prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regermgen föratser ett ökande behov av denverksamhet som UNFPA bedriver, både som pådrivare inom FN-systemet och irelation till medlemsländema. Den kommande konferensen kommer att visa i vadmån mandatet skall förändras eller omtolkas. En ökande betoning på denyckelfrågor som vi tidigare redovisat är härvid av vUa för storleken på detsvenska bidraget. Regeringen föreslår att bidraget tUl UNFPA beräknas till 140miljoner kronor för /95. Anslag 1993/94 350 000 000 Förslag 1994/95 350 000 000 Detmteraationella blev början till en delvis ny era for . insåg tidigt att kvinnors stälhiing och livsvillkor är nära förbundet med bams möjligheter tUl utvecklmg. Föratom att bistå på det materiella planet fick organisationen nu en vUaig roll som opmionsbildare. Syftet var att bam och kvmnors behov skulle beaktes i alla frågon Under 1980-telet, då många länder, inte minst i AfrUca, började genomföra straktaranpassningsprogram blev dette av specieU vUa för . Innevarande årtionde inleddes med tillkomsten av konventionen för bamets rättigheter cx;h bamtoppmötet. 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 av bamtoppmötet harresulterat i att flertelet länder i världen engagerat Prop. 1993/94:100 sigi att te fram nationella handlmgsplaner för att förbätaa baraens Bilaga 4livsvillkon har varit en drivande kraft både vad gäller initiativettill baratoppmötet och dess uppföljnmg {K;h tUl och dessratificering samt genomförandet. En genomgående arbetsmetodUc för är attsätte kvantitetiva mål för verksamheten. Som exempel kan nämnas det"historiska målet" att vaccinera av jordens bam, vilketuppnåddes 1991. Det är dock lUca vUrtigt att parallellt arbete för attframgångama blir varaktiga och ej helt beroende av "utomstående"assistens, genom att i högre grad involvera cx;h föra över ansvaret tillmyndigheter cx;h organisationer på nationell nivå. En övergripande utvärdering av fondens arbete1991/92 visade på en rad söategiska val som måste göra för att kunnaverka som en effektiv och ändamålserUig organisation även i framtiden.Utvärderingen pekade bl.a. på vUaen av att kvinnan involverades i helautvecklingsarbetet, och inte "bara" när hon är föremål för eninsats. I en värld av ökande krav på resultet och hårdnande konkurrens ombidrag framstår behovet av att klart definiera verksamhetens mål ocharbetsmetodUc, framförallt mot bakgrand av orgamsationens multUcultarellakaraktär, som en absolut nödvändighet. har omfatöimgen avverksamheten mer än fördubblats. Insatsema har dessutom utökats till nyasektorer cx;h tUl större målgrapper inklusive kvinnan i alla hennes roller ochi vissa fell mannen. Orgamsationen har dock inte i samma tekt anpassats tiU denya uppgiftema eller förväntningama. Trots att , i jämförelse med andraFN-organ, lyckas förhållandevis bra med genomförandet av program ochframförallt som opinionbildare, uppfylls inte de svenska kraven på msyn ochrapportermg i verksamheten. Det snabbt ökade ansvaret för insatser ikatesöofområden har Under kommande arbetsår är det av särskild vUa attfölja bamfondens utveckling vad gäller den snabbt växande rollen ikatesöofinsatsen Befolkningsfrågan är förmål för en intensiv debatt i UNICEF.Sverige välkomnar en bredare syn på befolkningsområdet samt intensifieradeinsatser för att mildra effekterna av HIV/AIDS. Det finns ett nära samband mellan kvinnor och barnsutbildnmgsnivå och hela femiljens levnadsvUlkor inbegripet hälsostetas, inkomsttuvå, möjlighet att tUlvarate sina rättigheter etc. I dette och andra sammanhang är det en vUaig uppgift att försöka tillgodose det generella behovet av utbildning. stödjer därför ökade insatser på utbildmngsområdet och då särskilt med betoning på utbildnmg för flickor och kvinnon vill se att kvinnors, såväl som mäns, roller och delaktighet uppmärksammas i all programverksamhet. Fonden har en fortsatt vUaig roll i sitt normativa arbete, framförallt vad gäller bamets rättigheten 96 Motbakgrand av : s breda