prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — böranvisa ett nytt, särskilt anslag för ändamålet. 7 Förändrade regler för delpensionsförsäkringen Regeringensförslag: Rätt till delpension grundas på högst tio timmars minskning avarbetstiden . Bestämmelserna skall tillämpas även för egenföretagare.En egenföretagare behöver minska sin arbetstid med i genomsnitt en Qärdedel föratt bli berättigad till delpension. RätttiU delpension tillkommer en försäkrad fr.o.m. den månad han eller hon fyller62 år. Skälenför regeringens förslag: Enligt nuvarande regler i lagen Prop. 1993/94:150(1979:84) om delpensionsförsäkring har förvärvsarbetande i åldern möjlighet att minska sin arbetstid och uppbära delpension. Delpensionenersätter då en viss andel av inkomstbortfallet till följd avarbetstidsminskningen. För att delpension ska kunna utges krävs bl.a. att denförsäkrade har haft pensionsgrandande inkomst under sammanlagt minst tio årfr.o.m. Dessutom ska den försäkrade ha arbetat under minst fyramånader före arbetstidsminskningen. Föranställda gäller att arbetstiden måste minskas i veckanoch efter minskningen uppgå till minst . Egenföretagare måsteminska sin arbetstid med i genomsnitt minst hälften och därefter arbeta igenomsnitt minst . Kompensationsnivåninom delpensionsförsäkringen är av mkomstbortfallet. Inkomsten förearbetstidsminskningen beräknas med utgångspunkt från genomsnittet av de trehögsta pensionspoängen bland de pensionspoäng som förvärvats före delpensionsuttaget. Den genomsnittliga inkomsten räknas upp medakttieUt basbelopp enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring.Inkomstbortfallet bildas av skillnaden mellan den beräknade genomsnittiigainkomsten och den erhållna inkomsten efter arbetstidsminskningen. Delpensionenär värdesäkrad genom anknytning till basbeloppet och är tillsammans meddeltidsinkomsten pensionsgrandande för ATP. Delpensionsförsäkringenfinansieras dels genom socialavgift, dels delpensionsfondens avkastning.Avgiften uppgår fr.o.m. av avgiftsunderlaget.När delpensionsförsäkringen infördes sattes avgiften till 0,125procent av avgiftsunderlaget. Åren 1977 tiU 1979 var avgiften ochåren 1980 till 1992 (t.o.m. ) var avgiften 0,5 procent.Delpensionsavgifterna har i stort sett täckt försäkringsutgiftema under åren1976 - 1984. har avgiftema tillsammans med fondavkastningenöverstigit utgiftema i sådan mån att delpensionsfonden i slutet av år 1992uppgick till . Delpensionäremasandel av inskrivna försäkrade i åldrarna med sjukpenninggrandandeinkomst varierade mellan för att år1992 stiga till . var det således var sjundeförsäkrad i genomsnitt i de aktuella åldersgrappema som använde sig avmöjligheten att trappa ned sin arbetsinsats med hjälp av delpension. Fr.o.m år1992 är det nära var fjärde person i åldrarna som har delpension.Avgiften till delpensioneringen betalas dock av alla försäkrade under hela denförvärvsaktiva tiden, vare sig de väljer att utnyttja möjligheten till delpensioneller inte. Sambandetmellan summan av inbetalad avgift och summan av utbetalad delpension för denenskilde individen blir därmed svagt. Detta kan illustreras av en beräkning avdet antal år med erlagd delpensionsavgift som behövs för att täcka summan av enenskild individs delpension under som är den vanligaste perioden för uttag av delpension. Med Prop.1993/94:150 en avgift på , en real avkastning på i fondenoch Bilaga 5 med en jämn förvärvsinkomst över livet, krävs det ca 65 årsförvärvsarbete (inkl. deltidsarbete som delpension uppbärs)för att fondbehållningen ska räcka till det belopp den enskilde personen får idelpension. Efterdet att delpensionen införts har sammanlagt 57 074 personer iåldraraa 60 - beviljats delpension under kalenderåren 1977 - 1979. Underdessa tre kalenderår sjönk antalet nybeviljade förtidspensioner i de aktuellaåldrama från 17 1977 tiU 16 1979, dvs. med 1 439. Fr.o.m. den 1januari 1981 (till ) sänktes kompensationsgraden från 65 till 50procent av inkomstbortfallet. Inför denna förändring, dvs. , ökadeantalet