamhet som utgör aktiv kad med avdrag som avses i 46 §. näringsverksamhet enligt 11 kap. I inkomst av tjänst inräknas därvid 3 § lagen om allmän försäkring inte intäkt som avses i 32 § 1 och tjänst minskad med avdrag rnom. första stycket h och i. Som som avses i 46 §. I inkomst av avdrag enligt 46 § räknas därvid tjänst inräknas därvid inte intäkt inte avdrag som på gmnd av dis- som avses i 32 § 1 mom. första pens enligt punkt 6 tredje stycket stycket h och i. Som avdrag enligt av anvisningama till 46 § grandas 46 § räknas därvid inte avdrag som på inkomst av passiv näringsverk- på gmnd av dispens enligt punkt 6 samhet eller intäkt som avses i tredje stycket av anvisningarna till 32 § 1 mom. första stycket h. 46 § gmndas på inkomst av passiv näringsverksamheteller intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h. Gmndavdragetavrundas nedåt till helt hundratal kronor. Avlider skattskyldig, skall för det beskattningsår, då dödsfalletinträffade, dödsboet efter honom taxeras såväl för inkomst, vilken den avlidnehaft, som för inkomst, vilken ingått till dödsboet efter dödsfallet, och skalldärvid för dödsboet tillämpas vad som enligt bestämmelsema i denna lag skolat gällaför den avlidne. Försenare beskattningsår än det, då dödsfallet inträffade, tillämpas vad som sägsom dödsbo endast om den avlidne vid sitt frånfälle var bosatt här i riket; iannat fall anses dödsbo som sådan här i riket icke hemmahörande juridiskperson som inte skall taxeras till inkomstskatt. Från och med dettaxeringsår som följer närmast efter det fjärde kalenderåret efter detkalenderår, då dödsfallet inträffade, tillämpas dock bestämmelserna om handelsbolagpå dödsbo efter den som vid sitt frånfälle var bosatt här i riket, om fördödsboet skulle ha beräknats högre till statlig inkomstskatt taxerad inkomstån eller större skattepliktig förmögenhet än 100 000 kronorBestämmelsema om handelsbolag i punkterna 1 och 2 av anvisningarna till 22 §och punkt 1 av anvisningarna till 23 § tillämpas dock inte. Ingår i dödsbosådan egendom som vid dödsfallet var privatbostad, som avses i 5 §, skallreglerna om privatbostad tillämpas intill utgången av angiven tid omegendomen fortfarande uppfyller fömtsättningama för att kunna räknas somprivatbostad. Dödsbo på vilket bestämmelserna om handelsbolag varit tillämpliganågot beskattningsår anses därefter som sådant bolag i beskattningshänseende,oavsett storleken av boets inkomst eller förmögenhet. Bestämmelserna i dettastycke tillämpas icke på fideikommissbo. Omsärskilda skäl föreligger får dödsbo, som enligt föregående stycke skallbehandlas såsom handelsbolag i beskattningshänseende, taxeras enligtbestämmelserna i andra stycket. Ingår i dödsbo sådanegendom som vid dödsfallet var privatbostad som avses i 5 §, skall reglema omprivatbostad tillämpas till och med det taxeringsår som följer närmast efterdet tredje kalenderåret efter det kalenderår då dödsfallet inträffade omegendomen fortfarande uppfyller fömtsättningama för att kunna räknas somprivatbostad. till 22 § 1. Till intäktav näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar eller varor, som harinflutit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådanbeskaffenliet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led iverksamheten. Hit räknas inflytande betalning för varor, som den skattskyldigehandlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vidöverlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Dennaöverlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Prop. Tillintäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring avmaskiner och andra för stadigvarande bmk avsedda inventarier eller avtillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag.Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen(1990:663) om ersättningsfonder uppbärs av en fysisk person eller ett dödsboutgör intäkt av näringsverksamhet om den skattskyldige begär det. Tillintäkt av näringsverksamhet hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässigavyttring (realisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening som avses i 2§ 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida innehavet av andelenbetingats av sådan verksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt avnäringsverksamhet också realisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar somavses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom.och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. Har en tillgång tagits ut ur en Har en tillgång tagits ut ur enförvärvskälla sker beskattning som förvärvskälla sker beskattning som omtillgången i stället hade avytt- om tillgången i stället hade avyttrats förett vederlag motsvarande råts för ett vederlag motsvarandemarknadsvärdet (uttagsbeskatt- marknadsvärdet (uttagsbeskattning). Vad nu sagts gäller dock ning). Vad nu sagts gäller dock endast om vederlageller vinst vid endast om vederlag eller vinst vid en avyttring skulle hatagits upp en avyttring skulle ha tagits upp som intäkt avnäringsverksamhet som intäkt av näringsverksamhet och särskilda skäl motuttagsbe- och särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger. Uttagav skattning inte föreligger. Uttag av bränsle från fastighet som ärtaxe- bränsle från fastighet som är taxerad som lantbmksenhet för upp- rad som lantbmksenhet för uppvärmning av den skattskyldiges värmning av den skattskyldiges privatbostad på denna beskattas ej. privatbostad på denna beskattas ej. Uttag av andra aktier än sådana som utgör omsättningstillgångar enligt punkt 4 av anvisningarna till 21 §beskattas inte heller om aktierna delats eller skiftats ut enligt 3 § 7 mom.fjärde stycket eller 3 § 8 inom. tredje stycket lagen om statliginkomstskatt.