verksamhetsfält har det svenska bidragettill orgamsationen utvecklats i öe rUctningar; ett fortsatt stort Prop.1993/94:100 basbudgetstöd, ett växande stöd via SIDA:s landprogram och ettväxande BUaga 4 stöd för katesöofinsatsen Det svenska totela stödet tillUNICEF uppgick /93 till 765 miljoner kronon Med stöd av resonemanget krmg framtidainrUctning (K;h utveckling föreslår regeringen att det svenska basbudgetstödetskall utgå med 350 miljoner kronon Världslivsmedelsprogranunet(WFP) Anslag 1993/94 270 000 000 Förslag 1994/95 270 000 000 Världslivsmedelsprogrammet,WFP, ansvarar för livsmedelsbistånd tUl PN:s katesttofverksamhet, tUl flyktmgarunder FN:s flyktingkommisaries mandat till utvecklmgsprojekt där livsmedel kanutgöra en delkomponent. kanaliseras av världens totelalivsmedelsbistånd genom WFR Det finns alltid en risk att livsmedelsbistånd kanfä negativa verkningar, bl.a. på känsliga lokala marknader i u-länden Riskenär särskilt stor vid katesöofer, då ofta mycket stora mängder mat är i omlopp.Det är av ytterste vUa att livsmedelsbistånd ges utifrån kunskap och kompetensoch att samordnmg sker, speciellt vid katesttofen Livsmedelsbistånd får integes på så sätt att lokala och regionala prcxiuktions- och handelsmönster slåsut. verkar för att WFP:s andel av världenssammanlagda livsmedelsbistånd skall bli större samt för att WFP skall kunnaspela en mer aktiv roll for att lindra verknmgama av katesttofer av olUca slag.Sverige driver också att WFP skall fungera som ett foram för policydia-log ilivsmedelsbiståndsfrågon WFP har en stor och väl fungerande organisation föröansporter och logistUc. Flera stora givare väljer att använda sig av WFP ocksåför sitt bilaterala livsmedelsbistånd. WFP behöver dock förbätöa (x;h utvecklasin projektverksamhet, främst på utvecklingsområdet. har WFP mer än fördubblat sin omsättningsom uppgår till . Ökningen beror främst på det ökande antelet katesttofer i världen samt att man från UNHCR övertegit ansvaret för livsmedelsbiståndet tUl världens flyktmgan Dessa två områden har ökat från tiU av den totela verksamheten. Orgamsationsstraktaren har dock inte förändrats och byggts ut i samma utsttäckning som den operativa verksamheten och organisationen står därför inför straktarella problem. En ny policy som är anpassad till den nya verksamheten behöver utvecklas. Fördelning av personalresurser, beslutsmekanismer, budgetaantering, cx;h redovis- nmgssystem behöver ses öven har som medlem i , tillsammans med bl.a. övriga nordiska länder, drivit att en diskussion om dessa frågor skall äga ram viUcet kommer att ske under "' 1994.Resultetet av denna diskussion påverkar framtida hållning Prop.1993/94:100 tUl WFP BUaga 4 Inom ramen konvention omlivsmedelshjälp (Food Aid Convention, FAC) har medlemsländema åtegit sig att gebidrag som sammaiilagt motsvarar spannmål . Det konventionsbundnasvenska årsbidraget motsvarar vete mkl. kostaader för administtationoch frakt och lämnas genom WFP. Regeringen anser att livsmedelsbiståndsfrågoma ochWFP kommer att spela en fortsatt stor roll, främst i ljuset av det storaantelet katesöofen kommer att behöva ägna särskild uppmärksamhet åt attaktivt delte i den förestående policydiskussionen om WFP:s framtida verksamhet.Regermgen föreslår ett bidrag till WFP om totelt 270 miljoner kronon I dennasumma ingår det svenska årsbidraget tUl Focxl Aid Convention motsvarandekostnaden för vete. FNrs1'älporganisation för palestinaflyktingar (UNRWA) Anslag 1993/94 130 000 000 Förslag 1994/95 146 000 000 för palestinaflyktmgar (UNRWA) skapades av FN:sgeneralförsamling 1949 och stertede sin verksamhet . UNRWA:s mandathar förlängts efterhand, då generalförsamlingen beslutede omförlängning till . UNRWA:s uppgift är att ge utbildning,hälsovård och social service för palestinska flyktingar på , i ,, CKh . Palestinska flyktmgar är de personer som lämnadePalestina vid steten tUlkomst samt de som blev flyktmgar efterjunikriget . Genom att bam och bambara ärver sma föräldrars flyktmgstetashar