prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Den private sektora har fått av de beviljadebidragen (ca till omkring 12 200 arbetsplatsprogram) varavde små företegen (högst 50 anstellda) har fått (ca 1,3 miljarder kronortill omkring 8 400 arbetsplatsprogram). Återstoden, (ca 2,5 miljarderkronor till omkring 3 300 arbetsplatsprogram) har gått till den offentiigasektom. Den störste andelen av de beviljade bidragen har gått tillverkstedsindusttin. Genom beslut uppdrog den dåvaranderegeringen åt Centtala arbetslivsfonden att utreda fömtsättaingama att inrättelokala/-regionala kunskapscentta. Centrala arbetslivsfonden har i juni 1993överlämnat sm sluttapport till . Rapporten haröverlämnats till den särskilde uttedaren (A 1993:03) med uppdrag att se överfrågan om kunskapsspridning m.m. mom arbetslivsområdet. Regeringentillsatte i febmari 1993 en särskild uttedare (A 1993:03) med uppdrag att se över frågan om kunskapsspridning m.m. inom arbets livsområdet (dir. 1993:15), Utredarens uppgift är att lämna förslag till hur ett system för kunskapsspridning inom arbetslivsområdet skall organiseras och finansieras, Företegshälsovårdens roll i sammanhanget skall belysas, Uttedaren skall särskilt uppmärksamma frågan om spridning av kunskaper på det lokala och regionala planet liksom de mindre företegens behov. I uppdraget ingår vidare att föreslå hur erfe renhetema från Arbetslivsfondens verksamhet skall kunna föras vidare efter fondens avveckling. Uttedaren skall också se över den utbildning och information som finansieras av Arbetsmiljöfonden. 1993/94:1(X) BUaga 11 Inom ramen för EES-processen har eninterdepartementel arbetsgmpp för arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor under år1993 bevakat och följt upp nyantegna och planerade direktiv påarbetsmiljöområdet. De arbets-miljödirektiv, som tillkommit efter EES-avtelets"brytdatam" , har därvid särskilt beaktets. Efter EES-avtelets ikraftttädande kommer att te ställning till vilka rättsakter, antegna efter ovannämnda datam, som skall tillföras EES-avtelet. Ett beslut av kommer att iimebära en skyldighet för att införliva dessarättsakter i svensk rätt. För att göra en översyn av behovet av ändringar isvensk arbetsnul-jölagstiftaing vid ett krav på införlivande av rättsaktema påarbetsnul-jöområdet bildades en arbetsgmpp inom Arbetsmarknadsdepartementet.Arbetsgmppen avslutede sitt arbete och redovisade sina förslag irapporten på arbetsmiljöområdet (Ds 1993:82). Arbetsgmppen hargranskat åtte nyantegna arbetsmiljödirektiv och föreslagit vissa ändringar iarbetsmUjölagen. Rapporten har remissbehandlats. Förslagen kommer tillsammansmed förslagen från Arbetsmiljölaguttedningen att föreläggas i enproposition . Regeringen gav Arbeterskyddsstyrelseni uppdrag att utföra det förberedelsearbete som behövs för att anpassaföreskriftema på arbetsmiljöområdet till åtegandena enligt EES-avtelet.Uppdraget har i huvudsak slutförts . Av styrelsens drygt 200förfetmingar har ett 60-tel ändrats, ett 50-tel upphävts och ett 80-telkvarstår oförändrade. Ca 10 nya förfettaingar tillkommer. De nya regleraakommer att ttäda i kraft vid EES-avtelets ikraftttädande. IArbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandet tillInteraationella arbetsorganisationen (). För beredning av vissa ärenden somrör samarbetet med finns en ttepartiskt sammansatt kommitté, . budget omfetter för perioden - 1995totelt . medlemsavgift uppgår för år 1994till av budgeten vilket innebär ca . Vid arbetskonferens antogs en konvention(nr 174) och en rekommendation (nr 181) om förebyggande av storolyckor inomindusttin. Dessa instiTiment kommer att föreläggas . Nya ämnen arbetskonferens är delsarbeterskydd i gmvor, i syfte att ante ett eller flera nya instmment, dels för allmän diskussion ämnet private arbetsförmedlingsbyråers roll för arbets marknadens funktion. Då skall även den nya konventionen och rekom mendationen om deltidsarbete slutbehandlas. beslöt att suspendera tillämpningen av Prop.1993/94:100 deklaration om åtgärder mot apartaeid, att