prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Av denanledningen kommer också kraven på det intemationella systemet med fördröjdeffekt, dvs. först efter själva konferensen. kommer attinnebära ökade krav på svenska bidrag fr.o.m. /95. Regeringenföreslår ett bidrag med för /95. () Prop. Anslag 1993/94 89 000 000 BUaga 4 Förslag 1994/95 89 000 000 Detövergripande målet för den störste enskilda organisationen påbefolkningsområdet, Intemationella femiljeplanermgsfederationen (IPPF), är attfrämja ett ansvarsfullt föräldraskap. antog IPPF en söategisk planför nittiotelet, som därmed utgör granden för verksamheten. Planen framhållerden mänskliga rättigheten för alla kvuinor, män och ungdomar att fritt bestämmaöver sin sexuella och reproduktiva hälsa. Information, rådgivning, vård ochtilUiandahållande av preventivmedel inom området sexueU cx;h reproduktiv hälsaär ett annat vUaigt område för IPPF. Man betonar cx;kså federationens roll somledare inom området att främja ett planerat och ansvarsfullt föräldraskap genomsin kader av volontären Planen antogs efter en grandlig behandling medmedlems-orgamsationeraa och har cwkså i stort sett fått gehör hosgivarländerna. finns vissa tecken på att planen inte är så välförankrad som man tidigare hävdat. Den Söategiska planen kan sägas ha växt fram somett uttryck för ett behov att fömya federationen. Det har funnits svårigheterför de enskilda medlemsorganisationeraa att leva upp tUl de riktlinjer (x;hkrav som lagts på dem. Ledningen för federationen har å andra sidan uttrycktviss besvikelse över bristende lyhördhet. Eftersom den sttategiska planen sånyligen antegits är det för tidigt att redan nu uttela sig om hur IPPF lyckasgenomföra den. ser positivt på planen, som speglar ettheUietsperspektiv på befolkningsfrågoma utifrån IPPF:s särskilda mandat. Vi harsärskilt uttryckt vår uppskatoiing för att man hävdar kvmnoraas rättighetertx;h den etiska dimensionen genom respekten för mdividen cwh hennes rättigheten IPPF finansieras tUl avregeringsbidrag. Det ger regermgama en mycket stor möjlighet att påverkaverksamheten. Man kan ifrågasätta denna påverkan på en enskild orgaiusationsverksamhet. ger den finansierande regeringar en möjlighet att stödjaden typ av verksamhet som enskUda organisationer bedriver, vUket annars inte ärmöjligt. Den kommande om befolkning ochutveckling kommer att påverka även IPPF:s verksamhet. Enskilda organisationerhar på ett mycket aktivt sätt beretts möjlighet att bidraga till förberedelsemaför konferensen. som vissa länder minskat sma bidrag tUl federationenkommer att återappte sina bidrag, om än genom öronmärkte bidrag. Sverigeär en av de störste bidragsgivarna till IPPF. En mer balanserad bördefördelningär angelägen att uppnå. Regermgen har tidigare aviserat sm avsUa attprioritera befolknings frågorna. Inom IPPF:s verksamhet kommer de att inrUctes på det heUietsperspektiv som här beskrivits. Regermgen änrnar därmed' stödja " genomförandet av densttategiska planen. Vi föratser vidare ett ökande behov av medel fÖrIPPF:s verksamhet, BUaga 4 inte minst i ljuset av den föreståendeFN-konferensen om befolkning och utveckling. Med hänsyn till den osäkerhet sområder bettäffande genomförandet av den söategiska planen och vilja attverka för en mer balanserad bördefördelning föreslår regeringen ett oförändratbidrag tUl IPPF, nämligen för /95. IntemationeUasjöfartsuniversitetet (WMU) Anslag 1993/94 18 000 000 Förslag 1994/95 18 000 000 Intemationellasjöfartsuniversitetet (), som är beläget i ,drivs i den interaationella sjöfartsorganisationens (IMO) regi. Umversitetetger högre utbildning på sjöfartsområdet till personer som i sina hemländer ärsysselsatte inom sjöfart och hamnadminisöation. Utbildningen har för allakurser moment av marin miljökunskap. Varje årskurs består av ca 100 stadentersom till onUcring kommer från utvecklingsländen kompletterar de regionalautbildningscentta som finns i en rad länder. är en av universitetetsstörste bidragsgivare cx;h skall enligt avtel bidra