prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — SärskUt påpekas värdet av bredden iprogrammet som det CKksä begränsat möjUghetema för remissinstansemaatt mer ingående behandfe alfe förslagen i redovisningen. Programmet ses som engcxl pfettform för det fortsatta mUjöarbetet, bl.a. firamhåUs dess värde förkommunema när lokala skaU upprättas. 4 Nationell strategi för en hållbar utveckling 4.1 Allmänna utgångspunkter Regeringensförslag: De riktlinjer och bedömningar som redovisas i det följande rörandeövergripande frågor CKh integrerad mUjöpoUtik formar tiUsammans gmndläggandeelement i en nationeU strategi för håUbar utveckling och därmed en svenskAgenda 21. Denna strategi utvecklas fortlöpande i takt med att kunskapen ommUjösituationen i och i vår omvärld förfinas och föidjupas. Strateginsutveckling redovisas för i samband med regeringens ärUga redovisningav mUjötiUståndet i . Skälen för regeringensförslag: Riodeklarationen om mUjö CKh utveckling och dess principer för håUbarutveckling är ett gmndläggande uttryck för världssamfiindets samsyn ochsoUdariska ansvar i arbetet för en håUbar utveckling inom ramen förekosystemens bärighet. Dessa principer måste enhgt regeringens mening ses som poUtisktoch moraUskt förpliktande. De Ugger tiU gmnd för de förslag tiU riktlinjer ochsttategi för håUbar utveckling i och för den svenska sttategin för det fortsatta globafesamarbetet i mUjö- och utvecklingsfirägor. Ettav regeringens prioriterade områden är att verka för en häUbar utveckling iSverige. Regeringen framhöU i sin skrivelse tiU med redogörelse medanledning av om nuljö CKh UtveckUng - UNCED (skr. 1992/93:13)att de i deltagande ländema åtagit sig att långsUctigt strävamot en håUbar utveckling inom ramen för ekosystemens bärighet, vilket efterRiokonferensen är ett melfenstatiigt erkänt långsiktigt mål för hefevärldssamfundet. Iskrivelsen anfördes vidare att handlingsprogram Agencfe 21, somomfettar alfe sektorer CKh gmpper i samhäUet, är en vägvisare tiU attförverkliga detfe mål. Övergången tiU en håUbar utveckling måste ses i långttidsperspektiv och åtgärdema vidtas i de enskUcfe ländema med tonvUct päinsatser på det lokafe planet. Strävan mot håUbar utveckling måste i framtidengenomsyra CKh prägfe alfe delar av samhäUets verksamhet CKh vara vägledande vidutfonnningen av ländernas poUtik inom olika sektorer. Sektorsansvaret för enhäUbar utveckling förstärks av Riobesluten. Riksdagenhar tagit del av vad som har anförts i skrivelsen (bet. 1992/93:JoU8, rskr.1992/93:70). Iskrivelsen fömtskickades ett brett samråd om Riobesluten. Ett sådant brettsamråd har ägt mm , bl.a. på gmndval av ett gemensamt brev fränMUjö- ckU naturresursdepartementetCKh riktet tiU samtUga kommuner. Ricxlokumentenhar vidare remitterats. RemissutfaUet ger allmänt vid handen attremissinstansema praktiskt taget enstämmigt stäUer sig bakom huvuddragen ibesluten frän , och avser att efter råd CKh fegUghet fiamgentverka i anda inom sina olika verksamhetsområden i samhäUet. Detövervägande antalet remissinstanser accepterar det övergripande målet att säkerstälfeen håUbar utveckling i . Remiss och samråd har medverkat tiU att måletom en häUbar utveckling i nu kan sägas vara väl förankrat i det svenskasamhäUet. IAgenda 21 sägs att ländema bör upprätta nationelfe stirategier cKhhandlingsplaner för att genomföra åtagandena frän . Flera remissinstanserunderstryker behovet av en övergripande strategi i detta avseende. IenUghet med förslag i skaU FN sammankalfe tiU en särskUd session medgeneralförsamlingen för en övergripande översyn och bedömningav hur tiUämpas i världens länder. Motdenna bakgmnd anser regeringen det angeläget att utforma en samlad nationeUstrategi för häUbar utveckling i . I första hand bör tidsperspektivetför strategui vara åren fram tiU 1997, med insfeg av delar med mer långsiktigräckvidd. Idet följande anges aUmänna riktlinjer för åtgärder inom olika pro blemområden och samhäUssektorer, samt försfeg tiU ändringar i vissa regelsystem inom den stetiliga sektom m.m. TiUsammans formar dessa riktlinjer de gmndläggande elementen i en nationeU stiiategi för häUbar utveckling och utgör därmed väsentUga inslag i en svensk . Dennastrategi skaU fortiöpande utvecklas i takt med att kunskaper om mUjösibiationen i Sverigeoch i vär omvärld förfinas och fördjupas. 