sätte fråganom Bilaga 11 revidering av deklarationen på konferensens dagordning år 1994samt gcxikände en handlingsplan för arbete i SydafrUca. Vid arbetskonferensens möte förrättedesval till för perioden - 1996. invaldes därvid på dennordiska platsen på regeringssidan. Inför varje styrelsemöte äger nordisktsamråd mm. riktedes två anmälningar mot Sverigebettäffande tilllämpningen av vissa . () påtelade i en, senare kompletterad, skrivelse tUlILO bristende tillämpning av ILO-konventionema (nr 87) om föreningsfrihet ochskydd för organisationsrätten, (nr 98) om organisationsrätten cx;h denkollektiva förhandlingsrätten, (nr 151) om offentiigt anstellda och (nr 154) omfrämjande av kollektiva förhandlmgar. Anmälan föranleddes av de ändringar isjukförsäkringen m.m., som ttädde i kraft innebärande sänktersättaing från det stetliga ersättaingssystemet. Det svenskaarbetsgivarombudet till ingav ett klagomål mot Sverigebettäffande tillämpningen av konventioneraa nr 87, 98 samt konventionen (nr147) om mmimmormer i handelsfartyg. Klagomålet gmndar sig på de ändringar ilagen om medbestemmande i arbetslivet som ttädde i kraft ("lex Britennia"). har i (LO), TCOoch Fria feckföreningsmtemationalen (FFI) riktet en anmälan beträffandeSveriges tillämpning av konventionen (nr 121) om förmåner vid yrkesskada.Anmälan föranleddes av införandet fr,o,m. av en karensdag isjukersättaingssystemen. Genom samordningen mellan dessa system ocharbetsskadeförsäkringen hade reglema om karensdag kommit att gälla ocksåarbefsskadeförsäkringen, I anmälan påtelades också det förändradearbetsskadebegreppet. Den förstaämnda anmälan behandlades av . Kommittén kunde inte finna någon kränkning av deåberopade konventioneraa, men frågan blev ändå föremål för en omfattende debatti arbetskonferensens ttepartiska utskott för konventionstillämpning. Regeringenuppmanades att till lämna deteljerad rapport om den fortsatte utvecklingen.Behandlingen av den andra anmälan har av bordlagts i avvakten påytterligare uttedningsmaterial. Den ttedje anmälan behandlades av . Styrelsen konsteterade att en Icarensdag iarbetsskadeförsäkringen inte är förenlig med åtegande enligt konventionen nr 121 och re kommenderade att ändra lagstiftaingen ifråga och att rapportera om vidtegna eller planerade åtgärder för att uppfylla konventionens bestemmelser. Styrelsen konsteterade ingen avvikelse från konventionen såvitt gäller det ändrade arbetsskadebegrep pet men beslöt att begära ytterligare upplysningar från bettäf- fende den praktiska tillämpningen av ändrmgama i lagstiftningen. Ären det bereds forsättaingsvis av särskilda organ för granskning av konventionstillämpning. Förslagav Handikapputredning Prop. Bilaga 11 Regeringen har i Socialdepartementetsbilaga (bil. 6) till budgetproposition i vissa delar behandlatbetenkandet Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) med förslag avgivna av 1989 årsHandikapputtedning. Remissytttandena över betenkandet har stelltssamman och publicerats (Ds 1993:95). Betenkandet har, i de delar som detbehandlar förslag på arbetsmarknadsområdet, överlämnats tillArbetsmarknadsdepartementet. Uttedningen har bl.a, lagt fram förslag om en nylag om arbetslivets tillgänglighet för personer med funktionshinder, Lagenavses ersatte lagen (1974:13) om vissa anstellningsfrämjande åtgärder i dedelar som behandlar åtgärder för äldre arbetstegare och arbetstegare mednedsatt arbetsförmåga. arbetsrättskommitté (A 1991:05) skallenligt sina direktiv (dir. 1991:118) göra en översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen. Uppdraget omfettar även främjandelagen. Översynen beräknas varaslutförd . Det finns därför enligt regeringens mening skäl attavvakte med ett steUningstegande till Handikapputtedningens lagförslag tillsArbetsrättskommitténs överväganden har lagts fram och en mer samlad bedömningkan göras. Därmed skulle också ytterligare erfarenheter kunnainhämtes av de förändringar som genomförts dels i arbetsmiljölagen (AML), delsi lagen om allmän försäkring (AFL) i fråga om arbetsgivaraas ansvar