med en öedjedel av denbudget som festställs. För /95 föreslår regeringen ett bidrag om18 miljoner kronon Anslag 1993/94 55 000 000 Förslag 1994/95 62 000 000 Sverigeär fortsatt underrepresenterat vad gäller personal i flerteletfrivilligfinansierade multilaterala organ. Som redovisades i 1993 årsbudgetproposition måste självfallet rekrytering till dessa organ utgå frånverksamhetens krav på kompetens. Det finns emellertid aiUedning att ante attden svenska kompetensen mom många av de områden där dessa organ verkar är hög.Det gäller därför att finna kreativa och flexibla former för rekrytering isyfte att skapa en svensk resursbas samt för att öka antelet svenskar iinteraationell tjänst, främst inom FN-systemet. Denna anslagspost har just ettsådant syfte och är således inte rUctet mot en viss organisation. Medel under anslagsposten utayttjas främst förrekrytering, utbildning och finansiering av biöädande experter () mom interaationella organisationer,särskilt FN-systemet. /94 finansierar ett 90-tel multilaterala 115 bittädande experten till de frivilligfinansierade FN-or- ganisationemaskall prioriteras och dess andel ökas. Under budgetåret Prop. 1993/94utvärderar SIDA i samråd med UttUcesdepartementet program- Bilaga 4 Det är angeläget att även ges möjlighetatt uveckla sin resursbas och vissa FN-organ har därför med svensk finansiermggetts möjlighet att rekrytera biöädande experter från . Vidarefinansieras ett antel tjänster genom FN:s volontärprogram (UNV). En inindre del av anslagsposten ställs tillförfogande för umversitet och mstitationer i . Medlen används för s.k.Mmor (MFS) och erbjuder stadenter möjligheten att i fält staderautvecklingsfrågor förknippade med det multilaterala samarbetet. Från anslagsposten tes medel för förstärkning avSIDA:s kapacitet att rekrytera svenskar till tjänstgöring på hög- ochmellannivå i internationella organisationer. För /95 föreslår regeringen ettanslag för ovan redovisade ändamål på 62 miljoner kronon FNrsaktioner för fred och återuppbyggnad Anslag 1993/94 150 000 000 Förslag 1994/95 150 000 000 Desenaste årens utveckling i länder som , cx:h f d. Jugoslavienhar visat på behovet av att finna nya vägar för att uppnå långsUaig utveckling.Sambandet mellan politiska, humanitära och fredsbevarande insatser har blivitalltmer uppenbar och därmed nödvändigheten av att bredda de fredsbevarandeoperationema i utvecklingsländema till att även inkludera åtgärder för attfrämja demokratisermg (Kh civU utveckling. har sedan inrättandet budgetåret1992/93 visat sig utgöra ett flexibelt och ändamålsenligt sätt att stödja dennasttävan. Det svenska stödet till FN:s aktioner för fred och återappbyggnadskall därför även fortsättningsvis syfte till att framhäva (x:h stärka decivila och humanitära aspektema av de fredsbevarande operationema i utvecklingsländema. Användande av medel under denna delpost får ske ide länder vilka enligt () definieras som u-länder.Undantegsvis bör anslagsposten även kunna utayttjas för lUcnande insatser iESK:s regi. Vidare får anslås medel för finansiering av Swedreliefs(specialenheten för katesttofhjälp inom Försvarsmaktens utiandsstyrka)verksamhet i . För /95 beräknar regeringen ett belopp om150 miljoner kronon Anslag 1993/94 Förslag 1994/95 1993/94:100 Bilaga 4 Övriga insatser finansieras bidrag till ett stort antelorgamsationer, program, semmarier och andra intemationella aktiviteter somfrämjar mteraationell samverkan och utveckling. Exöa insatser genom intemationella organisationerkan av en rad olUca skäl visa sig vara angelägna under pågående budgetår. Underdenna anslagspost medges ett visst utrymme för att möte sådana behov. Underandra anslagsposter redovisas beräknade anslag för vissa organisationer. Iblandkan det av förhandlingstekniska skäl vara svårt eller olämpligt att på förhandbestemma det svenska bidraget. I andra sitaationer råder fektisk osäkerhet om storlekoch tidpunkt för eventaellt kommande svenska bidrag. I sådana fell kandelposten Övriga insatser utayttjas. Vidare utgår