beviljade delpensioner kraftigt från 18 1979 till 32 882.Samtidigt ökade antalet beviljade förtidspensioner med ca 1 200. Dettavisar att det inte alltid gäller ett tydligt samband i meningen att antaletbeviljade förtidspensioner ökar när antalet delpensioner minskar och omvänt. Motbakgrand av det ansträngda samhällsekonomiska läge som råder finns det skäl attpröva om olika delar i socialförsäkringssystemen har en väl avvägd nivå och attstärka sambandet mellan avgift och förmån. Av dessa skäl anser regeringen attvissa förändringar bör göras vad avser delpensionsförsäkringen. Delpensionsförsäkringenssyfte är att ge äldre förvärvsarbetande möjlighet till en mjuk övergång tillålderspensioneringen. Under normala konjunkturer råder ett mycket svagt sambandmellan delpensionsfrekvensen och förtidspensionsfrekvensen i de berördaåldersgrappema. Eftersom regeringen nu bedömer att det fmns föratsättningar fören god ekonomisk tillväxt i bör en begränsningav rätten till delpension kunna genomföras utan att utgifter övervältras påförtidspensioneringen. Regeringenföreslår därför att delpensionen begränsas till att avse ersättning med 65procent av det inkomstbortfall som följer av en minskning av arbetstiden medhögst . Som en följd av detta föreslås att enegenföretagare endast skall behöva minska arbetstiden med en fjärdedel igenomsnitt. Regeringen föreslår vidare att en försäkrad skall ha rätt tilldelpension först fr.o.m. det år han eller hon fyller . Dessa ändringarföreslås träda i kraft . Har ansökan om delpension gjorts föreikraftträdandet föreslås dock äldre beräkningsregler gälla. 1 fråga om vidvilken ålder en försäkrad skall vara berättigad till delpension föreslås enmjukare övergång. Äldre bestämmelser föreslås i detta hänseende tillämpas ävenför den som sökt delpension före och fått den beviljad förtid med början före detta datum. Regeringensförslag beräknas reducera utgiftema för delpensioneringen med 0,1 miljarderkronor i slutet av /95. I slutet av de därpå följande budgetårenberäknas utgifterna, pris och med viss reallönehöjning, understigakostnaden för en oförändrad delpensions- försäkring med 0,5miljarder, 1,1 miljarder, 1,7 miljarder och slutiigen Prop. 1993/94:150 med 2,1miljarder kronor. Antalet personer med delpension har i Bilaga 5 beräkningamaantagits öka /95 med ca 4 (KX) till ca 52 000 för att däreftersuccessivt avta till ca 20 (KX) i slutet av /99. I beräkningenhar vidare antagits en ökning med ca 3 000 till följd av ett större antalsökande /99 föratsatt att delpensionsförsäkringen avvecklasenligt Pensionsarbetsgrappens förslag i betänkandet Reformerat pensionssystem(SOU 1994:20). Bilaga 6till kompletteringspropositionen 1994 Prop. 1993/94: i50 Underhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt Mot bakgrund av det eftersatta underhållet på statiigavägar samt den rådande arbetslöshetssituationen beslutade attanvisa ett reservationsanslag om totalt förunderhållsåtgärder på vägar och järnvägar för sysselsättning och tillväxt.Våren 1993 anvisade under samma anslag medsärskild inriktning mot upprastning och förbättringar av länsvägar ochlänsjämvägar. har tidigare denna vår beslutat att anvisa ytterligare1,för samma ändamål. Trots dessa och en rad andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder råder fortfarande ett svårt arbetsmarknadsläge. Ytterligare insatserbehöver vidtas som är inriktade mot projekt som kan påbörjas snabbt och därsysselsättningseffekten är hög. Dessa insatser måste göras i hela landet medhänsyn tagen till arbetsmarknads- och transportsituationen. Dessa kortsiktiga och konjunkturberoende insatser börgöras som ett komplement till de långsiktiga och samlade insatser iinvesteringar i det nationella och regionala tiiansportnätet som ochregeringen fattat beslut om. Åtgärdema bör i huvudsak inriktas mot upprastning ochunderhåll av länsvägar för bl.a. bärighet och framkomlighet samt i viss omfattningtill sådana riksvägar som har liknande föratsättningar och problem som