förarbetsanpassning och rehabilitering. Enligt uppgift pågår ett arbete inomArbeterskyddsstyrelsen med att te fram tillämpningsföreskrifter till AML:sbestemmelser (3 kap. § 2a, ttedje st.) om arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet på arbetsstellet. Regeringen bedömer att sådanaföreskrifter kan bli ett bra stöd för arbetsgivaraas verksamhet på området ochsamtidigt sterka de ytterligare insatser som görs av försäkringskassor,företegshälsovård m.fl. De bestemmelser om rehabilitering ochrehabiliteringsersättaing som tillförts lagen (1962:381) om allmän försäkringhar gett både arbetsgivare och försäkrmgskassor ett vidgat ansvar på detteområde. Handikapputtedningenhar konsteterat att viss basrehabilitering, som tidigare bedrevs vid arbetsmarknadsinstitat med särskilda resurser (Ami-S), numera avvecklats. Uttedningen förordar att Ami-S skall kunna erbjuda vissa inslag av sådan gmndrehabilitering som ett led i en arbetsförbere- dande rehabilitering. AMS har redovisat verksamhet m.m. vid Ami-S i den fördjupade anslagsframstellningen samt i en särskild rapport till denna. Bl.a. framgår att Ami-S erbjuder olika gmpper funktionshindrade ttäning i tekniker som skall kompensera handikappet, arbetsplatsan passning, utprovning av hjälpmedel m.m., ofte i samverkan med andra berörda som exempelvis socialtjänst och hälso- och sjukvård. Enligt AMS kommer sttävandena att lösa problem rörande ansvarsområden mellan 29 olika huvudmän attfortsätta centralt och lokalt. Det gäller bl.a. ansvar förgmndrehabilitering, ekonomiskt ansvar för olika rehabiliteringsinsatser ochandra problemområden där samverkan krävs för att motverka skarpagränsdragningar. Regeringen finner det angeläget att AMV fortsätter attutveckla en väl fungerande samverkan i rehabiliteringsarbetet. En fömtsätmingför att den yrkesinriktede rehabiliteringen skall bli framgångsrik är attgmndläggande funktionsttäning och annan basrehabilitering fungerar väl. Någraav Handikapputtedningens förslag har redan behandlats av regering och riksdag.Förslaget om försök med bidrag till stödpersoner för personer medfunktionshinder ("supported employment") har godkänts av (prop. 1992/93:100 bU. 11, bet. 1992/93:AUI2, rskr. 1992/93:203) och såväl AMSsom SamhaU förbereder nu sådana försök. Förslaget om lagstedgad skyldighet förprivate arbetsförmedlingar att ge service till personer med funktionshinderbehandlades i prop. 1992/93:218 om avreglering av arbetsförmedlingsmonopolet(s. 24 - 25), som därefter godkänts av (bet. 1992/93:AU16, rskr.1992/93:345). Arbetsmiljöfonden har beslutet att inrätta ett särskilt programför analys- och utvecklingsinsatser inom området integrering av fiinktionshindradepersoner i arbetslivet. kommer urfonden att satsas på programmet. Åtgärderför att stärka harulikappades ställning på arbetsmarknaden Enbetydande del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa är särskilt mriktede påsökande med funktionshinder. Det gäller sysselsättrungsskapande åtgärder somanstellning med lönebidrag. verksamhet, skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare, näringshjälp till stert av verksamhet som egen företegare.Bidrag till arbetshjälpmedel och arbetsbittä-de eller stödpersoner i arbetet,skall öka möjligheteraa för personer med ftinktionshinder att utföra arbete.Arbetet med arbetshandikappade sökande har hög prioritet inom AMV, vilket ocksåär regeringens krav på verket. Särskilt arbetet med unga handUcappade har varitmycket ambitiöst och framgångsrikt. Mendet finns goda skäl att gå vidare och pröva ytterligare vägar för att ökamöjligheteraa till arbete främst för dem som har svårare funktionshinder.Regeringen delar Handikapputtedningens uppfetming att svårt funktionshindradebehöver särskilt stöd för att få praktisk arbets-livserferenhet och arbete. Deförslag som regeringen lägger fram i det följande (avsnitt Arbetslivsfrågor,Särskilda åtgärder för arbetshandikappade) skall ses mot den bakgmnden. Prop, 1993/94:100 Bilaga11 Regeringens förslag:Användningen av Arbetsmiljöfondens tillgångar regleras i fortsätmingen endast imyndighetens instiuk-tion. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmiljöfondens verksainhet Prop. 1993/94:1(X) finansieras enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter genom den arbe- BUaga 11 terskyddsavgift som ingår iarbetsgivaravgiften. Både i denna lag och i förordningen (1991:1158) medinstmktion för Arbetsmiljöfonden anges vilka slag av verksamheter som fondenstillgångar skall finansiera. Arbetsmiljöfonden, som tidigare kalladesarbeterskyddsfonden, har funnits . Dess uppgift är att initiera ochstödja forskning, utveckling och kunskapsspridning i frågor som rör arbetsmiljöoch arbetsliv i övrigt. Arbetsmiljöfonden är den störste finansiären avforskning och utvecklmg inom arbetslivsområdet. En närmare redogörelse förfondens verksainhet finns i prop, 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg(avsnitt 10, s. 398-401). Fondens verksamhet har breddatsavsevärt i tekt med att arbetslivet cx;h synen på arbetsmiljö ocharbetslivsfrågor i övrigt har förändrats. Förändringarna kan avläsas i deändringar som skett i instruktionen för fonden. När fondens uppgifter harförändrats har det dock inte varit tillräckligt att göra ändringar iinstiktionen, uten det har varje gång även krävts en ändrmg i lagen omsocialavgifter, eftersom fondens uppgifter kommit att regleras i detelj även där. Det finns nu återigen ett behov av att se överArbetsmiljöfondens instmktion i en rad olika avseenden. Fondens uppgifter börformuleras på ert sätt som återspeglar den utveckling som skett de senasteåren, bl.a. den helhetssyn på arbetsmiljö och rehabilitering och detarbetsmU-jöbegrepp som gäller enligt arbetsmiljölagen. Terminologm ochsättet att ange fondens uppgifter behöver också moderaiseras. Det är önskvärtatt dette slags ändringar i fortsättaingen kan genomföras på ett enklare sättän . Det bör vara fullt tillräckligt att i lagen omsocialavgifter ange att den aktaella delen av arbeterskyddsavgiften förs tillArbetsmiljöfonden. Någon ytterligare precisering i lagen av hur fondens medelskall användas är inte nödvändig. Fondens uppgifter skall liksom hittillsfinnas utförligt angivna i myndighetens instmktion. I enlighet med dette har inomArbetsmarknadsdepartementet upprärtats ett förslag till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter. Förslaget har upprättets i samråd medSocialdepartementet och bör fogas till protokollet i dette ärende somunderbilaga 11.1. Lagändringenbör ttäda i kraft , Lagförslaget faller under Lagrådetsgranskningsområde. Det är dcx;k av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådetshörande inte är påkallat. anterregeringens förslag till 4 kap. 8 § lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter. 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 Regional utveckling Prop. 1993/94: lOO Inom regionalpolitiken föreslås följande: Som underlag för enregionalpoUtisk proposition har ett omfettende material tegits framav bl.a. , och , Materialetsom har remissbehandlats bereds inom . Iavvakten på den regionalpolitiska propositionen föreslås oförändrade anslaginom regionalpolitiken jämfört med innevarande budgeter. Anslag Prop, 1993/94:100 Bilaga 11 I den följande redogörelsen förrespektive anslag behandlas resulteten för olika åtgärder och olikamyndigheters anslagsframstellningar samt andra förslag m,m. till regermgen.Förslag som inte redovisas tillstyrks mte av regeringen. De anslag som rör egenverksamhet har t.o.m. innevarande år förts upp under ett eget littera, Fr,o,m,budgeteret 1994/95 förs dessa anslag, med undanteg för anslaget Intemationellaavgifter, upp under förste huvudtitelns anslag för . Anslaget IntemationelUi avgifter förs upp underlitterat för Arbetslivsfrågor m.m. Anslagenför Arbetsdomstolen, Stetens förlikningsmannaexpedition cx;h förarbetstegares uppfinnmgar har t.o.m. innevarande budgeter förts upp underlitterat för Arbetsmarknad m.m. Fr.o.m. budgeteret 1994/95 bör dessa anslagföras upp under litterat för Arbetslivsfrågor. Vidare bör anslaget för bidragtill vissa affärsverksinvesteringar upphöra. Med hänsyn till osäkerheten omutvecklingen på arbetsmarknaden föreslås för () enendast ettårig budgettam. AMU-gmppen ombildades till aktiebolag den 1 juli1993 (prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175). Konceraen utgörsav ett moderbolag, , och ett antel dotterbolag. För koncemen finnsännu inga resultet att redovisa. 