under denna delpost återkommandebidrag till vissa intemationella organisationer som bedriver en angelägenverksamhet men där beloppen är relativt blygsamma. Under /95räknar regermgen med bidrag till bl.a. följande orgaiusationer. () arbeter efter de principer som festställts iGenévekonventionema. Verksamheten, som öaditionellt är inrUcted på att ge skyddoch bistånd till i förste hand krigsfångar och civila mteraerade samt tillfemiljeåterföreningsåtgärder, har alltmer inriktets på humamterverksamhet i katesttofdrabbade områden. bidrar till ICRC:s operationellaverksamhet med katesöofbistånd. För /93 gavs däratöver ettbidrag om 8 nuljoner kronor tUl ICRC:s reguljära budget. Regeringen föreslårför /95 ett bidrag på 8 miljoner kronon GenomFN.s boende och bebyggelsecenter (HABITAT), ges stöd tUl tekmskbiståndsverksamhet i boende- och bebyggelsefrågor tUl . Detteinkluderar den globala sttategi man bedriver om tak över huvudet för alla tillår 2000 (Global Sttategy for Shelter) och uppföljnmg av boendefrågor i UNCED:sAgenda 21. ger stöd, dels till den reguljära tekniskabiståndsverksamheten inom Habitet med /94 och delsmed till Programme. lägger tonvUaeni Habitetprogrammet på frågor som berör de fettigaste slumområdena istorstäderaa samt på kvinnoraas stellning i boendemiljön. driver ocksåett aktivt förarbete inför Habitet som särskilt skallbehandla frågor som "hållbar bosättaing i en urbaniserande värld" och"adekvat boende för alla". Regeringen föratser oförändrat bidrag tillHabitet med samt ett avslutende stöd till med för /95. Somframgår av inledningsavsnittet fäster regeringen vUct vid förberedel- searhetetinför FN.S kvinnokonferens . Det svenska stödet tUl kvinnokonferensen kommer attske på flera Bilaga 4 nivåer, globalt tUl FN:s särskilda stödfond förfrivilliga bidrag för förberedelser av konferensen, till det regionalaförberedelsearbetet, där bl.a. SIDA påtegit sig att stödja samordningen avbilaterala insatser i Sydostesien och till förberedelsearbetet på landmvå.Under denna anslagspost föratser regeringen ett stöd upp till 2 miljoner kronortill förberedelsema med fokusering på fettigdomsperspektivet. FN.sutvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM) verkar som en självständig enhet isamarbete med UNDP. Fonden har stärkt sin normativa roll attaktivt arbete med att mtegrera ett kvinnoperspektiv i om miljöoch utveckling (UNCED) 1992 och för mänskliga rättigheter 1993.För att få en rättvisande bild över kvinnor och mäns olUca livsvillkor arbeterUNIFEM tillsammans med bl.a. SIDA och Stetistiska Centtalbyrån med att te framstetistUc uppdelad efter kön i ett antel . UNIFEM har också enkatelytisk roll vars bas utgör projekt av pilotkaraktär på landnivå. UNIFEMuppnår, öots ett snabbt utökat arbetsfält, ett gott och användbart resultet.Regermgen föreslår ett fortsatt svenskt stöd till organisationen bestående av 4miljoner kronor till basbudgeten och till förberedelsema införkvinnokonferensen och då med tonvUct på att främja msatser vad gällerutbildning och mänskliga rättigheter samt stöd till de nationella processema iu-länder inför kvinnokonferensen. IPDC(IntemationelUt programmet för kommunikationsutveckling) är för kommunikationsutveckling. Det har till huvuduppgift attgenom mediautveckling i u-ländema främja läskunnighet, vetenskapligt ochkultareUt mformationsutbyte samt kunskapsöverföring. Särskilt under detsenaste året har verksamheten aktiverats cx;h koncentterats till prioriteradeområden. Regeringen föreslår ett anslag om 2 miljoner kronon Som ett komplement till integrerade insatser inomramen för de multilaterala orgaiusationemas verksamhet bör särskilcfe insatsertUl förmån för människor med funktionshinder lUcsom tidigare beredas och följasupp av SIDA. Medelsbehovet föratsätts vara lUca stort . Regeringenhar tidigare betonat betydelsen av FN:s intemationelUi konferens om befoUcningoch utveckling. bör ha beredskap att, tillsammans med andra givare,efter konferensen i begränsad omfattning stödja vissa åtgärder som