1993/94:111 ärregeringens avsikt att i fortsättningen redovisa strategins utveckling isamband med regeringens årUga redovisning tiU rikscfegen av mUjötiUståndet iSverige. Varjeland måste utforma sin nationelfe strategi i första hand efter sina egnafömtsättningar. Det finns dock ett antal gemensamma kriterier för vad ensöategi bör innehåUa baserat på de vUctigaste gmndtankama i . att ekonomiska och ekologiska frågor skaU integreras och att ansvaret förmUjön hos samhäUets olika sektorer, såsom t.ex. trafik, energi, jordbmk ochindustri, skaU tydUggöras. Vidare är den lokafe förankringen av avgörandebetydelse. Dennationelfe strategin för håUbar utveckling tar således sin utgångspunkt i ensttävan efter ökad integration av ekonomi CKh mUjö. Det innebär som tidigarenämnts att den ekonomiska utvecklingen måste ske inom ramen för ekosystemensbärighet. Den ekonomiska utvecklingen får inte hota UvsvUlkoren för människor,växter eUer djur. En god mUjö är en av gmndfömtsättningama för en långsiktigtbärkraftig ekonomi. I planering och beslutsfettande på alfe nivåer och inomalfe delar av samhäUet mäste därför ekonomiska överväganden CKh mUjöhänsyn vävassamman. MUjökonsekvensbeskrivningar är ett viktigt instmment härför CKh bör iökad utsträckning komma tiU användning i princip- CKh programinriktade beslut. Ettannat sätt att öka integrationen mellan mUjö och ekonomi är genom ytterUgareskatteväxling, dvs. att inom ramen för det totala skatteuttaget göraförändringar, så att skattesystemet inriktas mot ett ökat insfeg avmUjörelaterade skatter. För att säkerstäUa en gcxi UvsmUjö för framtidagenerationer bör kosmadseffektiva ekonomiska styrmedel av oUka sfeg användasför att minska mUjöpåverkan ckU gynnaett mUjövänUgt beteende. Den som förorenar bör betala kostaadema för detta. mUjöskulden, dvs. de ackumulerade kostaadema för att återstäUa mUjöskadoreUer förlorade naturresurser, fär inte tiUåtas växa. IAgenda 21 betonas starkt att våra produktions- och konsumtionsmönster behöverändras och ges ett ökat inslag av resurshushållning, återanvändning ochmaterialåtervinning, dvs. olika sfeg av kretsloppsanpassning. För delinnebär detta att producentema av varor, produkter och förpackmngar kommer attfä ett ökat ansvar för att tiUverkning, användning och omhändertagande kan skepå ett mUjöanpassat sätt. Dessutom måste alfe hjälpas åt i arbetet med attkretsloppsanpassa samhäUsutvecklingen. Industrin, handehi, myndigheter och denenskUde, alfe har ansvar för vår gemensamma UvsmUjö, liksom de olikasam-häUssektorema. Ihandlingsprogrammet betonas också att en fömtseende samhäUsplaneringhar stor betydelse för att främja målen om en gcxl UvsmUjö och en håUbarsamhäUsutveckling. Behovet av en långsiktigt god hushållning mednaturresurser och en uthåUig användning av mark- Prop. 1993/94:111 ochvattenområden betonas. Ibifega 2 beskrivs tiUståndet i mUjön, hur det utveckfets under senare är och ivilken utsträckning de mål som har stäUt upp inom mUjöområdet harkunnat uppfyUas. I flera feU har målen recfen uppnåtts eUer kommer att uppnåsinom angiven tid. Inom några områden krävs det dock ytterUgare åtgärder för attmålen skaU kunna uppfyUas. har i en rapport redovisat ett antal framtidsscenarieröver mUjö under olika antaganden om samhäUsutvecklingen. Devisar klart att det behövs kraftfuUa insatser om vi skaU kunna motverkaförsämringar CKh än större insatser för att åstadkomma förbättringar. De mål vihittiUs satt upp cKh recfen ingångna avtal räcker inte för att t.ex.försurningen och växthuseffekten inte skaU förvärras . Boverketarbetar på regeringens uppdrag