mandatet kommit att omfatte ca 2,8 miljoner palestinier registterade hosUNRWA. Ca en ttedjedel av dessa befinner sig i flyktinglägen UNRWA har ett gott anseende i givarsamftmdet som enkostnadseffektiv cx;h väl fimgerande organisation. gäller särskilt denoperativa verksamheten. Avtelet om ett ömsesidigt erkännandemellan PLO cx:h förändrar dock föratsättningama för UNRWA:s arbete.Tills dess att ett fungerande palestinskt självstyre eteblerats kommer UNRWAatt spela en nyckelroll i fredsprocessen, dels som "kommunalförvaltning" för främst utbildning och hälsovård, dels som en av kanalernaför det intemationeUa bistånd som syftar till att snabbt förbätaapalestiniernas levnadsvUlkon I ljuset av den nya utvecklingen är det natariigtatt UNRWA :s verksamhet nu integreras i en sammahållen administtation församtiiga palestmier. UNRWA kommer även i fortsättningen att ha en vUaiguppgift för de palestinska fiyktingar som inte befinner sig på elleri . UNRWA: s roll som utvecklmgsorganisation cxh mte bara som humanitärorgamsation bör lyftes fram i syfte att bryte det beroende av bistånd som mångaflyktingar har av intemationeU hjälp. Påsamma sätt som andra FN-organ saknar UNRWA ändamålsenliga Prop. 1993/94:100styr- och finansieringsformer. Det ter sig emellertid inte lämpligt att Bilaga 4 driva sådana frågor för UNRWA :s del . Fredsprocessen mellan och PLO förtjänar ettstarkt internationellt stöd. Behoven av uppbyggnad och förstärkning av desociala, ekonomiska, uifrasttTiktarella, admmisttativa och demokratiskastrak-tareraa motiverar ett omfattende svenskt bistånd. UNRWA är en vUctigkanal för detta bistånd. Andra kanaler är SIDA, BITS och samtenskilda organisationer.Regeringen föreslår att bidraget till UNRWA utgår med146 för /95. FNrsflyktingkonunissarie (UNHCR) Anslag 1993/94 235 000 000 Förslag 1994/95 275 000 000 Ienlighet med 1951- års flyktingkonvention och 1967- års tUläggsprotokoU ärUNHCR:s uppgift att ge skydd och bistånd tUl personer som flyr undan bl.a.politisk och religiös förföljelse, samt att medverka till långsUctiga lösningarpå flyktingaraas sitaation. Det ursprangliga mandatet har dock successivtutvidgats genom såväl tillkomsten av regionala överenskommelser (OAU-konventionenoch Cartegena-deldarationen) som ett ökat antel s.k. komplexa katesöofer ochdärmed uppkomsten av stora flyktmgsöömmar såväl inom ett lands gränser sommellan länden Genom denna utvecklmg har UNHCR kommit att bli ett av de störsteoch vUaigaste FN-organen inom katesttofområdet. Från svensk sida har vi särskilt framhävt den rollUNHCR bör ha när det gäller att medverka tUl att förhindra uppkomsten avflyktmgsööm-man På lång sikt måste grandorsakeraa till flykt angripas genomutvecklmgsmsatser och genom en ökad inrUctning på insatser som ökar respektenför de mänskliga rättighetema i världen. I ett kortere perspektiv är detnödvändigt att genom närvaro av t.ex. FN-personal minska risken för övergreppmot civilbefolkningen. kan endast ske genom en ökad samverkan mellanUNHCR och övriga organ inom FN samt FN:s kommission för de mänskligarättighetema. Trots det omfattende mandat som UNHCR ipraktUcen har, är det sannolUa ett av de FN-organ som mest framgångsrUa har lyckats att infria de mål som har uppställts av medlemsländema. Viss skUlnad i måluppfyllelse mellan olUca delar av mandatet föreligger dock. När det gäller skydd och hjälp till flyktmgar enligt 1951-års konvention uppfyller UNHCR väl sma åteganden. Sökandet efter varaktiga lösningar har hög prioritet för flyktingkommissarien och i enlighet med svenska ståndpunk ter söävar UNHCR efter att medverka tUl att även underlätte flyktmgar- nas integration i hemlandet. Liksom inom katesttofområdet krävs det dock ett närmare samarbete mellan de olUca FN-organen, främst UNDP och , bilaterala biståndsgivare och enskilda organisationer för att dette arbete skall bli fullt ut framgångsrUa. Sverigehar vid upprepade tUlfällen krävt att UNHCR inom katesttof- Prop. 1993/94:100området utvidgar och stärker sitt