syfter tillatt följa upp konferensens resultet. Sådana åtgärder kan vara att i ettinledningsskede bidra till att sätte igång aktiviteter som sedan blir ennatarlig del av organisationers verksamhet. Bidrag till enskilda organisationerbör också komma i fråga i dette sammanhang. /95 kommer den oberoende kommissionen för 118 befoUcning ochlivskvalitet att presentera sm sluttapport. medinttesse fram mot resultetet från kommissionens arbete och anser att Prop.1993/94:100 bör ha beredskap att, om så är motiverat, även i dettesamman- Bilaga 4 häng bidra till uppföljningen av kommissionens arbete. Avteletom den gemensamma fonden för råvaror upprättedes , men öädde 1989. Fonden är uppbyggd av två s.k. konton, varav det ena är tänktatt finansiera lagerhållning mom ramen för intemationella råvaraavtel och detandra att finansiera åtgärder för att förbätaa den långsUaiga utvecklmgen ochmarknadsbetingelseraa för de enskilda råvarorna, t.ex. genom forskning ochutveckling, marknadsföring och vidareförädling. Det förste kontot har tillföljd av avsaknad av behov inom intemationella råvaraarrangemang aldrigutayttjats. kan ses som en konsekvens av den ökade msikten om debegränsade möjlighetema att åstedkomma effektiva stebilisermgsavtel. Det andrakontot har däremot utayttjats. TUl dette konto har utfäst sig att lämnaett bidrag om 24 miljoner kronon har anvisats.Regeringen bedömer att resterande behöver anvisas /96. Genom tekniskt bistånd från bl.a. haru-länderaas deltegande i de multilaterala handelsförhandlingaraa, den s.kUraguayrandan inom , underlättets. och vissa andra organisationerlämnar dessutom tekniskt bistånd för att stödja u-länderaas ansttängningar attöka avsättningen av sin prcxluktion och förenkla handelsprocedurema. Vissaandra handelsrelaterade åtgärder belaster också delposten. Regeringen räknarmed en ram om för fortsatt svenskt stöd till programpå dette område. (ITTO, prop. 1983/84:121) är en orgamsationför mteraationell handel och råvarasamarbete, vars verksamheter harmiljöaspekten söker inom ramen för organisationen driva denskogspolitik som uttrycks i de s.k. skogsprmcipema i UNCED. Avtelet är förnärvarande under omförhandlmg och utfallet av denna är ytterst ovisst. Detnuvarande bidraget till ITTO beräknas tUI ca 160 000 kronon Bidraget för1994/95 måste bestämmas efter utfallet av förhandlmgaraa. (UO, prop. 1990/91:13) är även den en organisation förintemationell handel och råvarasamarbete, vars verksamhet har miljöaspektenBidraget /94 var ca 20 000 kronon Regermgen föratser ett bidrag i sammastorleksordning för /95. RUcsdagenangav vid behandlmgen av budgetproposition sin positiva syn påförslaget att få ett WHO-universitet i medicinsk teknologi Regermgen är beredd att föreslå ett svenskt ekonomisktstöd för att skall kunna etebleras i lUcsom för delfinansieringav driften. En föratsättaing är dock att WHO självt ter ett aktivtansvar för att får en global inrUctaing och 119 att utvecklingsländemassärskilda behov uppmärksammas. också vara berett att teett mnehållsmässigt ansvar för Prop. 1993/94:100 liksom föratt medverka till ett brett bidragsgivarstöd i syfte att garantera Bilaga 4universitetets multilaterala karaktän WHO har visat ettpositivt inttesse for projektet. Mot bakgrand av dette avser regermgen attfortsätta granska föratsättningaraa för en eventaell eteblering av ettWHO-utaversitet i medicinsk teknologi. Foruienför kapacitetsuppbyggnad i (ACBF) upprättedes genom enöverenskommelse mellan , AfrUcanska utvecklmgsbanken, UNDP samt ettantel givarländen Fondens syfte är att försterka de afrUcanska steteraas kapacitetvad gäller ekonomisk analys och ekonomisk-politiskt beslutsfattende. Detteskall främst ske genom stöd tUl nationella och regionala mstitationer samt tillde myndigheter som ansvarar för den ekonomiska politUcen. Verksamheten styrsav en styrelse, där bl.a. en svensk ledamot ingån Efter en inledande period där verksamheten främstvarit inrUcted mot att bygga upp organisationen, skapa operativa rUctimjer samtidentifiera och bereda lämpliga insatser har en genomförandefes inletts därbidrag till godkända insatser börjat utbetelas. har utfäst ett bidrag till ACBF om totelt33 , att inbetelas under budgetåren 1991/92-1994/95. Underföratsättaing att tidigare års svenska bidrag utayttjats tillfredsstellandeavses den fjärde och siste inbetelningen verkstellas under /95. 