angivnalänsvägar. Detta har stor betydelse för bl.a. skogsindustrins transportmöjligheter.Dessa åtgärder medverkar också till en ökad trafiksäkerhet och minskadmiljöpåverkan. För att fä en så effektiv användning av medlen som möjligt isyfte att stärka regionemas transportnät bör också en mindre del kunna användasför de ändamål som gäller vid fördelning av medel till länstrafikanläggningar. Regeringen föreslår därför att till anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt anvisas 1 600 000 000 kronorför /95 utöver de 1 som tidigaredenna vår fattat beslut om (prop. 1993/94:100 bil. 7, bet. 1993/94:TU13,rskr. 1993/94:157). Därigenom kommer 2 800 0(X) att stå tillregeringens förfogande under /95. Regeringenkommer att fördela medlen på länen inom ramen för ovan och ibudgetpropositionen angivna riktiinjer. Prop.1993/94:150 Bilaga 6 med ändring av beslut (prop. 1993/94:100 bil.7, bet. 1993/94:TU13, rskr. 1993/94:157) till Underhålbåtgärder filr sysselsättningoch tillväxt för /95 under sjätte huvudtitehi anvisar ettreservationsanslag på 2 . skall ges rätt att under perioden1994-1998 ställa ut en kapitaltäckningsgaranti till förmån för dotterbolagetLFV . Verket skall vidare inom den ram som tidigare beslutatsför aktieteckning i även ges rätt att lämnaaktieägartillskott till bolaget. inledde ett arbete i syfteatt uppföra en kommersiell anläggning mellan dåvarande inrikes- ochutrikes-terminalema på . Härigenom avsågs servicenivån förbl.a. flygresenärer och företag på flygplatsen höjas och Arlandasattraktionskraft som flygplats stärkas. Dessutom skulle verket erhålla intäktergenom exploatering av befindiga markområden och infrastraktur. Projektet hadetill en början namnet Centram, vilket senare ändrats till . har kontinuerligt informerat regering ochriksdag om utvecklingen av projektet. En genomgående utgångspunkt för projektethar därvid varit att skall uppföras och förvaltas i egen företagsformoch därmed ekonomiskt avgränsas från övriga verksamhet. Med stöd av medgivande (prop. 1989/90:100 bil.8, bet. 1989/90:TU25, rskr. 1989/90:284) bemyndigade regeringen våren 1990Luftfartsverket att inom en ram på teckna Prop.1993/94:150 aktier i ett bolag med uppgift att uppföra och förvaltaanläggningen Bilaga 6 , samt att upp till ett belopp av 10 miljonerkronor gå i borgen för upplåning i bolaget. Detta bolag, ,bildades därefter som helägt dotterbolag till medett initalt aktiekapital på . Finansieringen av Sky City-anläggningen upphandlades genomanbud. Ett ramavtal träffades därefter med FörsäkringsbolagetSPP, som dels innefattade finansieringen , dels etterbjudande från SPP om finansiering på lång sikt. SPP blev därigenomhuvudentreprenör och uppförde anläggningen vidArlanda flygplats, vilken togs i brak med början . mellan och FörsäkringsbolagetSPP innebar att SPP, som vid färdigställandet den 1 januari 1994överlämnade anläggningen till verket, erbjöd sig att månader efterfärdigställandet förvärva hela anläggningen. SPP avses därefter att i ettsärskilt förvaltningsavtal uppdra ät att under minst 25 årförvalta Sky City-anläggningen, och i ett optionsavtal ge detta bolag rätttill förvärv av anläggningen till ett pris som ger SPP enöverenskommen realränta på sysselsatt kapital. Förvaltningsavgiften till SPPavses anpassas till förväntad resultatutveckling i förvaltningen av anläggningen.Detta innebär att en viss del av räntekostnaden för finansieringen skjutsframåt i tiden. avses därvid inte någon avskrivning avinvesteringsutgiften ske. I uppgörelsen ingår också att Luftfartsverketsamtidigt med förvaltningsavtalets undertecknande skulle utfärda enavsiktsförklaring att, sä länge koncernförhällandet med LFV AirportCenter ABbestår, skapa föratsättningar för att detta bolags verksamhet bedrivs på ettsådant sätt att dess förpliktelser som förvaltare kan fullföljas. , ochFörsäkringsbolaget har tecknat ett tilläggsavtalvarigenom dels SPP överlämnat anläggningen till byggherren perden , dels Luftfartsverket förbundit sig att överlåta byggnadentill