prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringen anser aff det i anslutning till behovetav ökat kommun-mortagande av asylsökande från främst ärnödvändigt med en utökning av anslagsposten för extraordinära kostnader delsdärför art flyktingmottagandet i kommunema i princip kan komma art fördubblas,dels därför att det i gmppen mottagna kan finnas personer som har särskildabehov. Regeringen föreslår att avsätts för ersättning förextraordinära kostnader under /95. Vissa behov av extra- ordinära sjukvårdsinsafserfrån landstingens sida kan också bli aktaella och Prop. 1993/94:100 bör därför också ha möjlighet att använda medlen för Bil. Frågan om ersärtning av sjukvårdskostnader behandlas ytterligarei ett särskilt avsnitt. Ersätmingför kosmader för asylsökande m.fl. Regeringenhar i prop. (1993/94:94) om mottagande av asylsökande m.m. föreslagit artbistånd till asylsökande som bor utanför förläggning fr,o,m, den 1 juli 1994skall betalas ut av i stället för av vistelse-kommunen. Omriksdagen beslutar i enlighet med regeringens förslag kommer medelsbehovet förersättning till kommunema för bistånd åt asylsökande som tidigare anvisats pådetta anslag aff minska. Motsvarande medel bör i stället anvisas på anslaget D2. Förläggningskostnader m,m. Med hänsyn till aft utbetalning av ersättning tillkommunerna lämnas kvartalsvis i efterskott skall dock medel för ert kvartalsutbetalningar belasfa derta anslag nästa budgetår. Vidare skall kommunerna ävenfortsättningsvis betala ut bistånd enligt lagen om bistånd fill asylsökandem,fl, fill andra utlänningar än asylsökande som har rätt att visfas här underden tid deras ansökan prövas. Dessa kostnader skaU som ersättas av statenoch bör då belasta detta anslag. Totalt beräknas anslagsbehovet för ersättning tillkommunema för asylsökande m.fl, till 70 mUjoner kronor under budgetåret1994/95. Sfatiigersättning lämnas för bl.a. akut- och förlossningsvård tillasylsökande och andra utlänningar som sökt uppehållstillstånd för bosärt-ning iSverige och har rätt att visfas här ansökan prövas. Regeringen har i propositionen ommottagande av a.sylsökande m.m. (1993/94:94) lämnat vissa förslag om hälso- ochsjukvården för asylsökande, vilka påverkar kostnadema för den statligaersättningen under /95. Bl.a, införs patientavgift. Vidareföreslås art asylsökande bam i princip skall få tillgång till samma hälso- ochsjukvård som de bam som är bosatta i får och art ersättningsreglemaskall anpassas härtill. Slutligen föreslås att statiig ersättning inte längreskall lämnas för sjukvård åt andra utlänningar än asylsökande som söktuppehållstillstånd i och har rart att vistas här ansökanprövas. Vård till flyktingar som beviljatsuppehållstUlstånd för bosättning ersätts normalf inte av utan för dessa har landstingen det fulla kostnadsansvaret på samma sätt som för andra som är bosatta inom lands- finget. Statlig ersättning lämnas dock för vården av sådana flyktingar med uppehållstillstånd som på gmnd av en sjukdom eller ert handikapp direkt efter ankomsten till eller efter inkvartering på en förläggning måste beredas varaktig vård på sjukhus eller annan vårdinstitution. Bakgranden härtiU är främst att underlätta att vid behov överföra flyktingar med stort vårdbehovfill inom ramen för flyktingkvoten och aff enskilda landsting inte skall .q,. belastas av höga kostnaderi de fall en flykting som tillåts stanna i har Prop. 1993/94:100ett mycket stort behov av kostnadskrävande vård. har fidi- BU. 12 gare också kunnat lämna särskilda bidrag till landstingen inom enbegränsad kostnadsram. har i en skrivelse tillregeringen hemställt om särskild ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvårdskostnaderaa i samband medmottagandet av det stora antalet flyktingar från främst Bosnien , Enmotsvarande skrivelse har också kommit från , somdärefter också i en särskild skrivelse hemställt om medel till ett projekt förmottagande av bosniska flyktingar inom hälso- och sjukvården i . Regeringen bedömer inte att det finns tillräckligaskäl