1. gcxlkänner de rUalinjer för multilateraltutvecklingssamarbete som förordats i det föregående, 2.godkänner de gjorda utfästelser som redogjortsför, 3.bemyndigar regeringen att göra deutfästelser, åteganden och utbetelningar som häratöver förordats, 4.till Bidrag till intemationellabiståndsprogram anvisar ett reservationsanslag på 3 . Ökadekrav på prioriteringar i biståndet. Detsvenska bilaterala utvecklingssamarbetet har nått en betydande omfattning och mångfeld. Det har kommit att omfatta allt fler länder, ändamål och samarbetsformen /86 tUl 1991/92 ökade antelet länder som mottog bistånd från från 58 till 91. Omfattningen av det svenska samarbetet varierar dock kraftigt mellan olika länder. Vissa länder erhåller endast katesöofbistånd medan länder som och har ett samarbete med samtliga svenska biståndsmyndigheten finns det ett 30-tel länder med vilka har biståndssamarbete av betydande omfattning. Mångfelden i biståndet kräver gcxl överblick. Kravpå tydlig ansvars- Prop. 1993/94:100 fördelning och samordning mellan olUcamyndigheter ökan Stora behov Bilaga 4 och begränsade resurser ökar kraven påprioritermgar Det kan innebära att vi arbeter i mindre antel sektorer isamarbetsländema och att vi arbetar med mindre antel projekt inom sektorema.Det innebär att vi, när stöd till ny långsUaig insats beslutes, också bör ha enplan för avvecklmg av biståndet. InrUctaingen på de fettigaste länderaa och påfettiga grapper i mottegarländema måste betonas. Vi måste lyfte fram det som vitycker är vUctigt att stödja i utvecklmgsprocessen. Utvecklingen i världenpekar på att fortsatte katesöofinsatser blir nödvändiga. För biståndet nyaländer är Bosnien-Hercegovma, , och . bör,som framgått av tidigare avsnitt, tyngdpunkten i biståndet ligga på denlångsUctiga utvecklingen. Regermgensstyming av myndighetema har blivit allttner mål- och resultetorienterad. Detbetyder också att insttnmenten för styrning och redovisning av verksamhetenmåste utvecklas. skall de adminisöativa kostaadema minimeras.Regermgen aviserade i föregående års budgetproposition förestående förändringari adminisöationen av det bilaterala biståndet. Åtgärder har således vidtegitsför att förbätaa styrnings- och samarbetsformema i biståndet (prop.1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342). Det rör bl.a.anslagssttktar, mförande av planeringsramar som ej avtelas med mottegaren, nyordning för importstöd, mförande av landsttategier för styming och samordnmgsamt integration av fältedmimsttationen. förändringsarbete är nu undergenomförande. Biståndskontoren och ambassademas alhnänna avdelningar skall varaintegrerade för berörda ambassader . För vissa verksamheter festställer rUcsdagenanvändningen av biståndet genom att styra ändamålet, såsom forsknings - ochnäringslivsbiständ, miljöbistånd, demokratistöd och katesöofbistånd. DelanduirUctede planermgsramama innehåller verksamheter som ocksk skulle kunnaredovisas på sektoren Med förbätaingar i det stetistiska underlaget bör det blimöjligt att i ökad utsöäckning kunna redovisa verksamheten fördelad på sektoreroch ändamål. Den s.k. mdUcativa planeringsramen mom SIDA:s verksamhet, som nuredovisas landfördelad, mnehåller sektorer med finansiermg från olUcaanslagsposten Det förnyelsearbete som påbörjades förra åretangående fektein-formationen om det samlade svenska biståndet, "Svensktbistånd", har fortsatt. Underlaget vad bettäffar resulteöedovisningen frånmyndighetema förbätaas successivt, vilket cx;kså gör att regeringens redovisning till rUcsdagen kan förbätaas. Redovisningen av det fektiska utvecklingssam arbetet och dess resultet bör tiUsammans med förslagen i denna proposition ge