SPP per , varefter finansiering och förvaltning avses ske ienlighet med villkoren i det tidigare nämnda ramavtalet. I avvaktan på SPP:sförvärv har slutiigen också medgivits anstånd med erläggandetav entreprenadsumman i enlighet med vissa villkor i ramavtalet. Regeringen berörde i budgetpropositionen är 1993 (prop. 1992/93:100 bil. 7, bet. 1992/93:TU19, rskr. 1992/93:245) att Luft fartsverket vid beräknande av sin ekonomiska utveckling valt att tills vidare inte låta Sky City-anlägg ningen på påverka verkets balans- och resultaträkning. Regeringen föratsätte att denna fråga skulle ut till bokslutet . Med anledning av detta inkom med en särskild skrivelse till regeringen, varigenom verket redo- 3 visade den tidigare beskrivna finansieringslösningen för anlägg- ningen.Riksrevisionsverket har därefter för sin del begärt klar- Prop. 1993/94:150lägganden beträffande riskbilden i projektet och därmed redovis- Bilaga 6 ningeni räkenskaper. har i skrivelse till regeringeni lämnat en slutlig redovisning av läget inkl. de begärdaklarläggandena. Verket konstaterar i sin skrivelse att kostnaden för SkyCity-anläggningen totalt uppgår till i aktuelltpenningvärde. Det 25-äriga förvaltningsavtalets finansieringsmodell innebär somtidigare nämnts en förskjutning av kostnadsbelastningen för LFV AirportCenterAB sä att denna blir lägre än vid en periodiseradredovisning och därefter högre. Vid en antagen inflation pä i genomsnitt 4 %per år kan förskjutningen beräknas till ca . Förvaltningsavgiftentill SPP uppgår till i genomsnitt ca . Intäktemabedöms dock komma att överstiga kostnaderaa varför projektetbedöms få en positiv påverkan på Luftfartsverkskoncernens resultat. Revisorerna i bolaget har påpekat det ansenliga åtagandesom iklätt sig genom förvaltningsavtalets utformningjämfört med bolagets begränsade egna kapital, och har därför föreslagit attbolaget begär förtydligande från SPP eller eller bådaderaavseende riskfördelningen i avtalet. Verket har mot denna bakgrand i skrivelsen hemställt omrätt att fä utfärda en generell kapitaltäckningsgaranti till förmän för bolageti syfte att säkra bolagets egna kapital. Garantin skulle omfatta ochverket beräknar därvid garantibehovet till ca . hemställer vidare i skrivelsen om att,inom den tidigare nämnda ramen för teckning av aktier i , även fä rätt att ge s.k. aktieägartillskott till bolaget. Regeringen anser att den av redovisadefinansierings-och förvaltningslösningen för Sky City-anläggningen vid Arlandaflygplats i allt väsentligt följer de inledningsvis nämnda riktlinjema om attprojektet skulle uppföras och förvaltas i egen företagsform och därmedekonomiskt avgränsas från övriga verksamhet. Regeringen delarocksä synen att Sky City-ardäggningen har goda föratsättningar för att bidratill att öka attraktivitet som flygplats och resecentram och därigenomocksä bidra till resultat och flygsektorns utveckling. De nubegärda bemyndigandena bör framför allt ses som tekniska justeringar för attmedge en effektiv förvaltning och rimlig redovisning av anläggningen, ochregeringen anser därför att hemställan bör bifallas. 1.bemyndigarregeringen att ge rätt att ställa uten kapitaltäckningsgaranti till förmån för , 2.bemyndigarregeringen att ge rätt att inom en ram på 80 0(X) 000 kronordels teckna aktier i, dels ge aktieägartillskott till . Prop.1993/94:150 Bilaga 6 -Regeringenbemyndigas att ingå ett nytt konsortialavtal rörande mellansvenska staten. och genom samt ett alarmeringsavtal mellan svenska staten och . -För SOSAlarmering AB:s åtaganden betalar staten en årlig avgift till SOS AlarmeringAB. har för detta ändamål för /95 anslagit 140miljoner kronor. För täckande av investeringskostnaden för ny tekiuk vidcentralerna i , och föreslås att staten som enengångssumma tillför bolaget ytterUgare . SOS-tjänsten innebär att allmänheten i nödsituationer kanslå ett telefonnummer, 90 000, och genom förmedling avtelefonist komma i kontakt med önskat hjälporgan. harnyligen beslutat att det gemensamma europeiska