prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 2.medger att regeringen när allmän väg,for vilken steten är väghållare övergår tiU enskUd väghållning, får låfeVägverket disponera medel motsvarande gällande stetsbidrag under dette ansfegför kostnader som annars skuUe beläste ansfeget A 5. Bidrag tiU drift ochbyggande av enskUda vägar, 3.godkänner vad som anförts omanvändning av delar av ansfeget forinvesteringar i utmstning for automatisk hastighetsövervak- Byggande av vägar Prop. 1992/93Utgift* 1831672 344 BUaga 7 1993/94Ansfeg**6 395 226 000 1994/95 Försfeg 5 600 735 000 * Anslagetbenämndes /93 B 3. Byggande av riksvägar. * Ansfeget /94 B 3. Byggande av vägar. Frän ansfeget betalas kosttiadema för investeringari riksvägar och för särskUda bärighetshöjande ätgärder. VägverkethemstäUer om ett ansfeg på 5 641 mUjoner kronor för /95. Kapitalkosöiadenför krediten i RUcsgäldskontoret for finansieringen av utbyggnaden av väg E 6tiU motorväg mellan och befestar årUgen dette ansfeg.Genom ett förbiseende vid omläggningen av ansfeget fidn kalenderårtiU budgetår har kapitalkostnaden för förste inte finansieratsoch kapitaUcosttiaden bör därför fä befeste kommande årsansfeg tiUsammans med kapiteDcosöiaden för /95. Med hänsyn tiU svårighetema att beräkna kosttiademaför investeringama bör en ansfegskredit för ansfeget uppgå till . Regeringen bedömer medelsbehovet for den kommandetreårsperioden tUl följande. 1994/955 1995/96 5 1996/97 5 1.tiU Byggande av vägar för budgetåret1994/95 anvisar ett ramansfeg på 5 , 2.godkänner vad som anförts omanvändningen av ansfeget för att täcka viss kapitalkosttiad för utbyggnaden avväg E 6 tUl motorväg på delen Stenungsund-LjungskUe. Byggande avlänstrafikanläggningar Prop. 1992/93 Utgift 1 155 975 837 1993/94 Ansfeg* 2 123 000 000 1994/95 Försfeg 2 242 000 000 * Anslaget benämnes /94 B 4. Byggande av länstrafikanläggningar. Från ansfeget betafes kostnader fÖrbyggande av länsvägar och kostnader för investeringar ilänsjämvägar. Vicfere lämnas från ansfeget bidrag tiU fullföljande av pågåendebyggande av sfetskommunvägar, tiU väg- (Kh gatuaiUäggningar samt tUl spåranläggningarfor koUektiv persontrafik. VägverkethemstäUer om ett anslag på 2 294 mUjoner kronor för /95. Skärgårdstrafikfor personbefordran fyUer en viktig uppgift för att uppfyUa samhäUets ansvaratt möjUggöra boende i skärgården. Så lika villkor som möjUgt bör råcfe mellanboende i skärgården (Kh på festlandet. Transportkostnaderna tiU öar är iallmänhet högre än transportkostnader på festiandet. Dessutom har mångaskärgårdsöar av bl.a. mUjöskäl bilförbud. Av den anledningen finns inte heUernågon regelrätt trafik med bUfarjor tiU dessa öar. Det finns därför skäl attmed stetUga medel stödja koUektiv persontrafik tiU skärgården. Det är dock inte möjUgt att ge bidrag tUl dennafarje- ckU båttrafik enUgtforordningen (1989:891) om stetsbidrag tiU enskUd väghållning. Denna förordningär endast avsedd for bidragsgivning tiU enskUda vägar som håUs öppna för allmänbUtrafik. Länsstyrelsema skaU enUgt förordningen (1991:1809)om rikstäckande väghåUningsplan, regionafe väghållningspfener (Kh planer forlänstrafikaiUäggningar upprätte en fierårsplan för resp. län avseende bl.a.aiUäggningar för vilka stetsbidrag kan lämnas enUgt 2 § förordningen(1988:1017) om stetsbidrag tiU vissa regionafe koUektivtrafikan-feggningar. Isyfte att förbättra skärgårdsbefoUoiingens möjUgheter tiU koUektivapersontransporter