prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — LUcaså bedömer Datainspektionen att , i förhåUande tUlRio-deklarationens princip (10) om rätt tiU mUjöinformation som finns hosoffentUga organ, har såväl aUsidig upplysning som ett väl avvägt sekretesskydd. ÖBanser att försvarmaktens specieUa förhåUanden ur sekretessynpunkt alltid börbeaktas. Samarbete för Fred föreslår att en juridisk omprövning bör göras avsekretessbestämmelser inom försvarsmakten kring t ex lager av sprängämnen ochkemikaUer samt omfattningen av verksamhet och utsläpp för att öka allmänhetensmsyn i, konfroU av och åtgärder mot miljöförstöring. Statistiskacentralbyrån föreslår en utvidgad lagreglering av företags skyldighet att lämna uppgifter om mUjöförhåUanden. TiU dette bör I55 kopplas en samordning avregleraa för uppgiftsinsamling enUgt mUjös- kyddslagstifiiingen ochstetistikfegstiftningen, t ex uppgifter om avfeU och Prop. 1993/94:111mUjöskyddskostaader. föreslår, med utgångs- Bilaga 1.1punkt i Rio-deklarationen (princip 10), att räddningstjänstfegen skakompletteras så att kommuner blir skyldiga att informera medborgarna om farUgamaterial och verksamheter. Stockholmsuniversitet anser det av störste vUct att ideelfe föreningar får ovUlkorUg ochobegränsad talerätt inför svenska domstolar och menar att förslaget tiU nymUjöbalk mte kommer i närheten av Agencfe 21s mål. På Uknande sätt menarFoUcpartiet att demokratiska mUjöorganisationer utanegna ekonomiska intressen i ett ärende skaU få föra telan inför rätte. LOmenar att i samband med pågående översyn av arbetsrätten bör det klargöras attde anstäUdas och de lokala feckUga organisationernas rättigheter i firåga omutvecklade informations- och inflytandeformer även bör omfette arbetsplatsensyttre mUjöfrågor. Vicfere bör den nya mUjöbalken markera att varje anstäUd skaUges föratsättningar att utöva och påverka mUjö- och resursbesparande insatser iyrkesutövningen. Förettädare för de anstäUda skaU också ges möjUghet attmedverka i utarbetandet av planer, revisioner och konsekvensbedömningar påmUjöområdet. En mtegration meUan arbetsmUjö och yttre mUjöverksam-heter börsamtidigt stimuleras. TCO och LO menar att det är väsentiigt att arbetsrättenfortsätttiingsvis kommer att rymma möjUgheter för partssamverkan, såväl pånationeU som lokal cKh arbetspfetsnivå, i långsUctiga och strategiska frågor.TCO anser att det är nödvändigt att Förfroendemannalagen ochMedbestämmandelagen ger möjUghet för de fackUga representantema att arbete medyttre mUjöfrågor. Garanteras inte detta kommer möjUgheteraa tiU lokaltmUjöarbete för de anstäUda att försvåras på ett avgörande sätt. Industri.Lunds kommun föreslår att en obUgatorisk mUjöprövning skaU införas för störreprojekt. kommun anser att tiUstånd enUgt miljöskyddslagen skaU kunnadras in om utvecklingen påkallar det och att anmälningsärenden enUgtmUjöskyddslagen skaU kunna förses med villkor, även för befintUga anläggningar.Länsstyrelsen i anser att systemet med mUjörapporter enUgtmUjöskyddslagen bör göras mer helfeckande och även omfatta åtgärder förkretsloppsanpassning, material- och energibalanser m m. Folkkampanjen föreslåratt det i lag skaU faststäUas krav på obUgatorisk Uvscykelspecifikation föralfe produkter av någon större betydelse, och att substitationsprincipen intebara ska tiUämpas pä kemiska produkter. Genom Uvscykelspecifikation kan deolika produkteraas mUjö- och energUconsekvenser jämföras. Försiktighetsprincipen.Motala