alarmeringsnumret 112 skall varainfört i . SOS-tjänsten infördes efter beslut av 1956 ärs riksdag(prop. 27, bet. 1956:SU9, rskr. Behovet av en särskildSOS-tjänst var i första hand en följd av telenätets automatise-ring. Så längetelefonsamtal vidarekopplades av telefonist på en kundeman i en nödsituation lyfta telefonluren och begära "polis","brandkår" osv. (de s.k. sociala namnanropen). Efter hand somtelenätet automatiserades bortföll denna möjlighet och allmänheten mäste känna till telefonnumren tiU de olikahjälporganen, Prop. 1993/94:150 vilket i nödsituationer kunde vålla vissaproblem. Genom riksdagsbe- Bilaga 6 slutet infördes ett för olikahjälporgan gemensamt telefonnummer (90 000), som skulle gälla över hela landetoch genom vilket en person i nöd kunde komma i kontakt med önskat hjälporgan. I syfte att samordna samhällets alarmeringsfunktioner ochmöjliggöra snabba och effektiva hjälpinsatser bildades SOS AlarmeringAB (SOS Alarmering). SOS Alarmering ägdes till av och till 25 %vardera av och . Förhällandet mellan ägama,såsom kostnadsansvaret, reglerades i ett konsortialavtal. Enligt avtaletfördelades kostnadema enligt principen att svarade för av kostnadema,anslutna landsting svarade tillsammans för av kostnadema och anslutnakommuner tillsammans för av kostnadema. Vären 1991 godkände ett nytt konsortialavtal förSOS Alarmering (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91 :TU28, rskr. 1990/91:369).Staten, genom , tog i avtalet pä sig ett jämfört med tidigare avtalökat kostnadsansvar för 90 000-tjänsten fram till är 1994. frän skall kostnadema för resp. SOS-central fördelasenligt följande: svarar för av kostnaderna, anslutna landstingsvarar för av kostnadema och anslutna kommuner svarar för resterande 20 %av kostnadema. Parterna har för tiden inte kunnat enas om enförändrad fördelning. har bemyndigat regeringen att vid behov jämkaden i konsortialavtalet fastställda kostnadsfördelningen (prop. 1992/93:132,bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152). Beslutet ger föratsättningar att uppnåen mer affärsmässig relation mellan SOS Alarmering och berörda kommuner.Beslutet ger också möjlighet till en prissättning som är bättre anpassad tillkostnaderna för enskilda tjänster, men den skall inte innebära nägonövervältring av kostnaderna pä staten eller landstingen. Mot bakgrand av ombildande till aktiebolag,, samt den pågående och förväntade utvecklingen påtelemarknaden beslutade vären 1993 att statens aktier i skall förvaltas direkt av regeringen (prop. 1992/93:200, bet.1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443). Ansvaret för samhällets alarmeringsfunktioner reglerasbl.a. i räddningstjänstlagen (1986:1102). skall enligträdd-ningstjänsdagen planeras och organiseras sä att räddningsinsatsema kanpåbörjas inom godtagbar tid och genomföras på ett effektivt sätt. Kommunema ochde statliga myndigheter som svarar för räddningstjänst skall samarbeta medvarandra och se till att det finns anordningar för alarmering avräddningsorganen. I motiven till lagen (prop.1985/86:170 s. 42) uttalades att en av föratsättningama för Prop. 1993/94:150effektiva räddningsinsatser är att räddningsorganen larmas så tidigt Bilaga 6som möjligt. Det är därför viktigt att det finns väl fungerande anordningarsom ständigt kan ta emot larm. Lika viktigt är det att den som har tagit emotlarmet också snabbt kan vidarebefordra det till det räddningsorgan som skallgöra insatsen. Staten har vidare ett ansvar för grandläggandetelekommunikationer. Detta ansvar upprätthålls bl.a. genom att ,vid sin tillståndsgivning enligt telelagen (1993:597), föreskriver som villkorför teleoperatörer att de skall tiUhandahåUa 90 (X)0-samtal med erforderligsäkerhet och att de utan avgift eller med högst en markering för abonnenternaskall förmedla telemeddelanden till samhällets alarmerings- ochräddningstjänst. Post-och har vidare möjlighet att enligt lagen(1993:599) om radiokommunikation vid beviljande av tillständ att inneha och användaradiosändare