bör det kunna lämnas stetsbidrag enUgt den sistnämndaförordningen tiU byggande av kajaiUäggningar CKh investeringar i fertyg förregional koUektiv persontrafik som tiUgodoser ett allmänt kommunikationsbehov. För de ansfegsposter avsågstetsbidrag tiU investeringar i trafikmedel m.m. samt stetsbidrag tUlhandUcappanpassning av viss koUektivtrafik gäUer följande. De åtgärder somenUgt tidigare beslut har erhålUt stetsbidrag skaU fÖre den 1 juU 1994 varafärdig- StäUdaoch slutredovisade tiU . Om så inte sker skaU kvar- Prop.1993/94:1(X) stående medel återföras tiU Kommunikationsforskningsberediungen. Med hänsyn tiU svårighetema att beräkna kostnademafor investeringama bör en ansfegskredit för ansfeget uppgå tiU . Regeringen bedömer medelsbehovet för den kommandetreårsperioden tiU följande. 1994/952 1995/96 1 1996/97 1 1.gocUcänner vad som anförts om attstetsbidrag får lämnas tiU byggande av kajanläggningar (Kh investeringar ifertyg för regional koUektiv personttafik som tiUgodoser ett allmänt kommunikationsbehov, 2.tiU Byggande av länstrafikanläggningarfor /95 anvisar ett ramansfeg på 2 . Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar 1992/93 UtgUt 1 055 165 875 Reservation 100 348 000 1993/94 Ansfeg* 647 756 000 1994/95 Försfeg 657 449 000 * Anslaget benämnes /94 B 3. Bidrag till drift och byggande av Från ansfeget betalas bidrag tiU drift cKh byggandeav vissa enskU(fe vägar. VägverkethemstäUer om ett ansfeg på 917 mUjoner kronor för /95 avseendeverksamheten . Regeringens överväganden Prop. 1993/94:1(X) BilaEa 7 Regeringen beräknar medelsbehovet tiU . ningen beräknas istort fördefe sig enUgt följande. - administration och rådgivning 347(X) (XX) - bidragsbelopp 622 749 000 Summa 657 449 000 tUlBidrag till drift och byggande av enskilda vägar för /95 anvisarett reservationsansfeg på 657 449 QOO kronor. 1992/93Utgift 10 543 000 Reservation 66 788 000 1993/94Ansfeg* 47 561 000 1994/95Försfeg 42 079 000 *Anslaget benämnes /94 B 6. Från ansfeget betalas kostnader förplanering m.m. samt investeringar inom totalförsvarets civife delar. VägverkethemstäUer om ett ansfeg på 41,2 nuljoner kronor fÖr /95avseende verksamheten . hemstäUer vidare om ettbeställningsbemyndigande för att anskaffa reservbromate-riel avseendeår 1996 på 10 mUjoner kronor. Vägverketbör ges ett beställningsbemyndigande på 10 mUjoner kronor for att anskaffareservbromateriel som avser . Regeringen beräknar medelsbehovet efter pris- ochlöneomräkning tiU . FörslagtiU riksdisbeslut Prop. 1.till : Försvarsuppgifter /95 anvisar ett reservationsansfeg på 42 079 (XX) kronor, 2.godkänner att ges ettbeställningsbemyndigande på för att anskaffareservbromateriel som avser . : Kostnader for registerverksamhet 1993/94 Ansfeg* 506 929 000 1994/95 Försfeg 522 331000 *Anslaget benämnes /94 B 7. : Kostnader för registerverksamhet. Frän ansfeget betalas kostnaderna förupprätthållande av registerverksamheten. VägverkethemstäUer om ett ansfeg på 570 mUjoner kronor för /95. Regeringenhar beslutet om en remiss tiU Lagrådet med titeln av denyrkesmässiga trafiken där en rad åtgärder föreslås för att förbättta tillsynenav yrkestrafiken. För att åtgärderna skaU fä effekt bör länsstyrelsema få ökaderesurser för sitt tiiUsynsarbete. Regeringen föreslår därför under trettondehuvudtiteln att ramansfeget tiU länsstyrelsema förstärks med 6 mUjoner kronor.Utökningen skaU finansieras med en höjning av den årUga avgiften