för att läinna någon generell ersättning till sjukvårdshuvudmännen medanledning av att ett stort anfal bosnier kommer att tas emot i kommuneraa underdet närmaste året. Visserligen kommer antalet bosarta i landstingen art stigaoch därmed också sjukvårdskostnaderaa aff öka. Med hänsyn fillålderssammansättningen i den bosniska flyktinggmppen och de undersökningar avvårdbehov som gjorts under vistelsen på förläggning är emellertid regeringensbedömning att kost-nadsökningaraa för flertalet landsting kommer art blirelativt begränsade och att det generellt infe kommer att bli fråga om stönevårdbehov än hos andra flyktinggmpper. För en mindre del av de bosniska flyktingarna finnsdet emellertid eft direkt behov av extraordinära sjukvårdsinsatser. I en hel delsådana fall torde det bli fråga om sådan varaktig vård för vilken sfatiigersättning lämnas . 1 vissa landsting som får ta emot eff stöneantal bosnier kan det också finnas behov av andra särskilda sjukvårdsinsafser,t.ex. inom psykiatrin, som inte är direkt individrelaterade och som kan varakostsamma. Regeringen har mot denna bakgmnd redan i prop. (1993/94:51) omöverföring och mottagande av flyktingar från f d. m.m. förordat artStatens invandrarverk bör ha möjlighet art använda de medel som anvisats förersättning till kommunema för extraordinära kostnader även för motsvarandeändamål hos landstingen. Genom den föreslagna utökningen av medlen förextraordinära kostnader med skapas ökat utrymme för sådanersärtning fill landstingen under nästa budgetår. Vid bedömning av behovet av särskildasjukvårdsinsatser bör samråda med . I den månde båda myndighetema skulle finna det lämpligare att beslutarom medel till sjukvårdshuvudmännen för extraordinära insatser inom sjukvårdenoch att en viss del av de totala medel som anslås för ersärtning förextraordinära kostnader redan vid budgetårets ingång avsätts speciellt fördetta ändamål, bör regeringen kunna besluta om att fårdisponera denna del av anslaget. Mot bakgmnd av vad som här anförts finnerregeringen inte att det finns skäl till någon ytterligare form av särskild ersättning till sjukvårdshuvudmännen med anledning av mottagandet av bosnier. Rege ringen har dock för avsikt att noga följa utvecklingen vad gäller vårdbehov hos bosnierna och kostnadema för vården. . gg Anslagsbehovet för ersättning av sjukvårdskostnaderunder budgetåret Prop, 1993/94:100 1994/95 beräknas till 105 miljoner kronormed utgångspunkt i gjorda an- Bil. 12 taganden om antalet asylsökande,förslagen i prop. (1993/94:94) om mottagandet av asylsökande m.m. samt debedömningar som kan göras av i vilken omfartning de bosnier som tas emot ikommuneraa kommer art vara i behov av varaktig vård som skall ersättas avstaten. Häratöver kan som nämnts en del av de medel som beräknats förersättning av extraordinära kostnader också komma att avse sjukvårdskostnaderhos landstingen. Somtidigare redovisats, bör det betalas ut ett särskilt konjunktartillägg förflyktingar mottagna i en kommun . Regeringen föreslår att det skall vara35 för vuxna och för bara under . Konjunktartilläggetbör utbetalas i juU 1994 till den kommun i viUcen utlänningen då är bosatt. Enföratsättning bör vara att kommunen även tar emot flyktingarenligt överenskommelse med . För sådana äldre och handikappadeflyktingar för vilka ersätter de faktiskasocialbidragskostnadema skall inte något konjunkturtillägg lämnas.Anslagsbehovet /95 beräknas fill . Somtidigare nämnts, bör det komma till stånd en intensifierad uppföljning avkommunemas kostnader för de flyktingar som fagits emot sedan nuvarandeersärtningssystem infördes , Fördetta ändamål bör 1 miljon kronoravsättas till regeringens disposition, Desammanfattande beräkningaraa uppgår i enlighet med nedanstående specifikationtill ert totalt anslagsbehov på 7 för /95. Anvisat 1993/94 Förslag 1994/95 Grundersättning Schablonersättning och sekundärflyttningsbidrag 119 000 000 4 079 000 000 5 156 000 2 687 985 000 124 156 000 6 766 985 000 Äldre och handikappade Bara utan egna vårdnadshavare 60 000 000 40 000 000 63 000 000 40 000 000 123 000 000 80 000 000 -5 000 000 4 543 000 000 3 347 141 000 7 890 141 000 11Kosmadsfördelning tiU anslag Prop. Avde beräknade kostnadema - 7 - avser 258 000 000 ' 'mottagning av s.k. kvofflyktingar. Denna kostnadsandel bör föras upp påanslaget D 4. Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m., medanresterande kosfnadsandel om 7 bör tas upp under förevarandeanslag. 1. godkänna det som regeringen förordar omändrade ersättnings regler och om utbetalning av ert särskilt konjunktartillägg för flyktingar mortagnaår 1991 2. fUl Ersättningar till kommunema föråtgärder för flyktingar m.m. för /95 anvisar ert förslagsanslag på 7 . 1992/93 Utgift 15 589 000 1993/94 Anslag 15 589 000 1994/95 Förslag 15 355 000 Frånanslaget bekostas statsbidrag fill . Isin anslagsframställning för /95 har Stiftelsen Invandrartidningenbegärt art sfatsbidraget skall höjas med . Detta motsvarar denförlust, efter finansiella intäkter, som Stiftelsen annars beräknar skulleuppstå vid oförändrat statsbidrag. Balansräkningen i Stiftelsens bokslut /93 anger att det egna kapitalet, som fill övervägande delbyggts upp med ränteintäkter, ökat med ytterligare till drygt9,. Stiftelsenhar under tidigare budgetår kunnat disponera statsbidrag på ett sådant sätt attdet egna kapitalet ökat kraftigt och uppgår till av balansräkningensskulder och eget kapital. Det statsfinansiella läget gör det nödvändigt affdels skära ned på statsbudgetens utgifter, dels öka inkomstema. Mot den bakgmnden kan inte statsbidraget till öka /95. Tvärtom måste Stiftelsen,i likhet med vad som generellt gäller för statens Prop. 1993/94:100myndigheter, minska sina kostnader och/eller öka inkomstema. Regeringen bedömer det rimligt art statsbidraget fUl Stiftelsen sänks något ()fill . fill Statsbidrag till Stiftelsen Invandrartidningenför /95 anvisar ett anslag på . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering m.m. 1992/93 Utgift 3 089 000 1993/94 Anslag 3 767 000 1994/95 Förslag 4 834 000 Fränanslaget betalas kostnader för Ombudsmannen mot etnisk diskriminering medkansli samt diskriminering. Ombudsmannenskall verka för att etnisk diskriminering inte förekommer i arbetslivet ellerpå andra områden av samhällslivet. Ombudsmannen skall särskilt motverka artarbetssökande utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannenbegär förstärkning av kansliet med en handläggartjänst fill en årskostnad av350 . mot etnisk diskriminering begärs ytterligare 27 000kronor. FörOmbudsmannen och Nämnden bör anvisas ett ramanslag på . Anslaget innehåller en pris- och löneomräknad del på till Ombudsmannen med kansli, I beloppet ligger också medel som tillförts anslaget för avgifter till (6 000kronor) och till Sfatens arbetsgivarverk (). Anslaget har vidare beräknats öka med I miljon kronor med anledning av den lag mot etnisk diskriminering som regeringen föreslagit i prop, (1993/94:101) om åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet. Anslagsförstärkningen avser art tillgodose dels det ökade informationsbehov 20l som följer av att lagenskall introduceras, dels juridisk kompetens för aff Prop. 1993/94:100 kunna få eventaella övemädelser av lagen prövade vid domstol. I ramanslaget ingår ett oförändrat belopp på 38 000kronor avsett för utgifter för diskriminering. fill Ombudsmannen mot emisk diskriminering m.m. /95 anvisar ert ramanslag på . Lån till hemutrustning för flyktingar m.fl. 1992/93 Utgift 58 242 000 1993/94 Anslag 92 264 000 1994/95 Förslag 108 962 000 Frånanslaget finansieras Centrala stadiestödsnämndens (CSN) kostnader för lån tillhemutrastning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Flyktingaroch vissa andra utlänningar skall kunna få låna tUl hemutrastning. CSNhar redovisat beräkningsalferaativ för lån vid olika nivåer avkommun-utplacerade flyktingar. Fömtsatt 51 000-52 000 kommunplaceringar innevarandebudgetår och 50 000 /95, beräknar CSN aft ute-löpande lån skallöka från till 834 och till1 178 miljoner . Statens