prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det är därför angelägetatt frivården i samverkan med andra samhällssektorer fortlöpande utvecklar ochfördjupar olika åtgärdsprogram med denna brottsförebyggande inriktning. Frivården föreslås också få ansvaret för denpraktiska verkställigheten av den planerade försöksverksamheten medintensivövervakning med elektronisk kontroll. ställer stora krav på attfrivården utvecklar nya arbetsmetoder som passar för denna form avverkställighet. Kostnadenför kriminalvårdens transportverksamhet uppgick /93 till drygt317 , varav utlandstransporter svarade för drygt 148 miljonerkronon /92 var motsvarande kostnad , varav114 för utlandstransporten Antelet personer somtransporterades till utlandet genom kriminalvårdens försorg ökade från drygt 9400 personer /92 till närmare 16 900 personer budgetåret1992/93, vilket förklarar de ökade kostnadema.Prognosen för budgetåren 1993/94 och 1994/95 Prop. 1993/94:100 är attantelet till utlandet transporterade personer kommer att vara fler än Bilaga3 under /93. Som aviserades i förra årets budgetproposition fickKriminalvårdsstyrelsen i febraari 1993 av regeringen i uppdrag attomorganisera transportverksamheten. Utgångspunkteraa för omorganisationen ärbl.a. att transportverksamheten skall bli effektivare. har redovisat ett förslag omhur den framtida transportverksamheten skall organiseras. Regeringen har medanledning av en hemställan från beslutet om att inrätteen enhet benämnd Transporttjänst fro.m. , som under styrelsenskall planera och utföra utrikestransporter och längre inrikestransporter E 1.Kriminalvårdsstyrelsen Prop. 1993/94: lOO 1992/93 Utgift 95 528 264 1993/94 Anslag 105 264 000 1994/95 Förslag 108 754 000 Kriminalvårdsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för kriminalvården. Styrelsen ärchefsmyndighet för regionmyndigheteraa, kriminal-vårdsansteltema, häktena,frivårdsmyndighetema och Transporttjänsten. I administrativt hänseende ärstyrelsen huvudman för Kriminalvårdsnämn-den och övervakningsnämndema. leds av en generaldirektörVid finns också en styrelse. Från anslaget betelas kostnadema förKriminalvårdsnämndens verksamhet. Kriminalvårdsstyrelsenföreslår att anslaget skall ökas med för räntor och amorteringartill följd av det nya systemet att finansiera investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål med lån i . Kriminalvårdsstyrelsenhar ställts inför krav på rationaliseringar Flera av styrelsensuppgifter har delegerats till regionmyndigheteraa och de lokala enhetema.Antelet tjänster vid styrelsen har till följd därav minskat från ca 320 till ca220. uppgifter är i princip koncentrerade tillövergripande och gemensamma uppgifter har varit ålagdbesparingskrav på totelt ,varav för innevarande budgetår Någon ytterligare besparinghar inte lagts ut. Under anslaget har beräknats medel för räntor ochamorteringar med anledning av den nya ordningen att finansiera investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamål med lån i . till för /95anvisar ett ramanslag på 1992/93 Utgift 3 159 904 391' 1993/94 Anslag 3 317 740 000 1994/95 Förelag 3 829 345 000 " Anslagen E 2. Krimlnalvårdsanstallema och E 3.Frivården. Frånanslaget betelas kostnadema för verksamheten vid kriminalvårdsan-stelteraa ochhäktena, inom frivården och vid regionmyndigheteraa. Från anslaget betelasockså ersättning åt ledamöter m.fl. i övervakningsnämndema. Utgifteraa styrs ihuvudsak av antelet integna inom anstelts- och häktesorganisationen och anteletklienter inom frivårdsorganisationen. Inkomster av arbetsdriften som redovisas påstetsbudgetens inkomstsida under inkomsttiteln 2611 Inkomster vidkriminalvården, uppskattes till för näste budgetår(innevarande budgetår ca ). - att medel tillförs för ytterligare anstelts- ochhäktesplatser, - att medel tillförs för utökad användning avkontraktsvård och samhällstjänst, - en höjning av arvodet till övervakare med imånaden. För övriga yrkanden hänvisas till anslagsframställningen. Beläggningssituationenär