kommun anser att det behövs en översUrt över motstridiga lagar ochregelsystem. kommun ifrågasätter hur försUctighetsprincipen är förenUg med- svensk mUjölag-stiftning där teknisk och ekonomisk rimUghetsbedömning skaUgöras före en bedömning från myndighetens sida. -svensk hälsoskyddslagstiftning med begreppet sanitär olägenhet - en olägenhet som inte får vara av ringa omfettning, inte får mträffa vid enstaka tiUfällen och som skaU vara skadUg för människors hälsa. Länsstyrelseni och saknar en uppföljning av mUjöbaUcensuUedande vUjeriktning i den föresfegna fegtexten. 1993/94:111hetsprincipen är t ex ej reglerad eUer straffsaktionerad. Bilaga 1.1Fiskares anser att det är orimUgt att tillämpningen avförsiktighetsprincipen skaU innebära en omvänd bevisbörcfe cfe detta skuUekunna lecfe tiU felaktiga åtgärder. Skogsindustrierna anser att tiUämpningen avförsUctighetsprincipen niåste ske med varsamhet. indUcationer på påverkanmåste finnas uinan principen kan åberopas och krav resas på långtgående ochkostsamma åtgärder. Naturskydd.Samarbete för Fred föreslår en utredning som grand för undantagslöst lagskyddav de natarresurser som är av strategiskt värde för svensk säkerhet ochoberoende. Länsstyrelseni anser att det, inom ramen för mUjökonsekvenbeskrivningar vidtiUståndsansökan enUgt mUjöskyddslagen, bör StäUas krav pä att gravbolagennoggrant utreder vilka efterbe-handUngsåtgärder som är nödvändiga att vidtaefter avslutad grawerk-samhet. Vidare bör mUjöskyddslagen ändras så attinnehavaren av en gravanläggning åläggs att håUa försäkring eUer annanekonomisk garanti av storlek som står i proportion tiU kostnaden förefterbehandling av gravområdet vid nedlagd drift. tycker att fegstiftningen måste ändras, så att de svenskaproducentema inte belastas med högre kostaader för natar-och mUjövård än vadsom gäUer för konkurrenterna på den mteraationella marknaden. att fegstiftningen inom nuljö- och natarvård och hushålhiing mednatarresursema måste underkastas en grandläggande översyn för att anpassas tiUkraven på marknadsekononu i . Starka och tydUga äganderätter tiUnatartUlgångama, anser förbundet, är en fömtsättning för långsUctig vård ochhushålliung med resursema samt en fömtsättning för att kunna riktaskadeståndsanspråk mot dem som skadar mUjön. Mitten.Länsstyrelserna i och och län föreslår en skärpning avvattenlagen som medför ett effektivt skydd av gmndområden och vattendrag föratt hydrologisk balans, biologisk mångfald och god vattenkvaUtet skaU kunnaupprätthåUas. och föreslår att tillräckUgafegföreskrifter skaU utarbetas för att säkerstäUa det långsiktiga skyddet avnuvarande och presumtiva vattentiUgångar. Nya bestämmelser om skydd avdricksvatten behöver införas i annan lagstiftning än i vattenfegen - lämpUgen imUjöbalken - som blir rättsUgt bindande oberoende av administrativa gränser ochekonomiska ersättningsanspråk. Länstyrelseni Älvsborgslän anser att fegstiftningen om strandskydd bör vidgas tiU att ävenomfatta stränderaas betydelse för den biologiska mångfalden. NamrhistoriskaRiksmuseet föreslår att kuststräckan meUan och BråvUcen böravsättas som natarreservat, viUcet skuUe bU det enda opåverkade området i sittsfeg vid för långsUctiga stadier av mUjötiUstånd. SGUföreslår en förfettningsändring som ger ett adekvat och plan mässigt skydd av gmndvattaet, vUket mte NRL anses göra. och i föreslår att ett förbud 157 mot markawattning mförssuccessivt fiam tiU år 2(XX) för