förena tillståndet med vUlkor. ombildande till aktiebolag och överföringen avstatens aktier i från till direkt förvaltning avstaten har aktualiserat en Översyn av statens roller inom bolaget, dvs. statensom kund till SOS Alarmering och staten som ägare tiU bolaget. Översynen hargenomförts i samräd med de övriga ägama. I det följande lämnas en redogörelseför de förändringar som regeringen föreslär med anledning av översynen. Nuvarande konsortialavtal innebär att bolagets ärligaunderskott täcks av kundema i proportionerna staten , landstingen ochkommunerna . Denna underskottstäckning utgör ersättning för de tjänsterkunderna erhåller. Vidare gäller enligt nuvarande avtal att eventuellaöverskott i bolaget gär tillbaka till kundema i form av minskade belopp förtäckningen av bolagets underskott. Bolaget får således inte del i eventuellabesparingar som sker. Ersättningen till SOS Alarmering frän staten uppgick är1993 tiU ca . Den tekniska utvecklingen och behovet av att säkerställaeffektiv mottagning och analys av samtal på 90 (X)0-numret gjorde att ägama ochstyrelsen fattade beslut om att investera i nyteknik för operatörerna vid SOS-centraleraa. tUl 1992 har dennanya teknik, s.k. CoordCom-uti:\istning, installerats i 16 centraler. Decentraler som återstår är centralerna i , och . Statensandel av investeringama uppgår i enlighet med konsortialavtalet till . Förde redan installerade centralerna regleras statens andel av investeringamagenom ett leasingavtal med . Leasingkostnadema ingår i den ovannämnda ersättningen från staten. Statens andel av investeringar i ny teknik(CoordCom) för storstadscentralema , och uppgår till 80miljoner kronor. Ett nyttkonsortialavtal Prop. I syfte att ge SOS Alarmering möjligheter tiU en sundaffärsmässig * utveckling och att skapa en tydligare kommersiell relation medstaten som kund tiU SOS Alarmering föreslår regeringen att nuvarandekonsortialavtal ersätts av ett nytt konsortialavtal och ett alarmeringsavtalmellan staten och SOS Alarmering. Den viktigaste förändringen tiU följd avdetta är att bolagets ekonomiska handlingsutrymme avgörs efter affärsmässigaförhandlingar mellan bolaget och dess kunder. Detta ger kunderna bättremöjligheter än att påverka servicenivå och innehåll på leveransema fränSOS Alarmering. Bolaget kan därmed utveckla de tjänster som kundema har störstbehov av. SOS Alarmering får vidare möjlighet att fungera som andra företag ochbehålla överskott i rörelsen. Detta skapar föratsättningar för en sundekonomisk och finansieU utveckling av bolaget. Från ägarnas synvinkel skapasmöjlighet att få en tillfredsställande ekonomisk avkastning pä denförmögenhetsmassa som verksamheten har att förvalta. Syftet med det nu föreslagna konsortialavtalet är attreglera förhållanden mellan ägarna såsom regler vid försäljning av aktier,borgensåtaganden och kapitaltillskott samt ägarnas målsättning för bolaget.Nedan lämnas en redogörelse för innehållet i förslaget till nyttkonsortialavtal. Överlåtelse av aktier får inte ske utan övriga aktieägaressamtycke. Om samtycke har inhämtats skall de övriga ägarna erbjudas aktiematill det högsta av aktiens nominella belopp eller aktiens andel av justerade egna kapital. I den mån SOS Alarmering för finansiering som beslutats avdess styrelse inte själv kan erbjuda erforderliga säkerheter härför skaU ägarnateckna borgen såsom för egen skuld. Ägarnas skyldighet att teckna borgenbegränsas tiU ett för ägama gemensamt borgensåtagande omhögst , varav statens andel begränsas till högst 12,5miljoner kronor. Om det för undvikande av likvidation av SOS Alarmeringskulle krävas tillskott av kapital är ägarna överens om att detta skalltillskjutas i proportion till resp. parts andel av aktier och röster i SOSAlarmering. Skyldighet att tillskjuta kapital skall dock gälla längst tiU ochmed det räkenskapsår som avslutas . Målsättningen för koncernen skall vara att uppvisa enuthållig lönsamhet. Vidare är det viktigt att koncemens effektivitet ochfinansiella styrka utvecklas gynnsamt.