mycket ansträngd inom både anstelts- och häktesorganisationen. Enkontinuerlig ökning av antelet långtidsdömda samt ändrade regler om villkorligfrigivning och grovt rattfylleri bidrar och kommer att bidra till en ökning avbeläggningen. Erforderliga medel för ytterligare anstelts- och häktesplatsersamt för en försöksverksamhet med intensivövervakning med elektroniskahjälpmedel har därför beräknats under anslaget. Konsekvenserna på längre siktav ändrade regler om grovt rattfylleri är f.n. svåra att föratse. Regeringenhar med anledning härav, som aviserades i propositionen om Grovt rattfylleri,m.m. 1993/94:44) gett BRÅ i uppdrag att göra en fördjupad utvärdering avreformen avseende såväl kostnader som eflfekten Rationaliseringskravet för /95, somär det Qärde året i det femåriga rationaliseringsuppdraget, är 30 miljonerkronon Av dette belopp skall två tredjedelar omfördelas inom anslaget ochanvändas till att finansiera strategiska insatser i det förayelsearbete sompågår inom kriminalvården, bl.a. metodutveckling och personalutveckling samtför att höja verkets ekonomiadministrativa standard. Anslaget har beräknats medhänsyn härtill. Idepartementspromemorian Brottsoffren i blickpunkten - åtgärder för attstärka brottsoffrens ställning (Ds 1993:29) föreslås bl.a. att en Prop.1993/94:100 brottsoflferfond skall inrättes. Regeringen har beslutet enBilaga 3 lagrådsremiss på gmndval av promemorian och en departementspromemoriamed de närmare förslagen som krävs för att inrätte en brottsoflferfond.Justitiedepartementet har i en annan promemoria Lägre ersättrnngar tillfängelsedömda, m.m. föreslagit att ersättningen till de integna inomkriminalvården för arbete och annan sysselsättning skall sänkas med igenomsnitt eller med sammanlagt 12,4 miljoner kronon Dessa medel föreslåsfinansiera uppbyggnaden av en brottsoflferfond och vissa andra åtgärder tillstöd för brottsoffren. Promemorian har remissbehandlats. Regeringens förslag (prop. 1993/94:26) om utvidgadrätt till målsägandebiträde och förbättrat rättsligt bistånd till brottsoffermed i kraftträdande , föreslås finansieras genom den nänrndasänkningen av ersättningen till de integna. Regeringen har med anledning häravgjort en överföring av från dette anslag till förslagsanslagetF 1. Rättshjälpskostnader för dette ändamål. Regeringen avser att förelägga riksdagenen proposition med förslag om att inrätte en brottsoflferfond fno.m. den 1 juli1994. Enligt regeringens bedömning skall uppbyggnaden av fonden finansierasgenom den föreslagna sänkningen av ersättningen till de integna. I avvaktan på regeringens och riksdagensslutbehandling angående brottsoflferfonden avser regeringen avsatte resterandebelopp av sänkningen till de integna, d.v.s. , tillregeringens disposition under anslaget. I övrigt hänvisar regeringen till de inledandeavsnitten om kriminalvård. till Kriminalvården för /95 anvisarett ramanslag på 3 829 345 000 kn E 3.Utlandstransporter Prop. 1993/94: lOO 1992/93 Utgift' 1993/94 Anslag 124 000 000 1994/95 Förelag 159 115 000 " Utgiften ingår som en del av anslaget E 2.Kriminalvårdsanstaltema Anslagetbelästes av kostnader som uppkommer i samband med utlandstransporter, såsomlöner till den personal som behövs för planering och genomförande avutlandstransporteraa, transportkostnader inkl. biljetter, kostnader förutbildning samt övriga kostnader som uppstår till följd av utlandstransportenUtlandstransporteraa avser i huvudsak avlägsnandebeslut enligt utlänningslagen(1989:529). Utgifteraa styrs framför allt av antelet transporterade personersamt destinationsor-teraas belägenhet och kostnadsnivåer Kriminalvårdsstyrelsenyrkar att anslaget räknas upp med till följd av att anteletpersoner som transporteras till utlandet väntes öka. Regeringendelar bedömning att antelet personer som transporterastill utlandet väntes öka jämfört med /93. Regeringen har därförberäknat ytterligare under anslaget. Iövrigt hänvisar regeringen till de bedömningar av och riktlinjer förverksamheten som