en tredjedel av Kuruna kommun anser att vissa vattenföretag bör Prop.1993/94:111 prövas enhgt mUjöskyddsfegen, särskUt de som inte krävervattendom. Bilaga 1.1 Folkkampanjen föreslår att regeringen bör ta initiativtiU en fegstiftning som förbjuder byggandet av anläggningar för förvaring avkämbränsleav-faU där risken finns att avfeUet kan komma i kontakt medhavsvatten. Skog.Statens naturvårdsverk föreslår ett förbud mot kafewerkning och mplantering avfrämmande arter CKh plantor/frön av främmande härkomst i känsUga ekosystem sombl a Qällnära skogar, sumpskogar och ädeUövskogar. Svenska Samernas Riksförbundstöder skogspoUtiska kommitténs förslag tiU ändring av skogsvårdslagensportalparagraf syftande tiU att den biologiska mångfalden lyfts fram. Förbundetkräver ett skydd i samma lag för vinterbetesmarker. Länsstyrelseni föreslår att staten skaU införa tiUstånd-spUkt för anläggandeav skogsbUvägar och mer fiinktioneUa hänsynsregler för feuna- och floravård iskogsbmket, bl a genom krav på alteraativa skötselåtgärder för särskUt känsUgaskogar. Sådana åtgärder kan vara självföryngring, plockhuggrung och bfedning.Lantmäteriverket anser att den svenska lagstiftningen som reglerarmarkåtkomstfrågor har vissa brister bl a när det gäUer områden som behövs förnatarvårds-ändamål. Vidare anser verket att mom ramen för nuvarandefegstiftning behöver bUdande av gemensamhetsanfeggningar, som tiU exempelaltemativa energUcäUor, vägar, landskapsvård, stödjas och uppmuntras. Kemikalier.Lunds kommun anser att LKP bör ändras så att mUjö-och hälsoskyddsnämnder ochlänsstyrelser kan utfärda lokala respektive regionala genereUa förbud ochföreskrifter för produkter och varor. påpekar att avvecklingsplanersaknas för ett stort antal erkänt mUjöfårUga ämnen. Av de aweckUngsplaner somfinns är endast ett fåtal omsatte i juridiskt bindande dokument, t exförordningen om CFC. Avvecklingsplaner bör beslutas för i första hand de 40erkänt mUjöferUgaste ämnena. AUa aweckUngsplaner bör omsättas i juridisktbmdande regler. Tidsplan för avveckling bör anpassas tiU mUjöferUg-heten ochtUlgången på ersättningsprodukter. Länsstyrelseni föreslår att skärpta hänsynsregler skaU införas i skötseUageneUer spridningskungörelsen vad gäUer kerrusk bekämpning i anslutning tUlåkerholmar, dUcen, vattendrag, m m. viU attstaUgödselhanteringen i hela landet regleras genom ändring av skötseUagen. Naturskyddsföreningenföreslår att djurhållningen genom feg gradvis begränsas tiU max en djurenhetper hektar år 2(XX) för att bl a minska kväveimporten i form av kraftfcxier. och föreslår att varje innehavare av en energianläggning skaU ha obegränsat ansvar för kompensation tiU offren för såväl små som större olyckor. anser att konsumentiagstiftningen bör ändras så att den innehåUer krav på produktmärkning som tydUgt och på ett jämförbart sätt anger energiåtgången för att framställa och braka den aktaeUa prcxlukten. Vidare bör privata och offentUga organisationer vara föremål för en årUg energuevision. anser att atomansvarighetslagens 158 friskrivningsgränsskaU höjas från 1,2 mUjarder tiU 12 mUjarder kronor somett första steg. FoUtkampaiyen föreslär att aU uiförsel av käraener- Prop.1993/94:111 giavfåU - högaktivt såväl som fegaktivt - tiU skaU förbjudas. ttor att en fegreglering av tidiga beslutsskeden i vägprojekteringkan säkra aUmänhetens deltagande. Detta är på gång för beslut omvägprojektering men i praktiken är behovet störst på sttategisk