utgifter för räntesubventioner ochavskrivningar beräknas för /95 fill . CSN:sdriftkostnader för att administrera lånen beräknas tills vidare till 11 530 000kronor. Intäktema från avi- och uppläggningsavgifteravräknas inte under anslaget, utan inlevereras till statsbudgetens inkomstsida.De beräknas uppgå till . Regeringendelar CSN:s bedömning av lånestockens utveckling och beräknar härvid i likhet med CSN kostnadema för räntesubventioner och avskrivningar /95 till . Regeringen delar även CSN:s 202 bedömning av vilkaavgifter som kan beräknas inflyta på statsbudgetens Prop. 1993/94:100irUcomstsida. Vad gäller driftkostnaderna har regeringen utgått ifrån CSN:sBil. 12 beräkning och därefter kompenserat myndigheten med ipris-och löneomräkning. I likhet med vad som gäller för har sedan ett generellt rationaliseringskrav om lagtspå CSN. Sammantaget leder detta fill eft driftkostnadsanslag på 11 656 000kronor. fill Lån till hemutrusming för flyktingar m.fl. /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 65 966 000 1993/94 /anslag 69 863 000 1994/95 Förslag 58 047 000 Utlänningsnämndenskall svara för att överprövningen av ärenden enligt utlänningslagen och lagenom svenskt medborgarskap sker på ett rättssäkert sätt. Utlänningsnämndenhar lämnat en förenklad anslagsframställning som kompletterats medberäkningsalfernativ för olika dimensioneringsnivåer av myndigheten. Motbakgmnd av tidigare redovisade planeringsantaganden bör under innevarande och nästa budgetår successivt bringa ned organisationen till en nivå om 10-11 utredningsgmpper. Nämnden dispo nerar förhållandevis stora fasta resurser i fråga om lokaler och ADB-nät, varför beredskapen bör vara god om ärendemängdema ökar igen. Eftersom utgör överprövningsinstans för SIV:s asylprövnings- m.fl. beslut, dröjer det också innan förändrade ärendemängder får genomslag 203 på myndighetensärendeavverkningskapacifet och man har därför möjlighet att Prop.1993/94:100 göra nödvändiga förstärkningar. En dimensionering som omfartar 10-11utredningsgmpper gör det också möjligt för att från SIVöverta ansvaret för s.k, ny ansökan. har beräknat anslagsbehovet till58,, inklusive de avvecklingskostnader som följer av denorganisatoriska neddragningen. Regeringen godtar Nämndens beräkningar men bedömeratt myndigheten nu kommit in i ett skede där det äi möjligt art rationalisera iverksamheten. Från de görs därför ett rafionaliseringsavdragpå , Anslaget har tillförts för avgifter fill Trygghetsstiftelsenoch för avgifter till . Erforderligtanslag uppgår därmed fUl . till för /95anvisar ett ramanslag på . Intemationell samverkan inom ramen för flykting-ochmigrationspolitiken m.m. 1992/93 Utgift 1 537 000 Reservation 5 335 000 1993/94 Anslag 2 000 (XX) 1994/95 Förslag 2 000 000 Frånanslaget betalas kostnader för särskilda migrafionspolifiska projekt och förSveriges deltagande i intemationellt samarbete med syfte aft ufveckla ochtillämpa nya flykting- och migrationspolitiska strategier. Av särskUd betydelseär samarbetet med öst- och centtaleuropeiska länder samt frågor inför en svenskEuropaintegration, Regeringenberäknar, mot bakgmnd av nuvarande anslagsbehållning, ett oförändratanslagsbehov på för /95, till Intemationell samverkan inom ramen förflykting- och migra tionspolitiken m.m. för /95 anvisar eft reservations anslag på . Dll.Ätgärder mot främlingsfientlighet och rasism Prop.1993/94:100 1992/93 Utgift 9 800 000 Reservation 542 000 '' 1993/94 Anslag 10 000 000 1994/95 Förslag 32 000 000 Frånanslaget bekostas insatser som skall motverka och förhindra främlingsfientiighet,rasism och antisemitism. Deolika uttryck för främlingsfientlighet och rasism som finns i det svenskasamhället är oroande och regeringen anser det nödvändigt att reagera mot dessa.Under de båda föregående budgetåren har de fyra myndighetema , Sfatens skolverk. och hafti uppdrag aft utföra åtgärder som i försfa hand syftat fill aft långsiktigtpåverka normer, attityder och förhållningssätt hos ungdomar. Myndigheterna harhemställt om en fortsärtning av uppdraget. Regeringen har för avsikt aff inomkort tillsätta en kommission mot främlingsfientlighet och rasism. Kommissionenskall verka opinionsbildande och aktivt och på olika sätt och på skilda områdenmotverka främlingsfientlighet och rasism. Regeringen föreslår art väsenfligtutökade medel skall ställas fill regeringens disposition för åtgärder motfrämlingsfientiighet och rasism. till Åtgärder mot främlingsfientiighet och rasismför /95 anvisar ett reservationsanslag på , Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m. 