tiUsammans med () och med att utveckfe ennationeU vision, 2(X)9. Syftet är att bättre överbUcka de långsiktigaanspråken på mark och vatten. För att åstadkomma en långsiktigt håUbarutveckling när det gäUer trafik, vamflöde, föroreningar m.m. måste påverkan päresursema mark och vatten kferfeggas, bl.a. beträffande möjUgheter tUlutayttjande och bevarande i ett långsUctigt perspektiv. Regeringenhar tagit initiativ tiU ett samarbetsprojekt för länderna mnt meduppgift att utarbeta en vision för 2010. Påkort sikt anser regeringen att det är särskUt viktigt att vidta ätgärder motmUjöproblemen försurning och övergödning av sjöar och hav och att förebyggaglobala förändringar av klimatet. Trafiksystemen måste mUjöanpassas både genomen framsynt samhäUsplanering och genom utveckling av tekniken för att begränsautsläppen. Åtgärder inom energisektom spelar cKkså en framträdande roU.Nyttjandet av biologiska resurser måste anpassas tiU naturens gränser för attden biologiska mångfelden skaU kunna bevaras. Vidare har det intemationeUamUjöarbetet en stor betydelse eftersom vi bara delvis kan påverka mUjötiUståndeti genom egna åtgärder. Vi är i hög grad beroende av den mUjöpoUtik somförs i andra länder och regeringen verkar därför för ett brett interaationeUtsamarbete inom mUjöområdet. Regeringenhar efter konferensen bedrivit ett intensivt arbete för att informera om konferensens beslut med syfte att påbörja och stimulera processen mot en omvandUng av besluten tiU konkreta åtgärder i det svenska samhäUets olika delar. En del av detta arbete beskrivs i den fömt nämnda regeringsskrivelsen tiU . har aUa landets kommuner fatt en gemensam skrivelse fränMUjö- och naturresursdepartementet CKh med informationom och en uppmaning att påbörja arbetet med att omsätta besluteni praktisk handling i kommunema. MUjö- och naturresursdepartementet samtSvenska kommunföibundet och dess länsförbund i samverkan har under våren 1993anordnat sju regionafe konferenser om frägor rörande uppföljningen av UNCED. Under vären 1993 hartiUkommit material som rör uppföljningen av beslut i kommunema.Det gäUer bl.a. uttTedningen om kommunemas aibete för en god UvsmUjö ochStatens naturvårdsverks rapport med ett aktionprogram för ett mUjöanpassatsamhäUe - MUjö '93. Verket har cKkså som tidigare nämnts tiUsammans med ettantal andra myndigheter och MUjö- och naturresursdepartementet utarbetat enredovisning av mUjötiUståndet i landet. Den nya skogspoUtiken somrikscfegen beslutade är ett annat exempel pä uppföljningsarbetet.Den tar sin utgångspunkt i beslut. Andra exempel utgörregeringens propositioner om gcxlkännande av klimaticonventionen, konventionenom biologisk mångfeld samt om kretsloppsanpassad samhäUsutveckling. 4.1.4Ansvar för den fortsatta uppfödningen av Riobesluten Regeringensbedömning: Den fortsatta uppföljningen CKh genomförandet av Riobesluten börses som ett uppdrag tiU hefe samhäUet men cKksä tiU den enskUda människan. Enövergång tiU häUbar utveckling måste genomsyra och prägfe alfe delar avsamhäUets verksamhet CKh Ugga tiU gmnd för utfonnningen och inriktningen avpoUtiken inom skUda samhäUssektorer. Sektoremas ansvar för sin mUjöpåverkan ochför håUbar utveckling förstärks av Riobesluten. Skälen för regeringensbedömning: Vid renussbehandlingen har bl.a. pekats pä vikten av att ansvaretför samordningen av den fortsatta uppföljningen av besluten CKh åtagandenafrån ges en tydhg organisatorisk hemvist. I flera länder harsärskUda kommittéer eUer kommissioner mrättets för detta ändamål. Ansvaret för den fortsattauppföljningen av Riobesluten bör i huvudsak bygga på den befintUga ansvars- cKhoiganisationsstmkturen. MUjö- och naturresursdepartementets roU i den löpandesamordningen av uppföljningen av i regeringskansUet kvarståroförändrad liksom uppgiftema i denna del för olika myndigheter. MUjövårdsberedningen, somär regeringens råd i mUjöfrågor, har aktivt deltagit i förberedelsearbetet,genomförandet och uppföljningen