föryrkestrafikmårket med . UU dette kommer att antalet tiUståndsärendenkan beräknas öka vilket i sin tur ger en inkomstförstärkning. Avgiften föryrkestrafikmärket beslutas av . Regeringen beräknar medelsbehovet för budgetåret1994/95 tUl . Regeringen har givU , ,samt be länsstyrelser i uppdrag att ubieda hur den framtidaregisterverksamheten bör organiseras. I samband härmed skaU man övervägafinansieringen av verksamheten CKh föreslå ett system där avgiftema mer direktknyts tiU de fektiska kostnadema for verksamheten. I samband med attregeringen återkommer tiU rikscfegen med sina överväganden om bl.a.finansieringen av registerverksamheten kan justeringar av anslaget bU aktuelfe. Fr.o.m. innevarande budgetår tillämpas en modeU med genereU Prop. 1993/94:1(X)räntebefeggning av stetUga medefeflöden. har med anledning BUaga 7härav tiUdefete ett räntekonto med kredit i . MecUen underdette ansfeg skaU föras tiU dette konto. tUl : Kostnader för registerverksamhet for /95 anvisarett ramansfeg på 522 331 (XX)kronor. 1993/94 Ansfeg* 1 000 1994/95 Försfeg 1 000 *Anslaget benämnes /94 B 8. Vägverketfär utföra uppdrag åt utomstående samt utföra vissa uppgifter som finansierasmed avgifter under fömtsättning att fiiU kostnadstäckning uppnås. Dennaverksamhet redovisas under detfe ansfeg. skaU särredovisa varjeverksamhetsgren för sig. Inom ramen för ansfeget betalas också Buss- ochtaxiväideringsnämndens verksamhet. tiU : Uppdragsverksamhet m.m. för /95 anvisar ett anslagpå . Sammanfattningav regeringens överväganden: övergripande mål - Konsumenterna bör ha så stor valfrihet som möjUgtnär det gäller utnyttjande av olika trafikmedel. har ett samfetansvar för att åstedkomma ett effektivt jämvägstransportsystem som uppfyUerhögt stäUda krav på trafiksäkerhet med hänsyn tagen tiU mUjö och regionalbalans. Investeringsinriktning i enUghet med rikscfegens beslut . - skaU verka för atttrafiksäkerheten inom spårtiafiken fortlöpande förbättras, bl.a. genom ökadeinsatser med föreskriftsarbete. - Ansfeget för drift och vidmakthållande av sfetUgajämvägar bör feggas fest på en nivå där det samfede jämvägskapitalet bibehåUs.En långsiktig strategi för drift och vidmakthåUande bör utarbetas. - Nivån på investeringsansfeget bör beräknas ienUghet med rikscfegens tidigare beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur. Prop.1993/94:100 BUaga 7 Banverketär enUgt sin instruktion (SFS 1988:707) cential forvalöiings-myndighet förfirågor som rör jämvägar. Verkets huvuduppgifter är att främja jämvägensutveckling, att driva och förvalfe stetens spåraiUägg-ningar, att ha hand omsäkerhetsfirågor for aU spårtrafik i landet samt att firämja en mUjöanpassadjämvägstrafik. skaU också medverka tiU regional balans. I detteUgger bl.a. planering, projektering (kU produktionav nya jämvägar samt drift och vidmakthållande av befintUga StetUga jämvägar.Banverket har formulerat sin verksamhetsidé som att skaUtillhandahåUa ett bansystem som möjUggör att jäm- vägsbafiken blir enkonkurrenskraftig, mUjövänUg och trafiksäker del Prop. 1993/94:1(X) av transportsystemet. Banverketredovisade sin treårsplan för budgetåren 1994/95-1996/97.Treårspfenen innehåUer verkets ansfegsframställning för /95 ochverksamhetens inrikttiing. Det öveigripande trafikpoUtiska målet, att kunnaeibjucfe medborgama (Kh näringsUvet i landets oUka delar en såtiUfiredsstälfende, säker och mUjövänUg trafikförsörjning som möjUgt församhäUet, innebär