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 7 300 000 'Anslaghar anvisats på tilläggsbudget med 1 . Frånanslaget betalas tillfälliga stimulansbidrag fill kommunema för kraftigt utökatflyktingmottagande under budgetåren 1993/94 och 1994/95, Från anslaget bekostasdessutom tillfälliga förstärkningar av vissa ambassader, bl.a, för den iZagreb. Regeringens överväganden pop 1993/94:100 Somriksdagen beslutat med anledning av prop. (1993/94:51) om ""'2 överföring och mottagande av flyktingar från f d. m.m. skallkommuner som kraftigt ökar sitt flyktingmottagande - och därmed gör det möjligtatt påskynda avvecklingen av flyktingförläggningar - kunna ersätfas för dettamed tillfälliga stimulansbidrag. Regeringen räknar med att huvuddelen aversättningsutbetalningama till kommunema kommer att ske under innevarandebudgetår, men att utbetalas under /95. Detreservationsanslag på I som anvisats under innevarandebudgetår skall tillgodose ufbefalningsbehoven för såväl /94 som1994/95. Anslaget för tillfälliga ambassadförstärkningarunder innevarande budgetår uppgår fill . Medlen har anvisatsmed anledning av förväntad ökning av anknyfningsärenden från f.d. Jugoslavientill följd av aft många bosnier nu får uppehållstillstånd i Sverige.Förstärkningen sker främst av svenska ambassaden i samt i vissomfattning även av beskickningarna i , och , För nästabudgetår bedömer regeringen aft återstoden av anknyfningsfallen skallaktualiseras och räknar med eff medelsbehov om . till Särskilda åtgärder i flyktingmottagandet m.m.för /95 anvisar eff reservationsanslag på . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:318) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kulturdepartementetsverksamhetsområde Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1992:318) om överlämnande av förvaJtaingsuppgifterinom Kultardepartementets verksamhetsområde dels att 3 och 4 §§ skall upphöraart gälla, dels att 2 och 11 §§ skall ha följande lydelse. 1993/94:100 Bil. Föreningensvenska tecknare utser och entledigar en ledamot och en suppleant för dennedels i styrelsen för , dels i styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Föreningensvenska tecknare utser och entledigar en ledamot och en suppleant för denne istyrelsen för . utser och entledigar en ledamot och en suppleant fördenne dels i styrelsen för , dels i styrelsen förSveriges bildkonstnärsfond. utser och entledigar en ledamot och en suppleant fördenne i styrelsen för . Denna lag ttäder i kraftden , Bilaga 12.2 Prop. 1993/94:100 BU. Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1992:137) Arkeologi och exploatering Efterremiss har ytfranden över betänkandet (SOU 1992:137) Arkeologi och exploateringavgetts av , , (),och (RAÄ och SHMM) och kontor för uppdragsverksamheten (UV), ,(historisk-filosofiska sektionen och institationen förarkeologi). , Länsstyrelsema i län. länsamt , och kommuner (fastighetsnämnden ochmuseinämnden). Föreningen samarbetsråd, , länsmuseer.Länsmuseet i och allmännyttiga bostadsföretag(), Yttrandenhar också inkommit från Universiteten i och (Institationenför arkeologi och institationen för kultarvård), Länsstyrelsema i Norrbottenslän, , och . Föreningen , , läns museum, Smålandsmuseum, . Dalamas museum, , Nonboffensmuseum, läns museum. Stiftelsen , Södermanlandsmuseum, , Äjtte - Svenskt Qäll- och samemuseum. Svenska museiarkeologiska föreningen. Arkeologi i , Stiftelsen iKirana, , , . för ,DlK-förbun-def, 319/ST-Museer, Institatfor