av . MUjövårdsberedningen haranordnat konferenser om det svenska förberedelsearbetet, om iSydperspektiv och ur kvinnoperspektiv, samt om en håUbar utveckling speglad ibistånd och handel. Efter samlade beredningen idégivare frånoUka delar av det svenskasamhäUet för att utarbeta en idérapport om den svenska uppföljningen avkonferensen (SOU 1992:104). MUjövårdsberedningen har isamarbete med utarbetat boken - basen för en håUbar stadsutveckling(Eco-cycles - The Basis of Sustainable ) som också varSveriges bidrag tiU stadskonferensen i i BrasiUen. MUjövårdsberedningenhar aibetat med att utveckfe cKh inspirera det kommunafe arbetet med LokalAgenda 21 i samaibete med kommuner och idéelfe organisationer. Regeringen anser att detbör vara MUjövårdsberedningens uppgift att inom ramen för sin verksamhetutveckfe uppföljningen av Riobesluten i det svenska samhäUet, bl.a. i kontaktermed kommuner, folkrörelser, forskning m.m. VäsentUga inslag i denna verksamhetblir också att informera och skapa debatt om hur uppföljningen fortskrider iSverige, intemationeUt och i FN-systemet samt roU i detta skeende. Regeringenavser att ge beredningen direktiv med bl.a. denna inriktiung. Pn)p. Regeringensbedömning: En utgängspunkt för regeringens EES/EU-arbete är att högstetiUämpade ambitionsnivå bör gälfe i mUjöarbetet, både det svenska och det inomEU. Därmed kommer inga mUjökrav i olika rättsregler att sänkas. börfortsätta att driva på i det europeiska mUjövärdsarbetet, bl.a. påkretslopps-området och för att integrera ekonomi och ekologi. Regeringen avseratt kraftfuUt agera i denna riktning redan frän ikraftträdande. Skälen för regeringensbedömning: En gmnd för arbetet på övergången tUl en håUbar utveckling är ettvidgat regionalt och intemationeUt samarbete meUan länder med i stora delarlikartade problem ckU fömtsättningar.VUclen av sådant samarbete understryks genomgående i :s olikakapitel. Det är mot denna bakgmnd som ett vidgat samarbete mellan ckU EU bör ses. Genom EES-avtaletkommer att fä större möjUgheter att påverka gemenskapens mUjöpoUtik änhittiUs. I EU:s femtemUjöhandlingsprogram (A European Community Programme of PoUcy and Action inrefetion to the Environment and Sustainable Development) som utarbetats avEG-kommissionen slås fest att mUjöproblem skaU förebyggas och att målet är enhåUbar utveckling. MUjöhänsyn skaU integreras i oUka samhäUssektorer.Ekonomiska och andra styrmedel skaU utveckfes. I en rådsresolution har EU:smUjömin-istrar ställt sig bakom programmets allmänna inriktning. Genom det närmaresamarbetet med EU ges tiUfäUe att delta i ett stort antal expertgmppersom har tiU uppgift att fegga fram försfeg tiU ändring och skärpning avmUjöregler för EU/EES. 2 1993/94. samrådpå poUtisk nivå fömtses innan beslut om ny fegstiftning tas av Prop.1993/94:111 EES-organen. Detnärmare samarbetet med EU medför att inriktningen på gemensamma regler snarareän nationeUa särlösningar kommer att bU än tydUgare. Vi kommer att i aUt högreutsttäckning gemensamt med andra EU/EES-länder utarbeta bindande mUjöregler förhefe . Rentkonkret kommer detta att medföra att i ökad utsträckning kommer attdelta i det europeiska intemationeUa samarbetet redan från utredningsstadiet.Det innebär sannolikt att ökade resurser måste disponeras för att förbereda ettaktivt deltagande i oUka EU-fora. innebär detta att EU:s samladeutredningsresurser blir fettare tiUgängUga för den svenska förvaltningen. Den1 januari 1994.berälcnas träda i kraft. Det innefettar ettlångtgående samaibete mellan EU- CKh EFTA-ländema på mUjöområdet. tar över ett SO-tal rättsakter, såväl s.k. minimiduktiv (art130) som harmoniserade prcxluktkrav (art 100 A). Pä det sistnämncfe området harEFTA-ländema vissa undantag cKh övergångsregler i de feU man har merlångtgående mUjökrav, exempel pä detta är bifevgasområdet samt kemikaUer.EES-avtalet omfettar även samarbete vad gäUer mUjöforskning, mUjöövervakning,användningen av ekonomiska styrmedel etc. Enhgt