nivå iväghåUningsplaneringen. anser att hinder mot ökadinblandtting av motoralkohoter i bensin och diesel bör undanröjas. Redan nuskuUe inblandning av alkohol kunna ske tiU i personbUar med katalysator,respektive i bilar utan katalysator. Institatet menar vidare att en feg omminskad energiförbnUcning per fordonskUometer kan komma att krävas. KDU anseratt försfeget tUl ny mUjöbaUc motverkar lokala myndigheters medverkan imUjöpoUtiken genom att firånta kommunerna vetorätten över trafikanläggnmgar somprövas av regeringen. anser att PBL och den nya MUjöbaUcen bör ge verket rätt att utfärdaföreskrifter för mer än energUiushåUning i byggandet. Det kunde gäUakäUsortering av avfeU, återanvändning av material, hushållning med gms m m eUerriktlinjer för utsläpp av koldioxid och mUjöhänsyn vid rivning. Dessutom börPBL förtydUgas när det gäUer att begränsa behovet av framtida underhåU ochunderlätta återanvändning av material. Ett tiUäggsdirektiv tiU PBL-översynenborde, enUgt , stäUa tydUgare krav i dessa firågor Universiteteti Luiköpmg menar att mUjö och utveckling måste föras in som ett aUmänt mål iHögskolelagen. efterlyser gmndfegsskydd för samemas rätagheter smt ennordisk samekonvention. S.d)Ekonomiska stynnedel SVEBIOanser att stetsmaktema skaU ha ett övergripande ansvar för mförandet av ett enhetiigtmUjöavgift- och energiskattesystem. , , och Motalakommun anser att regeringen bör beakta kapitel 8:3la-c i , sombehandlar målen vid utayttjande av ekonomiska styrmedel. Regeringen bör arbetafram en samlad strategi, för olika former av stöd tiU kommunema för att målen ikapitel 8:31 skaU kunna nås. konunun påpekar att det är svårt att geutrymme för gcxla lösningar ur mUjösynpunkt i samhäUsplaneringen då de ärkostsamma jämfört med andra alteraativ. beror detta f)å att altemativeninte betalar för de mUjöeffekter de orsakar. Avgiftssystem måste anpassas tiUden interaationeUa utvecklingen, men det är även angeläget att Sverigeoffensivt driver denna utveckUng och söker förmå andra länder att anpassa sig. Katruieholms,SundsvaUs och viU att staten anger tydUga och varaktiga mål och utformar regler, skatter och/eUer mUjöav gifter för att nå målen. menar att det behövs kraftfuUa ekonomiska styrmedel för att ändra produktions- och tionsmönster och föreslår en särskUd utredning om nya ekononuska styrmedel för att begränsa varomas och avfeUets mUjöpåverkan. begränsning av negativamUjöeffekter skuUe, enhgt verket, tiU exempel kunnauppnås genom sänkrung av mervärdesskatten på mUjömärkta varor Prop.1993/94:111 och en regelbunden utvärdering CKh justering av svavelskattenoch Bilaga 1.1 kväveoxidavgiften så att gcxl styreffekt bibehåUs. Lundskommun anser att den s k PoUuter Pays Principle (PPP) niåste få en praktisktiUämpning i vid poUtiska beslut, tiU exempel vid beslut omtrafikpoUtik. Skogsindustrierna anser att de ekonomiska styrmedlen skaUanpassas necfet tiU vad som gäUer i vår omvärld. Förbundet anser att demUjöproblem som svensk massa- och pappersindustri har är av global eUerregional natar och inte kan lösas genom msatser av enskUcfe länder. Åtgärdermåste genomföras i mtemationeU samverkan. Naturskyddsföreningenföreslår dubbel avdragsrätt för mUjöinvesteringar i företag (vilket redantillämpas i HoUand). menar att det behövs ekonomiska styrmedel för att ökaQärrvärmeanslutningen, stödja möjUghetema att i större utsträckning utayttjaolika typer av spiUvärme samt stimulera införandet av