samarbete med övriga relevante FN- BUaga 4organ. Detta gäller framförallt vid s.k. komplexa katesttofer som kräversamlade insatser från flera FN-organ. UNHCR måste otvivelaktigt te ett störreansvar for att FN skall kunna uppöäda på ett samordnat och effektivt sätt. egna katesöofinsatser är dock UNHCR förhållandevis snabba cx:h effektiva. I tekt med att nya ansvarsområden har pålagtsflyktingkommissarien har även verksamheten utvecklats mycket snabbt. har omsättningen ökat från 544 miljoner US doUar 1990tUl 1993. Operationen i framför allt det fomaJugoslavien, där UNHCR av generalsekreteraren har givits en ledande roll för dehumanitära insatsema, har utsatt organisationen för stora påfrestaingar.SannolUa bör mte UNHCR :s verksamhet utvidgas utenför det ovan nämnda utvidgademandatet . Kon-solidermg snarare än expansion börkänneteckna arbetet. Den adminisöativa kapaciteten måste stärkas cx;h nyaformer för att anpassa orgamsations-, programmerings- och personalsttukturentill den existerande verksamheten måste sökas. LUcsom inom katesöofområdet är det angeläget attUNHCR ökar sma ansttängningar att samverka med övriga relevante FN-organ föratt möte intemflykttagproblematiken, ansöängningama att angripa grandorsakeraatUl flykt samt mtegrationen av återvändande flyktmgar i sina hemländer. Underdet kommande budgetåret blir det av cenöal betydelse för flyktmgkommissarienatt tillsammans med medlemsländema identifiera i relation till övriga FN-organ. Här kan och bör Sverigespela en ledande roll. Frågor relaterade till migration och flyktingarblir allt vUaigare cx;h behovet av den typ av verksamhet som UNHCR bedriver ökanEn samlad bedömning av orgamsationens effektivitet och den vUa fästervid dessa frågor samt organisationens vUaiga mandat i konflUctom-råden och dåsärskilt Bosmen, visar att det är angeläget att det svenska bidraget ävenfortsättningsvis bibehålls på en hög nivå. Mot denna bakgrand beräknar regeringen det svenskabidraget tUl UNHCR till för /95. /GATTrsintemationella handelscentrum (ITC) Anslag 1993/94 20 000 000 Förslag 1994/95 15 000 000 ITCär FN-systemets operativa organ för handelsfrämjande åtgärder tUl förmån for u-ländema. Det erhåller sma finansiella resurser dels från och for den administtativa budgeten, dels från UNDP och enskilda bidragsgivare för särskilda projekt. har öaditionellt varit den störste bilaterala bidragsgivaren. () har det samordnande ansvaret för beredningoch uppföljning av de projektmedel som ställer tUl Prop. 1993/94:100 lTC:s förfogande. I syfte att minska andelen öronmärkte bidraginledde en diskussion mom ITC om dess framtida straktar ochorganisation i enlighet med reformtenkarna inom det nordiska . Ettsvenskt förslag att inrätte en rådgivande kommitté för bätae styrning avverksamheten samt att eteblera en global bidragsfond godtogs i princip.Emellertid har rrC:s chefspost varit obesatt , viUcet gjortdet mindre meningsfullt att behandla vUaigare policyfrågor i ochUNCTAD:s gemensamma policyorgan for ITC, JAG (). inte kuimat återbesattes sammanhänger med oenighet om nivå ochanställningsvUlkor for denna alltsedan FN:s generalsekreterare 1992 beslutedeatt omklassificera tjänsten och att mte tillsätta den kandidat som ochUNCTAD enligt normal tillsättningsprocess föreslagit. För att söka påskynda enlösning av denna fråga har lUcsom andra länder hållit mne utbetelningenav vissa bidrag. Generalsekreterarens kontor beslutede attsnabbuöeda ITC:s lednmgsfunktionen torde i bäste fell leda tUl att en nychef tillsätts . Mot detma bakgrand föreslår regeringen /95 att det svenska bidraget tUl ITC beräknas till 15 miljonerkronon Utbetelningen av svenskt bidrag får göras avhängigt av utvecklmgen ichefsfrågan. Anslag 1993/94 53 000 000 Förslag 1994/95 50 000 000 FN:snarkotUcaprogram (UNDCP) skall samordna den intemationellanarkotUcabekämpningen, främst inom ramen för FN:s verksainhet. UNDCP skall ävenutgöra ett kunskapscenmim för narkotUcabekämpning. Vidare ansvarar UNDCP föruppföljningen av de fre