redovisades i det inledande avsnittet om transportverksamheten. till Utlandstransporter för /95anvisar ett förslagsanslag på 159 115 000 kn F.RÄTTSHJÄLP M.M. Prop. 1992/93 Utgift 837 499 725 1993/94Anslag 815 100 000 1994/95 Förelag 779 000 000 Frånanslaget betelas de kostnader som enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt1993:9) och lagen (1988:609) om målsägandebiträde skall betelas av allmännamedel. Rättshjälp enligt rättshjälpslagen omfatter allmän rättshjälp,rättshjälp åt misstänkt i brottmål (bl.a. oflfentlig försvarare), rättshjälpgenom offentligt biträde samt rådgivning. Domstolsverkethar efter vissa kompletteringar beräknat anslagsbelastningen för budgetåret1994/95 till I dette belopp ingår bl.a. de medel som och beräknar för rättshjälp genom offentligtbiträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529). Rättshjälpslagen,som trädde i kraft , hade till syfte att tillgodose enskildasbehov av ekonomiskt bistånd i rättsliga angelägenheter (prop. 1972:4, bet.1972:JuU12, rskr 1972:205). som rättshjälpslagen har varit ikraft har den ändrats åtskilliga gånger bl.a. i syfte att minska stetenskostnader för rättshjälpen. trädde omfattende ändringar irättshjälpslagen i kraft (prop. 1987/88:73, bet. 1987/88:JuU21, rskn1987/88:193). Ändringama innebar bl.a. att möjlighetema att få allmänrättshjälp utvidgades genom att inkomstgränsen höjdes. Vidare sänktesrättshjälpsavgifteraa, dvs. den avgift som den enskilde själv skall bidra med.Samtidigt begränsades möjUgheteraa att få allmän rättshjälp i vissa särskilt kostnadskrävandeärendegrapper, bl.a. sådana där man kunde räkna med att behovet av juridisktbiträde kunde tillgodoses med försäkringar Avsikten med reform var inte attytterligare skära ner kostnaderaa för den allmänna rättshjälpen. Reformen skullevara kostnadsneutral, och de grandläggande målsättningama för samhälletsrättshjälp skulle stå fast. Tanken var att de begränsade resurser som står tillbuds för stetligt rättsskydd skulle koncentreras till de områden där de bästbehövs. har på regeringens uppdragbl.a. Uppdraget redovisades i rapporten (F 1992:6)Rättshjälpens effektivitet - regeringsuppdrag. I rapporten analyserades ocksåmöjlighetema att minska stetens kostnader för rättshjälpen. Kostnademaför rättshjälpen har ökat och har stigit till en nivåsom i rådande samhällsekonomiska situation inte ter Prop. 1993/94:100 sig försvarlig. budgetproposition aviserades därför be- Bilaga 3 sparingsåtgärder med på rättshjälpsanslaget. Riksdagengodtog förslaget (bet. 1991/92:JuU19, rskn 1991/92:183). Regeringen har i prop. 1992/93:109 om ändring irättshjälpslagen m.m. lämnat förslag med syfte att minska kostnadema förrättshjälpen. Fömtom lagändringar redovisas också i propositionen andraåtgärder som bör genomföras för att uppnå de beslutede besparingaraa. Riksdagenantog de av regeringen framlagda förslagen (bet. 1992/93:JuU 12, rskn1992/93:104) och ändringen trädde i kraft . Som tidigare nämnts i inledningsavsnittet (jfravsnitt 4.3) har de lagändringar som genomförts och de övriga aviseradeåtgärderaa inte kunnat bromsa ökningaraa av stetens kostnader för rättshjälpen.Kravet på besparingar och behovet av en mera genomgripande översyn av villkorenför och omfattningen av rättshjälpen har lett till att regeringen givit ensärskild utredare i uppdrag att göra en översyn av rättshjälpslagen(, Ju 1993:08). Översynen är i det närmastetotelomfattende och avser, föratom villkoren för och omfattningen avrättshjälpen, regleringen av ersättningen till biträden enligt rättshjälpslagenoch offentliga försvarare, den allmänna rättshjälpens förhållande tillrättsskyddsförsäkringar, frågan om regleringen av offentliga biträden skallöverföras till den materiella lagstiftningen där de aktuella ärendekategoriemaregleras samt organisatoriska frågor på rättshjälpsonuådet. Uppdraget börenligt direktiven redovisas . 