för en skyldighet att inom givna resursergenomföra de åtgärder inom jämvägsnätet som ger störste möjUgasamhällsekonomiska nytte. Satsningar på jämväg bör i förste hand ske där denkommer tiU sin rätt och kan utvecklas. är ett masstransportmedel somkräver stora trafikunderfeg för att vara samhäUsekonomiskt lönsam. ärsärskUt påtegUgt om betydande investeringar krävs för att & en fungerandeoch attraktiv jämväg. Vidare är systemeffekterna betydande på sådant sätt attkvaUteten i hefe utoudet avgör konsumenternas val av transportmedel. För att persontrafiken skaU utveckfes är detnödvändigt att jämvägen kan erbjuda snabba, frekvente (Kh tiUförUtUgaförbindelser. Effekter som hastighet, regularitet och punktUghet är avgörandeför jämvägens konkurrenskraft. På motsvarande sätt är det möjUgheten att minskaden totafe transporttiden, skräddarsy tiiansportlösningar och förbättra punktUghetCKh effektivitet som avgör om gcxlstransportema på jämväg kan behålfe (Khutveckfe sina marknadsandelar. I förste hand är det järnvägarnas prestanda i formav störste tiUåtna hastighet (Kh axeUast som är avgörande for tågetskonkurrenskraft. Dessa fömtsättningar är vUctiga för de trafikutövare somtrafikerar det svenska jämvägsnätet. har därför valt att använcfedessa kriterier fÖr att ange bansystemets prestancfe. EnUgt bör hastighetsstandarden för denviktigaste delen av stomnätet vara . innebär att triangelnStockholm-Göteborg-Malmö, Stockholm-SundsvaU, StcKkholm-Dalama,Stockholm-Karlsted samt Mälar- CKh Svealandsbanoma bör ha denna sfencferd. Vidnybyggnad bör dcKk möjUgheten att uppnå hastigheter tes tiUvara. När det gäUer axeUasten har hög bärighet störstbetydelse for gods trafiken. Normal standard är 22,5 tons axelfest vid 90 eUer . Denna standard uppfyUs i huvudsak av stomnätet medan bärigheten är betydUgt sämre på länsjämvägsnätet. har msfets för att klara 25 tons axeUast på hefe sträckan meUan och . Av väsentUg betydelse för banans bärighet är jämvägens brobestånd. erfordras byte av ca 300 broar och ytter Ugare 300 st behöver åtgärdas genom förstärkningsåtgärder. Åtgärder i form av brobyte eUer förstärkning är av utomordentUg betydelse både for kapacitet och trafiksäkerhet. ' Enav uppgifter är att tillhandahålfe ett bansystem med Prop.1993/94:100 tillräcklig kapacitet för efterfrågade trafikvolymer. Kapacitetenkan BUaga 7 uttryckas som antalet tåg per tidsenhet vid en given standard.Kapaciteten bestäms såväl av banans utformning som av tågledningsmetoder,tågplan (Kh tågtyper. För att skapa fömtsättningar för en konkurrenskraftigjämvägstrafik inriktas verksamhet mot att bygga ut trafikstarkainterregionafe linjer tiU dubbelspår. Kapacitets- och regufe-ritetsfirågor förgodsttafiken ägnas särskUd uppmärksamhet. En viktig fråga för jämvägens konkurrenskraft ärdriftsäkerhet och punktiighet. Tågsystemet bUr aUbner kompUcerat och känsUgtfor störningar. En inträffad stöming påverkar snabbt andra tåg, något som ärsärskUt tydUgt på enkelspårsb:äckor. Långsiktigt erhålls högre driftsäkerhetför infrastrukturen främst genom modernare anläggningar, nya konstruktioner (Khgenom förebyggande underhåU. En viktig fömtsättning är att tid för arbetenavsätts i tUlräckUg omfettning. Genom samordnad planering mellan (Khtrafikutövama kan tiden umyttjas bättt«, i vissa feU med en planeradförlängning av tågens gångtider som arbetena pågår. Trafiksäkerhet inom jämvägssektom innebär säkerhetfor passagerare (Kh gocfe