som finns inom narkotUcaområdet. Måletför organisationens verksamhet är att påverka den illegala narkotUcahanteringeni alla led: när den prcxluceras, när den smugglas, när den säljs cx:h när denkonsumeras. driver att UNDCP skall vara en relativtliten organisation med hög kunskap om narkotUcans verkningar på samhällen ochmed kapacitet att uppmärksamma andra organisationer och regeringar därom.UNDCP:s begränsade resurser för bekämpning av den omfattendenarkotUcaproble-matUcen måste användas katelytiskt: UNDCP skall identifiera behov,initiera verksamhet och utvärdera effekter, snarare än bygga upp en omfattendeprojektaanteringsapparat. UNDCP grandades och fick då te överbl.a. () verksamhet. Denna bestod i hög grad av ett stort antel mindre projekt som främst syftade till att skapa inkomsteltemativ för bönder i narkotUcaodlande områden. UNDCP söker mer än föreöädaren att samordna sin projektverksamhet inom ramenför landsttategier som upprättes för respektive mottegarland. Prop.1993/94:100 Vidare söker organisationen agera mer i syfte att begränsasmuggling av Bilaga 4 narkotika och att minska efterfrågan på den. merbalanserade angreppssätt har länge förorcfets från svensk sida. Den projektstyrning de fleste bidragsländer ägnarsig åt mom ramen för UNDCP, dvs. det fektum att många länder ger bidrag endasttill specifika projekt, har försvårat UNDCP:s möjligheter att verkakatelytiskt. Det blir vUctigt att utvärderabidragssystemet till UNDCP, inte minst mot bakgrand av den låga andelenprojektobundna bidrag. Organisationens verksamhet inom efterfrågeminskandeaktiviteter skulle i högre grad kunna samordnas med andra organisationers,främst WHO:s, verksamhet. Det blir särskilt vUaigt attutvärdera i vilken grad UNDCP lyckas verka samordnande inom FN-systemet. WHO:s program mot missbrak av beroendeframkallandesubstanser, WHO/PSA skall erbjuda kunskapsmässigt ledarskap i hälsofrågorrelaterade till missbrak av narkotUca och alkohol. WHO/PSA:s ambition attutgöra ett kunskapscenttoim, med betoning på insamlande, utvecklande ochspridande av information kring substensberoende och dess bekämpning ligger väli linje med den svenska synen på dessa frågon NarkotUcaproblematUcen är global och FN är därförden bäste samarbetspartnem. I många utvecklingsländer är problemet kopplat tillbl.a. brist på mänskliga rättigheter, brist på infrastruktar och alhnänfettigdom. Regeringen föreslår ett bidrag till den intemationella narkotikabekämpnmgenför /95 på för insatser i utvecklingsländergenom UNDCP och andra multilaterala orgamsationer, främst WHO/PSA. Budgetåret1993/94 514 000 000 Budgetåretl994/95 639 000 000 utvecklingsfonden() 625 000 000 finansieringsbolaget(IFC) 14 000 000 Världsbanksgrappenutgör en av de vUaigaste finansieringskällorna för u-ländema. Världsbankenbestår av den mteraationella återappbyggnads-(x;h () ochden intemationella utvecklmgsfonden (). I världsbanksgrappen ingår även detintemationeUa finansieringsbolaget (IFC), det mtemationeUa multilateralagarantiorganet (MIGA) samt det mteraationella centtet för biläggande avinvesteringstvister aCSID).Under biståndsanslagen finansieras bidrag tiU , IFC och Prop. 1993/94:100 MIGA. svarar för kapitelinsats i . övergripande målsättning är att biståutveckluigsländeraa i deras ekonomiska och sociala utveckling. Världsbankengör dette genom att ge lån till offentiiga projekt och ekonomiskaanpassnings-program, tillhandahålla ekonomisk rådgivmng och experthjälp samtgenom att verka som katelysator för andra investermgar och som samordnare avmtemationellt stöd. ger långfristiga lån på marknadsrelateradevUlkon /93 uppgick nya låneåteganden till 16,9 miljarderUS ger lån till de fattigaste u-ländema på särskiltförmånliga villkon Dessa vUlkor mnebär räntefrUiet och lång /93 uppgick IDA:s nya utiåningsåteganden tUl 5,9 miljarder USdollan gick till de allra fettigaste ländema dvs. länder med högst635 US dollar i BNP per mvånare (penningvärde). Stora återbetelmngar på tidigare lån har undersenare år