1förarbetena till rättshjälpslagen (prop. 1972:4 s. 273 flf) föratsätts attersättning till biträde och oflfentlig försvarare i betydande utsträckningskall regleras med hjälp av texon firms två texor: en texa förersättning till oflfentlig försvarare i vissa brottmål i tingsrätt och hovrättoch en texa för ersättning till biträde i mål om äktenskapsskillnad eftergemensam ansökan (DVFS 1992:15 resp. 16). Taxoma baseras på en timkostnadsnorm som fastställsav regeringen. grandas på självkostnaden vid de allmännaadvokatbyråerna. I rättstillämpningen har timkostnadsnormen blivit normgivandevid bestämmande av biträdesersättningar inom hela rättshjälpsonuådet. Med stöd av 22 § rättshjälpsförordningen (1979:938)faställer texor på grandval av den timkostnadsnorm sombeslutets av regeringen. I propositionen om ändring i rättshjälpslagen m.m.(prop. 1992/93:109) uttelades bl.a. i fråga om timkostnadsnormen att denuvarande beräkningsgrandema för fastställandet av borde ses över ochatt regeringen tills vidare borde bestämma timkostnadsnormen. Det sades vidareatt uttelandet i förarbetena till rättshjälpsreform - attsjälvkostnadema vid de allmänna advokatbyråeraa torde få tillmätes stor betydelsenär det gäller storleken på timkostnadsnormen -inte innebar att självkostnademavid de allmänna advokatbyråerna behövde vara så utslagsgivande som de kommitatt bli . konsteterades att detfanns utrymme för att i kostnadsdämpande riktning Prop. 1993/94:100 göra enfriare bedömning . Vidare förordades en ordning som Bilaga 3iimebar att differentierade timkostnadsnormer för brottmål och tvistemålåterinfördes. I beslut bestämde regeringenför timkostnad sno rmen avseende texa för gemensam ansökan omäktenskapsskillnad och konkursförvaltertexa till exkl.mervärdeskatt (inkl. mervärdeskatt) samt avseende brottmålstexa itingsrätt och hovrätt till exkl. mervärdesskatt (inkl.mervärdeskatt). Högste domstolen har i beslut den 19 mars 1993fuimit att skälig timersättning till en oflfentlig försvarare är (inkl. mervärdesskatt). Beslutet avsåg ersättning utenför det texesatteområdet. Mot bakgmnd av dette beslut bestämde regeringen atttimkostnadsnormen avseende brottmålstexa i tingsrätt och hovrätt, texa förgemensam ansökan om äktenskapsskillnad och konkursförvaltertexa fro.m. den 1juli 1993 t.o.m. skall vara exkl. mervärdesskatt(inkl. mervärdesskatt). De nuvararande beräkningsgranderaa för attfastställa timkostnadsnormen är relativt komplicerade och förenade med en delsvagheten Regeringen gav därför i uppdrag att seöver beräkningsgranderaa och undersöka om föratsättningar finns att införadiflferentierade normer i olika avseenden. har i oktober1993 redovisat uppdraget genom rapporten - till vilken kostnad? Irapporten diskuteras och analyseras bl.a. den s.k. självkostnadskalkylen,möjUgheteraa till kostnadskontroll och altemativa beräkningsmodeller Många avde förslag som rapporten ter upp föratsätter ett fortsatt utredningsarbete. Medhänsyn härtill och med beaktende av att frågoma sammanhänger med de frågor somRättshjälpsutredningen har att utreda har regeringen den 2 december 1993beslutet att rapporten skall överlämnas till . Regeringenberäknar anslagsbelastningen för /95 till 779 000 000 kronon 1dette belopp ingår de medel som Stetens invandrarverk och Utlänningsnämndenberäknar för rättshjälp genom oflfentligt biträde i ärenden enligtutlänningslagen. I beloppet ingår också medel i anledning av ändrad lagstiftningom rattfylleri och utvidgad rätt till målsägandebiträde. Den minskade belastningen på anslaget berorhuvudsakligen på att möjlighetema att få rättshjälp genom offentligt biträdeinskränks i vissa fall (jfr bilaga till budgetpropositionen). till Rättshjälpskostnader för /95anvisar ett förslagsanslag på 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Rättshjälpsmyndighetenhandlägger ärenden om rättshjälp. har ca 25 anställda.Från anslaget betelas även kostnadema för verksamheten vid är central förvaltningsmyndighet för . Domstolsverkethar i sin förenklade anslagsframställning yrkat att anslaget för budgetåret1994/95 reellt förstärks med i förhållande till vad som