for-historisk arkaelogi vid i , Landesamt furVor-und , Institut fiir Ur- undFriih-geschichfe der Christian-Albrechts-Universitäf och Verband derLandes-archäologen i . Dämtöver har ytterligare skrivelser inkommit iärendet. Flertaletremissinstanser framhåUer att uttedningen på ett förtjänsftallt sätt harpresenterat en kartläggning av lagbestämmelser och nuvarande ordning. Fleraanser dock att utredningen borde ha utrett alteraativ till förslaget om anbudoch upphandling av arkeologiska tjänster. Den ekonomiska analysen av konsekvensemaav förslaget, främst vid länsstyrelsema, anses av många vara bristfällig.Förslaget om att grävningama skall begränsas fill förmån för ny- konserveringavstyrks i allmänhet, även om kostnadsansvaret anses skall Prop, 1993/94:100åligga exploatören. De flesta instanser förordar att Sfatens historiskamuseum Bil. 12 blir huvudman för uppdragsverksamheten om museet skiljs frånRAÄ och att en stöne andel av undersökningama bör utföras av länsmuseerna. FöreningenSveriges landsantikvarier anser aff de fre målen i direktiven, att begränsautgrävningskosfnadema, att öka det vetenskapliga och populärvetenskapligavärdet och att sprida uppdragen mellan flera aktörer, är oförenliga, eftersomdet vetenskapliga utbytet och tillgängligheten för allmänheten blir lidande avuppsplittringen. Länsmuseerna i , och är i gemensamtremissvar av samma uppfattning. Utländskrätt, praxis och erfarenhet Föreningen , Hallandslänsmuseer. Länsstyrelserna i län och , Göteborgsuniversitet och för är kritiska fillatt utredningen refererar fill förhållandena i eftersom uppfattningarnaär delade om humvida systemet lyckats. Institut for förhistorisk arkaelogi vidAarhus Universitet i vill peka på att uttedningen inte uttett dendanska arkeologimodellen. Statskontoret påpekar att med det engelska systemetskulle statens ansvar för fomlämningar kunna begränsas till dem avriksintresse, och arkeologiföretag skulle få agera friare på lokal och regionalnivå, med länsstyrelsena som upphandlare. Nuvarandeordning och kulturmiljövårdens lagbestämmelser Flertaletremissinsfanser framhåller att uttedningen på ett förtjänsftallt sätt harpresenterat en kartläggning av lagbestämmelser och nuvarande ordning. FöreningenSveriges landsantikvarier anser emellertid att beskrivningen av kulturmUjövårdensarkeologisystem och avsnittet om levandegörande är otillfredsställande. Huvudmannaskap för UV och RAÄ:s centrala myndighetsfunktion Flertaletremissinstanser avstyrker förslaget om aff UV överförs till ett aktiebolag.Bland andra RAÄ:s UV-kontor stödjer sig på att undersökningsverksamhet är myndighetsutövningoch anser därför art den skall ha institafioneUt huvudmannaskap. De flesfaanser dock att UV:s undersökningsverksamhet bör skiljas från RAÄ:smyndighefstanktion och att det är en svaghet aft både har enverkställande och en konttollerande tanktion. 14Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 Flera länsstyrelser oc\\ företrädare förkulturmiljövården samt Riksrevi- Prop. 1993/94:100 sionsverket avstyrkerförslaget om aktiebolag och förordar att UV knyts fill Bil. 12 Statenshistoriska museum, vilket i sin tur bör frikopplas från ämbetet. Endastinstitationsformen anses kunna ge en helhetsyn över arkeologiverksamhefen somen sammanhållen processkedja från undersökning tiU bevarande ochlevandegörande samt garantera intresset för forskning och tillgänglighet förallmänhet och forskare. Om infe instifutionsformen väljs förordar RAÄ etthelstafligt aktiebolag. Några länsmuseer, , iGävleborgs län. , samtKulturhistoriskaföreningen förespråkar någon form av decenttaliserathuvudmannaskap möjligen frikopplat från RAÄ, eventuellt under Sfatenshistoriska museum eller regionala eller kommunala museer för regionalkunskapsuppbyggnad. AJtte anser att det som huvudmuseum för den samiskakultaren i skaU vara huvudinstans för inventering,undersökningsverksamhet och forskning inom det samiska området, eftersom museethar kunskap, vilja och förståelse för bevarande av forntida samiska spår,