kretsloppsanpassadebiobränslen, såsom etanol, rapsolja m m, inom uansportsektora. SVEBIO menar attfömybara energisfeg skuUe kunna erhåUa en premie i förhåUande tiU fossifeenergislag för att på detta sätt stimulera omställningen av energisystemen.Vidare föreslår föreningen införande av en specieU skatt/avgift för ickeföraybara energislag, som kan anses ingå i den aUmänna energiskatten inomvärmesektom. Föraybarhetsvärdet kan då bytas ut mot denna skatt. Signal ges påså sätt om samhäUsvärdet av föraybar energi gentemot fossU. NUTEKpåpekar att kärnkraften med sina eventaeUt kraftiga mUjöeffekter bör beskattasför att häva snedvridningen ur mUjösynpunkt gentemot vatten-, vind- ochsoUcraft. Vidare bör torv beskattas efter sitt kolinnehåU och alfe mUjöskatterräknas upp med inflationen. föreslår generelfe skatter påC02, S02 och NOx som konsekvent bör gäUa alla nettokäUor och sättas så högt attSverige uppfyUer gjorda åtaganden i intemationelfe konventioner. Naturskyddsföreningenföreslår en utvidgning av koldioxidskatten tiU att gäUa aUfossUbränsleanvändning, följd av en höjning av skatten tiU /kg C02 och ensänkning av arbetsgivaravgiften med 3,. En återföring av skattemedlen kanunder en övergångsperiod göras tiU exportkänsUg industri. iÄlvsborgs län anser att ekonomiska styrmedel bör införas för att fiämjautvecklandet av altemativa energUcäUor och ökat energisparande samt minskadeutsläpp firån arbetsfordon och tanga lastbUar. Trafik.Landstinget i StcKkholms län anser att skatteregleraa bör stimulera koUektivtrafiken och gynna mUjövänUga bränslen. Sjöfartsver ket föreslår att mUjövänUgare teknik och metoder skaU stimuleras genom kompensation för investeringskostaaderna. En anpassning av sjötrans portema hör tiU de områden som bör prioriteras. För att stimulera en övergång tiU fordon som genererar mindre C02 föreslår Väg- och trafikinstimtet att regeringen skaU överväga mUjöbaserad differentiering av bUars mköpspris genom skatter baserade på prestanda och bränsle. Vidare föreslås rörUgavägtrafikskatter relaterade tiU bränslecykelns koUialt.Vägverket fror på någon form av ekonomisk stimulans för att få Prop.1993/94:111 fram exempel på håUbara ttrafiklösningar t ex för en fetort eUerdelar av Bilaga 1.1 fetorter. A\faU.Namrskyddsföreningen anser att deponering av avfeU skaU beläggas med en avgiftpå försfegsvis per ton efter dansk modeU och med enavgift på per ton för avfeU som går tiU förbräniung, med hänsyn tUl attaska och sfegg går tUl deponi och då också belastas med avfeUsavgift. AvgUtutgår därmed inte för avfaU som går tiU materialåtervinning, rena massor somåteranvänds, rent trä tiU förbränning samt kompost och slam som återgår tiUodUng. Förenmgen menar att intäktema som beräknas uppgå tiU 1,1 nuljarderkronor kan återföras genom en fond tiU ud)yggnad av kretsloppsanpassadavfaUshantering, stimulansåtgärder för att utveckfe marknaderna för återvunnetmaterial samt för forskning och metodutveckling inom området. i föreslår att en mmskad användnmg av sfebUaorganiska ämnen kan uppnås genom införande av mUjöavgifter.Naturskyddsföreningen anser att mål om att reducera kvävefeckagetoch handelsgödselanvändningen tUl fömtsätter att miljöavgifterna påhandelsgödsel höjs, sannolikt till /kg kväve. För fosforgödning är detlämpUgt att i försfa steg sänka gränsvärdena för tiUåtet kadmiummnehåU tiU per ton fosfor och att ta ut en hög mUjöavgift på hefe kadmiuminnehåUet. Avgiftenpå bekämpmngsmedel bör