anvisatsför /94. Resursförstärkningen avser tre ytterligare tjänsterfördelade på 0,5 ADB-handäggare, 1 ekonom, 0,5 föredragande vid nämnden samt 1assistent som skall delas mellan myndigheten och nämnden. myndigheten funnits har arbetssituationenvarit bekymmersam. Det ADB-baserade ärendehanteringssystemet är tungarbetetoch i integrationen mellan rättsshjälpssystemet och den ekonomiskaredovisningen har fel konsteterats. Bristen på resurser har lett till attadministrationen blivit eftersatt. Det förekommer ett omfattende övertidsutteg.Nämndens arbetssituation är ocksä otillfredsställande. () har medgett attDomstolsverket får tillämpa bokföringsförordningens äldre bestämmelser avseendelöpande bokföring av fordringar och skulden Årsredovisningen består av enbalansräkning, resulteträkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys ochresultetredovisning. utnyttjade en anslagskredit på ca300 /93. RRV:s revisionsberättelse innehåller ingainvändningar såvitt avser . Regeringendelar bedömning av behovet av resurstillskott tillRättshjälpsmyndigheten. Med hänsyn härtill bör anslaget, föratom pris- ochlöneonuäkning, öka med 800 000 kn Regeringenkonsteterar att inte haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende . Resultetredovisningen iårsredovisningen avseende /94 bör vara mindre deteljerad än vadsom varit fallet beträffande /93. 10 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 till för /95anvisar ett ramanslag på 12 549 000 kn 1993/94:100 Bilaga 3 Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag 1 000 1 000 1992/93 Ulfall 1993/94 Beräknat 1994/95 1994/95 Preliminär bedömning 122 000 000 122 000 000 Kostnader 114 039000 112 000 000 111 000 000 111 000 000 Resultat 6012 000 10 000 000 11 000 000 11 000 000 (Driftbidrag 12650 000 12 160 000 11 010 000 11 010 000) Deallmänna advokatbyråernas uppgifter och organisation m.m. Deallmänna advokatbyråemas främste uppgift är att lämna biträde och rådgivningenligt rättshjälpslagen. Om det kan ske uten hinder för den verksamhet sombedrivs enligt rättshjälpslagen, skall byråema även lämna annat biträde irättsliga angelägenheten Om nödvändiga åtgärder annars inte skulle vidtes pågrand av att ersättning inte kan påräknas och rättshjälp inte kan lämnas, börjuristerna vid de allmänna advokatbyråeraa åte sig uppdrag som t.ex.likvidator, förmyndare eller god man, s.k. § 3-ärenden. För de kostnader somuppstår i den verksamheten får byråema ersättning av steten. I princip skall de allmänna advokatbyråerna varasjälvbärande och konkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråer Varjebyrå utgör således en självständig resultetenhet. Detfinns numera 27 allmänna advokatbyråer, varav en har ett filial- Prop.1993/94:100 kontor på annan ort. Anslaget Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhetär ett förslagsanslag som tes upp med ett formellt belopp på 1 000 kn Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamheten vid de allmännaadvokatbyråeraa. För att klara likviditeten i uppdragsverksamheten förfogar deallmärma advokatbyråeraa över en rörlig kredit i riksgälds kontoret. Fno.m.den 1 juli 1991 omfattes de allmänna advokatbyråeraa av ratinen räntekonto medkredit. Kreditgränsen för innevarande budgetår är 10 mkn De allmänna advoktbyråeraa har sammantegna /88 uppnått självfinansieringskravet. budgetproposition lämnades enredogörelse för de utredningar m.m. som vidtegits beträffande de allmännaadvokatbyråeraas verksamhet. I sanuna proposition angavs att någongenomgripande förändring av systemet med de allmänna advokatbyråeraa inte varaktuell. Verksamheten vid Allmänna advokatbyrån i harpå grand av bristende lönsamhet avvecklats . har det förekommitinformella diskussioner mellan personalen vid ett par allmänna advokatbyråeroch () om övertagande av verksamheten. De allmänna advokatbyråernas resultat m.m. budgetåret 1992193 () har medgett att de allmänna advokatbyråerna får tillämpabokföringsförordningens äldre bestämmelser avseende löpande bokföring