1992/93Utgift 2 860 973 000 1993/94 Anslag 2 834 142 000 1994/95 Förslag 2 861516000 Frånanslaget betelas utgiftema för AMV:s förvaltiungskostaader, exkl. utgiftema förden yrkesinriktede rehabiliteringen vid arbetsmarknads-institaten (),Utgiftema avser löner m,m, för verksamheten vid arbetsförmedlingen,länsarbetsnämnderaa och AMS. I utgifteraa ingår verkets kostaader för planeringav hur landets arbetskraft skall utayttjas under beredskaps- ochkrigstillstend. För AMV gäller förordningen (1988:1139) medinsöiiktion för . 1993/94 Beräknadändring 1994/95 Prop, 1993/94:100 Bilaga11 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) kursgård 2 834 142 000 (1 764 891000 + 27 374 000 + 36 857 000) + 27 374 000 AMShar i sin årsredovisning redogjort för den omfördelning av personal somsuccessivt har skett tiU fler anstellda vid arbetsförmedlingen och färte vidAMS och länsarbetsnämnden. har möjliggjorts dels genom en överföring avresurser från AMS och länsarbetsnämnderaa till arbetsförmedling ocharbetsmarknadsinstitat, dels genom tillfälliga medel för personalförsterkningunder anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den tillfälliga försterkningenunder sistnämnda anslag uppgick till 1 064 årsarbetere. Enminskning av länsarbetsnämnderaas kanslier har kunnat genomföras ttots denstörte mängd administtativa arbetsuppgifter som den kraftigt ökade omfattningenpå åtgärderaa har medfört. Sammanställning över antalet årsarbetare budgetåren1988/89 - 1992/93 Sammanställningöver antalet årsarbetare och lönekostnad under budgetåret Prop, 1993/94:1001992/93 finansierade dels över anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltnings- Bilaga 11 kostnader, dels över andm anslag (1 000-tal kr,) Avdet totela antelet årsarbetere finansierades 325 genom uppdragsverksamhet inomden yrkesinriktede rehabiliteringen, s,k, arbetslivstjänster, AMS påpekar att de senaste årens utveckling påarbetsmarknaden dramatiskt har ökat kraven på både arbetsförmedlingen ochövriga delar av AMV, Antelet arbetssökande har mer än tredubblats och motsvarandeökning har även skett av antelet personer placerade i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Detta har lett till en kraftigt ökad administtativ belastning pålänsarbetsnämnderna som besparingskraven inneburit en minskning avresursema. De tillfälliga försterkningama av arbetsförmedlingen har underlättetsitaationen men har inte på långt när motsvarat den ökade belastningen. Enarbetsplatsundersökning som omfatter all personal inom AMV visar att den hårdaarbetsbelastaingen skapar tydliga sttessymptom. Endast en fjärdedel avpersonalen anser enligt undersökningen att man hinner med sina arbetsuppgifter. AMS gör en beräkning i årsredovisningen som visaratt förvaltiiings-kostaaden per uppdrag har minskat med /90, Med uppdrag menas både antelet arbetssökande och anteletlediganmälda platser samt antelet åtgärdsbeslut. Beräkningen är gjord utifrån1990 års prisnivå enligt konsumentprisindex. Det totela antelet uppdrag harökat från 1,7 miljoner budgeteret 1989/90 till 2,3 miljoner budgeteret 1992/93. För att få fram ett mått på"servicekvalitet" uppdrar AMS åt fristeende opinionsinstitatatt göra kundundersökningar. Både arbetsgivare och arbetssökande gav år 1993ett högre sammanfattande betyg för arbetsförmedlingen jämfört 1991 och1992, AMS beskriver i sin särskilda rapport till denfördjupade anslagsframstellningen arbetstidens fördelning påarbetsförmedlingen under en normalvecka. Av arbetstiden ägnas åt gmppaktivitet, åtindividuell service för arbetssökande och åt företegs inrikted verksamhet. Antelet arbetssökande som deltegit ijobbsökaraktiviteter har ökat från