underlag för en bedömning av hur samarbetet med ett 121 enskilt land utvecklas. Landsttategierskall upprättas för alla större mottagarländen Prop. 1993/94:100 Revidering avsttategiema företes normalt vart öedje ån Mottegar- BUaga 4 ländemas ansvar förutvecklingen, samarbetets inrUctning samt förväntede och uppnådda resultetställs i centram. Landsöategiema blir ett instrament att pröva det samladelångsUaiga utvecklingssamarbetet med ett enskilt land. En vUrtig grand försttategiarbetet är de utvärdermgar som mottegarländema och biståndsmyndighetemagenomför och de slutsatser och överväganden som följer av analysema.LandöversUaer rörande ländemas utvecklingssitaation, prioritermgar,biståndsberoende m.m. uterbetes på uppdrag av UöUcesdepartementet.Överläggningar på regeringstavå sker med mottegarlandet mnan söategin läggsfest. Under /94 upprättes söategier för , , SriLänka, Tanzama, Vietaam och . För /95 planeraslandsöategier för Eriöea, , , , , ,SydafrUca. Regeringens förslag till överordnade prioritermgarhar redovisats i tidigare avsnitt. I den landpresentetion som följer anges förde enskilda ländema målen för utvecklingssamarbetet, föratsättningama framförallt vad bettäffar ekonomiska reformprogram, respekten för de mänskligarättighetema och demokratiseringssöävanden samt inrUctaingen och erfarenhetemaav det svenska biståndet. Förslagen rörande det fortsatte samarbetet baserassåledes på de kriterier som regermgen och rUcsdag har angivit för samarbetetmed enskilda länder. De indUcativa planermgsramama genom SIDA innehåller delsett basprogram av långsiktig verksamhet, exempelvis undervismng,infrastttiktar, dels sådant långsiktigt bistånd som är möjligt att fördela påländer men som tidigare endast redovisats som särskilda anslagsposten Det beröri förste hand anslagsposterna för demokrati och mänskliga rättigheter, nuljö,särskilda program och regionala msatser i AfrUca. Afrikasekonomiska tillväxt var vUket innebar en stegnation jämförtmed åren under slutet av 80-telet. Med en befoUaiings-ökning på ökar nuden absolute fettigdomen. Stora variationer råder dock mellan olUca länder. Deländer som fullföjt sina ekonomiska reformprogram och som fått särskiltmtemationellt stöd härför visar bätae resultet än dem som avbratit ellerfördröjt reformplaneraa. föratses dock mgen markant förbätamgi tillväxttekten. Exporrvolymen ökade , men försämrade villkor förhandeln gjorde att handelsbalansen mmskade . Flertelet länder har svårtatt uppfylla sina åteganden på skuldsidan. Eftersläpningar vad gällerräntebetelningar fortsatte att stiga till elleröe gånger nivån 1987. Föratomden allmänna konjunktamedgången beror dåliga ekonomiska utvecklmg påfaktorer som torka i de ösöa och södra . 1993/94:100 delama, inbördessöidigheter som i , och samt Bilaga 4 betydandebrister i den ekonomiska politUcen i många länden Hårdast drabbade av torkan var , ,, och , som samtiiga hade en negativ ekonomiskutvecklmg , samt och Lesotiio. Livsmedelsbiståndet dette åruppgick till 500 miljoner US ser livsmedels-sitaationen mycketljusare ut (x;h i många länder har skörden varit gcxl. Inbördes söidigheter har förorsakat ett stortmänskligt lidande i flera länder. Värst drabbat är där det återapptegnakriget förött landet ytterligare och tvingat människor på flykt. I harsöidigheteraa i det närmaste ebbat ut och en viss normalisermg inöätt i störredelar av landet. tilUiör de länder där oroligheteraa närmast verkar hablivit permanente och där det är svårt se någon ljusning. Burandis demokratisktvalda regermg tvingades på fell genom en militärkupp och frambringade nyaflyktmgsöömmar. Flertelet länder i regionen är i ett övergångsskedeav något slag - från krig till fred, från enpartistet till pluralism, fråncenttalstyrd planekonomi tUl marknadsekonomi. Två länder är av särskild vUa pågrand av sm storlek och förmåga att påverka utvecklingen i en hel region -och SydafrUca. I har militärer åter igen tegit makten ochdemokratm skjutits . Utvecklingen i SydafrUca ter sig ljusare, öotsvåldet.