på jämvägen, personal inom trafikföretegen ochBanverket samt övriga trafikanter. Denna verksamhet innebär att skaUtillhandahåUa ett bansystem med hög säkerhetsnivå, utarbefe säkerhets-mtinerCKh förstärka säkerhetsmedvetandet bland sin personal samt skapatrafiklösningar där koUisioner mellan spårburen trafik och övrig trafik imöjUgaste mån elimineras. Här är behoven av föibättrade skydd vidplankorsningar särskUt stora, inte minst mot bakgmnd av kraven på aUt högrehastigheter för tågen. Vid hastigheter högre än måste pfenkorsningarvara forsedcfe med ljussignaler CKh bommar. förstärks skyddetvid en plankorsning genom bl.a. närvaro-detektorer eUer också slopaspfenkorsningen och ersätts med bro eUer vägport. Vidare sker fortsatt satsningpå särskUda program för slopande av plankorsningar samtsäkerhetshöjande åtgärder vid de kvarvarande plankorsningama. JämvägensmUjöeffektivitet och det förhållandet att en dominerande del av trafikarbetet utförs med elenergi ger jämvägen mycket gocfe egenska per firån mUjösynpunkt. En utiiyggnad ckUförbättring av jämvägen främjar den totafe mUjön genom överflyttningseffekter. De investerings planer som fardigstäUs mom bidrar tiU att uppfyUa mUjö målen genom sådana överöytbiingseffekter mellan oUka trafiksfeg samt genom minskning av stömingar från banorna. Vidare har i en särskUd rapport redovisat hur väl jämvägssektom bidrar tiU att uppfyUa rikscfegens mål för mUjön. Verket har dessutom redovisat vilka mUjöåt gärder verket har vidtegit samt presenterat en analys av tänkbara åt gärder och styrmedel för att ytterUgare uppfyUa kraven på ett mUjö anpassat transportsystem. Beträffande buUer finns en handlingsplan mot buUer (SOU 1993:65) som ärunder beredning. Såväl påverkan på Prop. 1993/94:100 naturresurser sominkluderar kulturmUjön, markanvändning, kemikaUe- BUaga 7 användning CKhavfeUshantering som människors påverkan av buUer CKh vibrationer uppmärksammasinom . Bl.a. har användningen av mUjökonsekvensbeskrivningar utökats(Kh underfetfets genom utaibetan-de av en särskUd handbok. En rad övervägandenbeträffande trafikens mUjöproblem tas upp i SärskUda frågor, avsmtt A.Inriktning mot ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem. Banverkethar i verksamhetsberättelsen för redovisat sin verksamhet.Verksamheten har ökat betydligt från Banverkefe försfe år fram t.o.m. år 1992.Förändringama består i sin helhet av en kraftig ökning av nyinvesteringarnamedan åtgärdema för vidmaktiiålfende av befintUga anläggningar realt harsjunkit. Trots en omfettande total ökning av verksamheten har antalet anstäUdavarit i stort oförändrat. Nyinvesteringarna har ökat från ca 600 mUjonerkronor tiU ca 3,6 mUjarder kronor . har fegit 5 790,9 nuljonerkronor i anspråk av ansfegsmedel. Dämtöver har haft intäkter firånbl.a. Den totafe intäkten för under år 1992har varit 6 431,5 mUjoner kronor. Kostnader för produktion CKh administrationuppgår tUl 2 917,2 mUjoner kronor. Jämfört med är dette en minskningmed knappt 200 nuljoner kronor. Under verksamhetsåret har Banverketdirektevskrivit infrastrukturinvesteringar för 2 694,5 mUjoner kronor, ihuvudsak stomjämvägar. verkskapital uppgick den 31 december 1992tiU 1 127,8 mUjoner kronor . har underhållskostnadernai refetion tiU konsumenrisindex (KPI) minskat med . Genom produktivitetsökningaroch en volymanpassning tiU minskade resurser för underhåU harunderhåUskostnadema per spårmeter på stomnätet minskat från