resulterat i att mer resurser gått tillbaka till i formav räntor och amorteringar än vad som gått ut i form av nyutiåning, dvs.nettoöansferermgama från är negativa. Dennauppgift döljer emellertid stora regionala skillnader. står för ettåterflöde som är mer än fyra gånger så stort som det från Ostesien ochMellanöstera medan utlåningen till Öst- och Centtaleuropa i stort settbalanserats. Till de två regioner där man finner det störste antelet fettiga,AfrUca söder om resp. , är nettoinflödet betydande. Budgetåret1992/93 var nettoflödet från tillrespektive region. I praktUcen har målsätmingformulerats som söategin för fettigdomsreduktion dvs. främjande avtillväxttnönster som möjliggör för den fettiga befolkningen att delte med smarbetskraft och ökar deras tillgång till hälsovård, utbildnmg och annan socialservice. I de förhandlmgar mellan givarländeraa. och somleder till att fondens resurser förstärks, normalt , festiäggsdämtöver särskilda riktlinjer för IDA:s utiåning. I samband med den tionde påfyllnadenbestämdes att IDA-utiåningen skall fortsatte att vara helt inrikted påfettigdomsbekämpande projekt och program - skall därvid ytterligare ökalångivningen tUl de sociala sektorema med särskild tonvUa på stöd till kvinnonIDA skall också kraftigt försterka mslaget av miljörelaterade åtgärder i smalåneprogram. Vidare kommer stor vUa att läggas dels vid att mottegarländematillämpar ett gott styrelseskick (gcxxl govemance) som bidrar till attlånemedlen används effektivt och på avsett sätt, dels vid att fullföljerdet pågående arbetet med att förbätaa stödet till mottegarländema under självagenomförandet av IDA-finansierade projekt. Fattigdomsbekämpninghar kommit att helt dominera verksamhet och gentemot dette mål utvärderas numera all verksamhet. alltmer ökande inriktnmg på fettig domsreduktion och investeringar i mänskliga resurser gör att inrUctaingen 103 sammanfaller väl med flertelet av de övergripande svenska bistånds- Målen förIDA-utiåningen tiU de fettigaste ländema, som Prop. 1993/94:100 harmöjlighet att påverka vid påfyllnadsförhandlingama, ligger Bilaga 4 ocksåväl i linje med våra biståndspolitiska mål. En omfattande intem utvärdering har under åretskett av verksamhet. Utvärdermgen, den s.k. ,visar att ca en fjärdedel av program inte kan bettaktes somtillfredsställande och att ett antel program på gmnd härav har måst avbrytes iförtid. Problemet är särskilt framttädande inom ett för fattigdomssöategmcenöalt område, nämligen jordbrakssektora. Styrelsens behandlmg av dennautvärdermgsrapport har bl.a. lett till sterkare betoning på behovet av attförankra program och projekt på det lokala planet samt att inomVärldsbanken avsatte mer resurser för att stödja ett land undergenomförandefesen. Att genomför oberoende ochsjälvkritiska utvärdermgar av sm verksamhet är nödvändigt cx:h konstraktivt.Wapenhansrapporten ger klara uidUcationer om vilka förbätaingar som bör ske.Sverige delar uppfattningen att så högt ställda krav, som använts iutvärderingen, skall utgöra norm för om ett anpassningsprogram ellerutvecklingsprojekt skall kunna betraktes som tillfredsställande eller ej.Sverige kommer, genom vår nordiska representent i , attfölja upp att de avsedda förändringama kommer tUl stånd. När det gäller miljöeffekter relaterade tillVärldsbanksprojekt har under verksamhetsåret varit föremål föruppmärksamhet och kritUc. I några stora vattenkraftsprojekt är det framför alltfrågan om förflyttnmg av berörda befolkningsgrapper som diskuterats. Under verksamhetsåret har vidareavbratit sitt engagemang i det kritiserade s.k. i Indien.Dette skedde då det stod klart att rUalmjer för bl.a.befolkningsomflyttningar inte skulle kunna följas. Dessa riktlinjer innebäratt personer som tvingas flytte i samband med t.ex. ett dammbygge skallkompenseras så att de åtminstone återfår samma stendard som före flyttningen.Avbrottet skedde efter en lång prcKCss i vilken deltog aktivt cx;h sombl.a. resulterade i en oberoende utvärderingsrapport om projektet.