avfordringar och skulder Årsredovisningen består av en balansräkning,resulteträkning, anslagsredovisning, finansieringsanalys och resultetredovisning. Av den förenklade anslagsframställningen samtårsredovisningen och verksamhetsberättelsen för /93 framgårbl.a. De allmänna advokatbyråeraa har sammantegna /88 haft en god resultetutveckling med full kostnadstäckning ochuppfyllande av självfinansieringsmålet. För /93 blev den totelakostnadstäckningen mot /92. Därvid har hänsyn intetegits till en redovisningsteknisk engångskostnad /92. De allmänna advokatbyråeraa uppnådde sammantegnaett bokförings-mässigt resultet (årets resultet) på , mot åretinnan. Överskottet uppstod genom att 19 byråer redovisade vinst på sammanlagt10,och 9 byråer redovisade förlust med tillsammans 3 mkn I årets resultetingår även finansiella intäkter och kostnader samt extraordinära intäkter ochkostnaden Årets resultet återspeglar därför inte det senaste årets verksamhet.Med anledning härav redovisas även ett mer verksamhetsanpassatresultet som skiljer sig från årets resultet. Årets rörelseresultet(rörelseresultet före avskrivningar och kalkylmässig ränte) uppgick totelt settt.ex. till Årets verksamhetsresultet (rörelsere- sultet efter avskrivningaroch kalkylmässig ränte) blev endast 48 tkr, mot Prop. 1993/94:100 400 /92. Härvid har hänsyn inte tegits till den Bilaga 3redovisningstekniska engångskostnaden på /92. Enligt DV förklaras resultetnedgången av avvecklingsdiskussioneraa under hösten1992. har enligt uppgift en återhämtning skett i dettehänseende. Under /93 utbetelades bonuslön på 8mkr, mot föregående budgetår Fno.m. finns ingenbegränsningsregel i bonuslöneavtelet. En tidigare sådan regel innebar attsumman av utbetelad bonuslön inte fick överstiga av de totela intäkteraa. Antelet inkomna ärenden minskade iförhållande till /92. har det skett storaförändringar inom de olika ärendegrappema. Ärendegrappen oflfentligt biträdehar ökat mycket kraftigt även /93. Ärendegrapperaa rådgivning, allmänrättshjälp, offentlig försvarare och målsägandebiträde minskade i antel. Faktureringsvolymen uppgick till , vilket ären ökning i förhållande innan. Rättshjälpsärendena svaradeför av verksamhetsvolymen. Rörelsekostnadema utgjorde 107,4 mkn Iförhållande till /92 innebär det att faktureringsvolymen ökatmed och att rörelsekostnaderaa ökat . Lönekostnaderaa utgör ca 72 %av rörelsekostnaderaa. Kostnaden för kurser och konferenser samt resor isamband därmed har uppgått till vilket nästen är en fördubbling iförhållande till /92. Enligt DV är avvecklingsdiskussionen medåtföljande utlandsresor anledningen till denna kraftiga kostnadsökning. Det samlade upparbetede värdet per den 30 juni 1993uppgår till 33 mkn Det innebär att ingen förändring skett i förhållande tillåret innan. Genomsnittligt har personalstyrkan uppgått till 190årsarbetskrafter, varav 109 jurister och 81 biträden. iimebär attpersonalstyrkan i stort sett varit oförändrad . RRV påpekar i en revisionsrapport att det är svårtatt bedöma värdet av balansposten upparbetet värde. uppges bl.a. bero påatt tidredovisningen varit bristfällig och i en del fall saknats helt. DV bedömer att lönsamheten för byråeraa kommer attbestå och beräknar kostnadstäckningsgraden för innevarande budgetår /95 till . Stetsmaktemahar slagit fast att steten endast i undantegsfall och då med bestämda motivskall uppträda som ägare av verksamheter som har kommersiella föratsättningarAv skäl som anfördes budgetproposition är någon genomgripandeförändring av systemet med de allmänna advokatbyråeraa inteaktuell. Mot bakgmnd av att de allmänna advokatbyråernabedriver en konkurrensutsatt verksamhet är det samlade s.k.verksamhetsresultetet /93 inte tillfredsställande. Det förefaller docksom om det resultetet kommer att förbättras. Det är angeläget att så sker ochregeringen kommer att hålla sig nogaunderrätted om utvecklingen. Regeringen konsteterar att kostnadema för kurseroch konferenser och Bilaga 3 resor i samband därmed ökat dramatiskt.