höjas tiU upp emot /dos. Intäkterna kan finansierabl a arealbidrag och kemUcaUemspektionens arbete. En mUjöavgift på industrieUtproducerat krafitfoder bör också övervägas. föreslår differentierad bUskatt baserad på bränslesnålhetoch C02-utsläpp samt differentierad fastighetsskatt utifrån värmesystem. Hus ikfess ett skuUe t ex ha ett helt förayelsebart koncept, kfess två hauppvärmning med icke förnyelsebara energUcäUor men som monterat inackumulatortank. Klass tte är övriga hus. TakterLänsstyrelsen I föreslär ökat nyttjande av bergtäkt framförnatargms genom differentierade täktevgifter. föreslår attskatt skaU införas pä natargms och en höjning av täktevgiftema. Flertaletmstanser anför behov av anslag för att bättre kunna bidra tiU en mUjömässigthållbar utveckling. och Konjunkturin stitutet föreslår förstärkte medel för att utveckfe mUjöräkenskaper samt kretsloppsstetistik. föreslår att kunskapsmyndigheterna fär ytterligare medel för att förmedfe kunskap, riktlinjer och information nationeUt. , t ex, behöver mer resurser för att tiU specieUt kommuner och länsstyrelser tillhandahåUa energi-, kUmat- och vatten- 161 relaterad datainformationoch tjänster. 11 1993/94. Sjöfartsverketönskar medel för utveckling av utsläppsreducerande Prop. 1993/94:111 teknikför att få försurande luftföroreningar från sjöferten att i stort sett Bilaga 1.1 upphöra. ÖB anser att resurser som frigörs i försvaret ävenfortsättningsvis i förste hand skaU användas för materiel mom Försvarsmakten. Kommuner.Det finns en stark vUja att genomföra kretsloppsstrategierna inom dekommunförvaltningar som ansvarar för mUjöfrågor, men knappast ekonomiska ochpersoneUa resurser, anser i län. Glesbygdsmyndighetenhävdar att resurser måste avsättas om kommunema skaU kunna ta sitt ökade ansvarför mUjöarbete och lokala . Hudduigekommun anser att de nya uppgifter som åläggs kommunerna mäste stå i proportiontUl de ekonomiska resurser som kommunema tiUdelas. och Sundbybergskommun framför liknande åsUcter. och kommun undrar vUkaarbetsuppgifter som skaU prioriteras när anslagen minskar. (Jöteborgskommun anser att det ekononuska stöd som utiovats av regeringen, bör varatiUgängUgt inte enbart för de s k "ekokommunerna". kommunföreslår ett stimulansbidrag för att stimulera kommunerna att utveckfe ochgenomföra en lokal agenda. kommmun föreslår att särskUda medel skaUavsättas tiU en fond där kommunema kan söka ekonoimsk hjälp för att startamUjöprojekt, utvecklingsarbete, ete för att förverkUga den lokala agendan.Kommunen kommer att genomföra en . Fömtsatt att det gesekonomiskt stöd avser kommunen att årUgen genomföra denna mässa medplaneringsseminarier, arbetsmetoder o dyl för att ge kommuner och länsstyrelserkonkreta modeUer och oUka exempel för genomförande av föreslår att statsbidragen tiU kommunala energirådgivareskaU återinföras. Folkrörelserq2000, /U-fomm och KdS-K föreslår stöd tiU ideeUa organisationersuppföljning av UNCED. IKFF viU att svenska SEED (SoUdarity for Ecology, EquaUtyand Development) skaU få medel för att samordna detta. FolkbUdningsförbundetoch förordar ökat stöd tUlicke-statUga organisationer för att kunna bygga upp mUjönätverk. q2000 förordarsärskUda medel tiU kommunikationscentra i olika delar av världen för att byggaupp och stärka nätverk med hjälp av elekttomsk post, fex, video, satelUter,bibUotek m.m. Folkkampanjenföreslår att stat och kommun bör söka stöd från och anslå medel tiU NGOs föratt genomföra