ca 2 100 . AMSegna undersökningar visar att den genomsnittliga inskrivmngs- tidenvid arbetsförmedlmgen för samtiiga sökande minskar i tekt med att Prop,1993/94:100 deltegandet i gmppvisa jobbsökaraktiviteter ökar. AMS föreslår i sin fördjupade anslagsframstellnmgför pericxlen 1994/95 - 1996/97 att anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltiiingskost-nader tillförs för en permanentförsterkning av arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstitaten. AMS räknar medatt ungefär var femte person i arbetskraften kommer att vara arbetssökande ellersysselsatt i någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd under budgeteret1994/95. Sitaationen kommer enligt AMS bedömnmg att förvärtas under budgeteren1994/95 och 1995/96. Mot bakgmnd av den förväntede utvecklingen påarbetsmarknaden anser AMS att resurstillskottet inte skallbettaktes som tillfälligt. AMS anser också att en del av tillskottet bör kunnaanvändas för att försterka länsarbetsnämndemas administtation av den kraftigtökade omfettningen på åtgärdema. I övrigt framgår av årsredovisningen attanslagssparandet från budgeteret 1992/93 under anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader uppgick till . AMS föreslår en höjning av låneramen förmvesteringar från till . De planerademvesteringama avser främst ADB-området. Ett väl fungerande tekmkstöd är enligtAMS en fömtsättning för att länsarbetsnämnderaa skall klara av att hantera denstora omfattningen på åtgärderaa. 2.1Fortsatt minskning av kostnaderna för administration AMSfördjupade anslagsframstellning visar att arbetet med att minska kostaaderaaför administtationen fortskrider. Kostaadema för ADB-tjänstema har kunnatsänkas bl.a. genom rationaliseringar och förbättrad extera upphandling samtgenom införande av en ökad styrning av efterfrågan på tjänster i form avinteradebitering. Stetskontoret har gjort en jämförelse mellan ADB-systemetskostaader per användare vid några stetliga myndigheter. Enligt denna jämförelseär AMV:s kostaader relativt låga. AMV har genomförtden besparing på , som beslutedes av våren 1991med anledning av förslagen i prop, 1990/91:150 bil, 11:9 rörande omstellning ochminskning av den stetiiga administrationen (bet, 1990/91 :FiU30, rskr,1990/91:386), Dämtöver har genomförts en besparing på påarbetsmarknadsinstitaten. Regeringens bedömning är att besparingen påförvaltningsmedlen bör fortsatte. Det bör vara möjligt att omförhandla hyresavtel och i övrigt pressa prisema vid upphandling. Kostnadsslagen lokaler och övriga kostaader inom AMV (exkl. arbetsmarknadsinstitaten) bör kunna minskas , vilket skulle innebära en minskning av kostnadema med 36 Lönekostaaderaa för länsarbetsnämnderaa och Prop. 1993/94:100arbetsförmedlingen bör undantes från kostaadsminskningen. Däremot bör BUaga11 lönekostnaderaa vid AMS kunna minska med eller 2,5miljoner kronor i och med att allt fler uppgifter har delegerats tilllänsarbetsnämnderna. 2.2Fortsatt tillfäUi g förstärkning av personalen vid arbetsförmedlingen Arbetsmarknadslägetunder budgeteret 1994/95 kommer att innebära en fortsatt hög belastaing förarbetsförmedlingen. Även under näste budgetår bör AMV därför ha möjlighet att isärskild ordning försterka personalresursema vid främst arbetsförmedlingen.För att markera att denna personalförsterkning är konjunktarberoende bör denliksom under innevarande budgeter finansieras inom ramen för anslaget för dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema. Regeringen kommer därför, som vi sttaxåterkommer till, att föreslå att AMS av medlen under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder får disponera högst underbudgeteret 1994/95 för personalförsterkning i förste hand vidarbetsförmedlingen. En mindre del av den föreslagna tillfälligaper-sonalförsterkningen bör avsattes för utvärdering av arbetsförmedlingensresultet och åtgärdemas effektivitet inkl. arbetslöshetsersättningaraa. De utomnordiska invandraraas sitaation påarbetsmarknaden har försämrats. AMV:s insatser i detta avseende måsteintensifieras.