ca år 1989tiU ca . UnderhåUskosttiadema på fens-banenätet har genommotsvarande åtgärder minskat firån /meter tiU /meter. I sin treårsplan för åren 1993/94-1995/96 angavBanverket att reinvesteringar i form av spårbyten behöver ske avstomnätet under resten av 1990-talet. har dette målkunnat uppfyUas dels genom att besparingar på ansfeget Investeringar itrafikens infrastmktur kunnat användas tiU vidmakthålfendeåtgärder, defe genomatt medel för särskUda investeringar har tiUskjutits. eget mål att 300 pfenkorsmngar per årskaU stängas genom att ersättningsvägar, broar CKh vägportar byggs har uppnåttsför . Vidare har som mål att pfenkorsningar med enviss trafik skaU förses med halvbommar före utgången av . kommer detfe mål att uppnås med nuvarande ekonomiska fömtsättningar. Utslagsgivandeför tcafikutövamas cKh resenäremas komfort är spår- Prop. 1993/94:1(X)fegeskvaUtet och anfeggningamas driftsäkerhet. SpårfegeskvaUteten BUaga 7 angessom andelen bana som har godkänt spårfege. mål är att avbanan skaU ha godkänt spårfege. har av bannätetgenomgått spårfegesmätningar. har spårfegeskvaUtetenförbättrats från tiiU . En bidragande orsak tiU detfe är att volymenspåifoyte konunit upp tiU . Antalet fel i signalaiUäggningar harstigit något som fefevhjälpningstiden har minskat meUan åren 1989 och1992. För att följa upp bl.a. banuppfetelseavtalen mellan ochbafikut-övama gör en kontroU av hur ftmktionsfelen påsignalaiUägg-ningama påverkar tågforingen. Med anledning av (RRV:s)granskning av Banverkefe underhåU av jämvägsnätet redovisade den 24augusti 1993 de åtgärder som verket vidtegit. Inom pågår ett övergripandearbete med att beskriva, tydUggöra ckU avgränsaverkets olika roller CKh ansvarsområden. RRV:s försfeg har inordnafe i denföränd-ringsprcKess som pågår och planeras inom , bl.a. pågår arbetemed att te firam en intem plan för drift, underhåU och remvesteringar för åren1994-1998 i anslutning tiU den nya tioårspfenen för investeringar som omfettaråren 1994-2003. Genom en sådan driftplan erhåUs ett bättre helhetsgrepp omverksamheten (Kh en bättre sampfene-ring mellan nyinvesteringar (kU vidmakthållande. EnUgt vadregeringen erferit har utveckfet denna driffen tiU att gälfe undersamma period som den tioåriga investeringsplanen, dvs. , med endetaljerad beskrivning for . För att bredcfe marknaden förentreprenadupphandling inom det jämvägsspecifika området arbetar verket aktivtmed bl.a. utbUdning av entreprenörer vid i . Jämvägsinspektionenär tillsynsmyndighet fÖr spårtrafiken i . Inspektionen är administrativtinordnad i men är i sin myndighetsutövning fristående. Inspektionensövergripande uppgift är att uppfylfe det trafikpoUtiska målet atttrafiksäkerheten i spårtrafiken fortlöpande skaU förbättras. För att uppnådetfe mål verkar inspektionen för att varje spårinnehavare och trafikutövare sålångt som möjUgt utvecklar egna trafiksäkerhetsmål CKh efeblerarintemkontrollmål som skaU säkra att trafiksäkerhetsmålen nås. Genom en offensivsatsning på dialog, information och utbUdning återförs (Kh sprids kunskaper (Kherferenheter. har tiUstånd enUgtjämvägssäkerhetsfegen (1990:1157) bevUjats för 14 verksamhetsutövare ispårtrafik. Bland dem som fått tUlstånd kan nämnas samt har ca 750 ansökningar inkommit från foreteg, kommuner, föreningar m.fl.som redanbedriver verksamhet och som viU fortsätfe . sökandefinns såväl stora trafikutövare som och Prop. 1993/94:100 spårvägar AB som små