mformationskampanjer när det gäller miljö, natar och energi.Mi|jöförbundet anser att eventaeUa StatUga pengar för mUjöarbete skaU fördelasopartiskt enligt en begripUg och acceptabel norm. tycker attsärskUt stöd bör utgå tiU ungdomsorganisationer som bedriver lokalaverksamheter med mUjöprofil. Centerkvinnornaönskar att många skaU fä resa tUl, samt förbereda och efterbearbeta, FNs kvinnokonferens i . ser Rovaniemiprocessen som början tiU en intressant modeU för samarbete meUan uibefoUcningar och regeringar 162 men hävdar att den harbegränsat värde utan ekonomiskt stöd tiU urbefoUcmnarsorganisationer för förberedelser och deltegande. FackföreningarTCO tycker, med hänvisning tiU kapitel 29 i Agenda Bilaga 1.1 21, sombehandlar stärkandet av arbetstagamas och deras feckföreningars roU, attregeringen bör medverka tiU en aktiv trepartssamverkan på mUjöområdet, bl agenom att ge de fackUga organisationema ekonoiniska möjUgheter tiU ett aktivtmUjöarbete. I stort sett alfe remissmstanser som bedriver forskningförordar nya och utökade ansfeg tiU oUka forskningsområden. iLinköping menar att särskUda medel för fortbUdning av yrkeskategorier somcivilingenjörer, ekonomer, jurister ete samt för utveckling av mUjöundervisningär nödvändiga. Dessutom bör en kraftig satsning vfe existerande forskningsrådoch sektorsorgan göras på mUjöforskning. q2000 föreslår starkt ökat stöd tiU enexpansion av de mUjöekonomiska utbUdningama. Lundsuniversitet föreslär särskUt stöd för att under SCBs ledning bygga uppdatabaser kring befolkning, vatten-, mark- ckUatmosfariska förhåUanden och bisfe med kunskaper i det intemationelfedatabasarbetet. och anser uiteatt av renhållningskosmadema i (50 mUjoner kr) tiU utveckling avmetoder för säker återanvändning av avfkU aUs är tillräckUgt. Forskningsrådsnämndenföreslår att löntagarfondsmedel skaU användas för att finansiera satsningar påhögkvahtativa forskningsmUjöer för systemövergripande mUjöfrågor, t ex energi,infiastraktar och Uvsstil. Vidare anser FRN att insatsema för det s k GlobalEnvironmental Change-programmet skaU stärkas. menar att FNs institat för nedmstnings-forskning (UNIDIR) bör fåekonomiskt stöd eftersom det arbetar inom områden där nedmstning tangerar mUjö-och utvecklingsfrågor. Institatet bedöms därigenom kunna bidra tiU att uppfeckaoch utayttja möjUgheter i nedrastiiingens spår. Vidaire föreslår FN-förbundetökade bidrag tiU FNs kvinnofond UNIFEM. i föreslår en höjnmg av anslagen försäkerstäUande av värdefuU natar och att altemativa finansieringsfomer börutredas. Vicfere föreslås höjcfe ansfeg tiU landskapsvård och som ett ledi 90-talets jordbmkspoUtUc. Medel bör, enhgt , även anslås föranläggande och återskapande av biologiskt rika våtmarker och för skyddszonerefter vattendrag. Medlen bör disponeras av och styras tiU områdendär de gör mest nytta. Byggforskningsrådetanser att de aviserade nedskärningarna av energiforskningsanslaget strider motRio-deklarationen och . i län anser att det behövsökade resurser för mUjömättiingar och bedömningar av mUjörefeteradhälsopåverkan inom kommunema samt för att minimera hälsorisker tiU följd avkemikaUehan- tering på lokal, nationeU och interaationeU nivå. Länsstyrelseni föreslår att anslagen för säkerställande av värdefuU natar skaU höjas och att alteraativa finansieringsformer skall utredas. Vidare föresläs höjda anslag tiU landskapsvård och som 163 ett led i 90-taIetsjordbrakspoUtik. Medel bör, enUgt , även