industrispårsinnehavare. har inlettsamarbete med () som anmäler inträffade olyckor direkttiU inspektionen. har 220 olyckor och tiUbud anmälts tUl Jämvägsinspektionenav SOSAB (Kh spårtrafikförefeg. Av dessa har 90 behandfets i inspektionensutredningsverksamhet. Tillsyn av de olika verksamhetsutövamastrafiksäkerhetsarbete har skett genom granskning av intemkontroU samtinspektioner. Dennu gäUande trafikpoUtilska inriktningen grundas i allt väsentUgt på 1988 årstrafikpoUtiska beslut (prop. 1987/88:50 bU. 1, bet. 1987/88:TU13, rskr.1987/88:159). Genom senare beshit av (prop. 1990/91:87,bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286) och (prop. 1991/92:100, bet.1991/92:TU22, rskr. 1991/92:333) har tiafikpoUtiska beslut ochpreciserats. De senare besluten fokuserar tydUgare på infrastrukturensbetydelse än beslut. Beträffande inriktningen av trafikpoUtiken i stortgäUer att konsumentema bör ha så stor valfrihet som möjUgt när det gäUerutnyttjande av olika tiafikmedel. Det övergripande målet för samhäUetstrafikpoUtik är att erbjuda medborgama och näringsUvet i landets olika delar entiUfredsstäUande, säker och mUjövänUg trafikförsörjning tiU fegste möjUgasamhällsekonomiska kostnad. Regeringen delar bedömningen att Ban-veiket inomgivna resurser skaU genomföra de åtgärder inom jämvägsnätet som ger störstemöjUga samhäUsekonomiska nytte. SamhäUsplanering, strukturfrågor (Kh regionalbalans har härvid en viktig betydelse. har bmtit ned de trafikpoUtiiska målen isex delmål, hastighet, axeUast, kapacitet, driftsäkerhet, trafiksäkerhet ochmUjö. EnUgt regeringens bedömning svarar dessa mål mot omvärldens behov (Khkrav på jämvägssektom. En viktig fömtsättning för att dessa mål skaU få avseddstyreffekt är att kan kvantifiera delmålen i reeUa nivåer. Regeringendelar den bedömning som härvid gjort i fråga om hastighet ochaxelfest. bör söka att komplettera delmålen kapacitet ochdriftsäkerhet genom att även ange hur stor del av tiden som en bana ärtiUgängUg för trafik. För jämvägsinspektionen innebär det övergripandemålet för sam häUets trafikpoUtik att inspektionen skaU verka för att trafiksäkerheten i spårtrafikens fortiöpande förbättras. Regeringen har vid olika tUlfaUen vidtegit åtgärder för att underfette for nya aktörer att komina in på jämvägsmarknaden. finns ett flertal mindre trafikutövare som i konkurrens eUer samverkan med Stetens jämvägar bedriver verk samhet. Vidare har nyttjanderätten för överförts tiU be rörda kommuner, vissa delar av byggs i privat regi genom inöessenter AB och ett privat konsortium kommer att ' bygga vissa delar avArlandabanan. Regeringen bedömer att detta Prop. 1993/94:100 kominer attmedföra ökade insatser med föreskriftsarfoete bl.a. for att BUaga 7 väglecfenya aktörer inom området Regeringen delar den bedömning och de mål somBanverket har redovisat för sin verksamhet. Målen bör därför Ugga tiU gnmd förden fortsatte inriktningen av verksamhet. Från effektivitetssynpunktskaU utnyttja marknaden inom bygg- och anfeggnings-branschen i såstor utsträckning som möjUgt vid nyinvesteringar CKh underhållsarbeten.Regeringen har fÖr avsikt att återkomma tiU med ettförsfeg om bofegisering av entreprenaddelen vid verkefe material- ochindustricUvision. Rikscfegenbeslutede om omfettende investeringar i trafikens infirastruktur.Mot bakgmnd av stetens samfede ansvar för infrastrukturen, fesdades enlångsUctig inrikttiing för utbyggnaden av landets väg-och järnvägsnät.