avtalet skaU tillämpa EU:sregler om t.ex. mUjökonsekvensbeskrivningar, utsläpp av mUjöferUga ämnen samtavfaUshantering. gör också att kommer in i EU:s mUjöarbetepå centrala områden, t.ex. utsläpp frän industrier. Dämtöver väntas ettsamarbete med EU pä områden som inte ingär direkt i avtalet, t.ex. när detgäUer att arbeta fram nya mUjöavgifter. deltar också i EU:smUjöövervakning och mUjöforskning. Sverigesförhandling om ett medlemsskap i EU är nu inne i ett slutskede. Ett sädantvidgat samarbete innebär att kan bidra tiU utvecklingen av detgemensamma regelverket. Chefenför MUjö- CKh naturresursdepartementet har efter regeringens bemyndigandetiUkalfet en kommitté (M 1993:02) med uppdrag att nämiare belysa vilkakonsekvenser olika former av deltagande frän svensk sicfe i den europeiskaintegrationen får för mUjön. Kommittén avslutar sitt arbete under början av år1994. 4.2 Övergripande frågor - miljö- och naturresurspolitik 4.2.1Effektivare regelsystem och nuljöövervakning Idetta avsnitt presenteras ett antal konkreta åtgärder för att göra vissastyrmedel effektivare och för att förbättra myndighetsorganisabon CKhuppföljning. Förett effektivt mUjöarbete krävs verkningsfiiUa styrmedel. Några av de styrmedel som kan användas är information och utbUdning, mUjöav gifter, fegar och samhäUsplanering. Det är ocksä viktigt att sätfe upp tydUga mål för mUjöarbetet och en tidtebeU för när målen skaU vara 18 Styrmedlen på mUjöområdetkan Uknas vid en ttappa, där det svagaste styrmedlet finns längst ned pätrappen och det starkaste styrmedlet högst upp. Förste steget i trappen bestårav information CKh utbUdning. Nästa steg är frivilUga åtaganden från tiUverkareeUer leverantörer. Steget därefter innebär ekonomiska styrmedel som panter,mUjöavgifter CKh mUjöskatter. Det sista steget innebär föreskrifter eUer andrafegar som i vissa feU kan innebära förbud. Regeringens poUtik är att tydUgtange mUjömål cKh tidtabeU för genomförandet men att feta aktörerna hittalösningar och tiUvägagångssätt. Regeringensbedömning: Det är angefeget att beskrivningar av mUjökonsekvenser systematisktkommer in i ett tidigt skede av den poUtiska processen. Sådana beskrivningarbör göras när det gäUer program, plan- och poUcyarbete i viktigasamhäUssektorer. Regeringen anser att beskrivningar av mUjökonsekvensema somallmän regel skaU innefettas i propositioner och andra försfeg tiU övergripandebeslut av strategisk karaktär. Med den nu föresfegna ordningen kommerkonsekvensema för nuljön av större beslut av strategisk karaktär attregelmässigt beskrivas. Myndighetema börbeakta konsekvensema för mUjön innan de utfärdar regler i form av föreskriftereUer allmänna råd. Regeringen avser att se över regelsystem, som instmktioner,förfettningar m.m., i syfte att bedöma behovet av mUjöanpassning av dessa. Skälenför regeringens bedömning: EnUgt princip 17 i Ricxleklarationen skaUmUjökonsekvensbeskrivningar användas som ett nationeUt instmment för sådanaföreslagna verksamheter som kan antas ha en betydande skadUg inverkan pä mUjönoch som kräver beslut av behörig nationeU myndighet. I fiamhåUs bl.a. (kapitel 8) att det kan bU nödvändigt med en justering eUer tiU cKh med engmndfeggande förändring av beslutsfettandet om mUjö CKh utveckling skaU kunnasättas i centmm för det ekonomiska och poUtiska beslutsfettandet och enfuUständig integrering av dessa ftägor skaU kunna uppnås i praktiken. Detövergripande målet är att förbättra eUer omstmkturera beslutsprocessen så attsociala, ekonomiska och mUjöpoUtiska frågor beaktas och integreras och enbredare delaktighet frän aUmänhetens sida säkerstäUs. I sitt aktionsprogram EttmUjöanpassat samhäUe (MUjö '93) har föreslagit att särskUdamUjödirektiv skaU införas för StatUga utredare och kommittéer. MUjöaspektemaföreslås också redovisas tydUgt i samband med övergripande poUtiska beslut ochi samthga propositioner. Flera remissinstanser framför liknande förslag. Redani dag är regler om mUjökonsekvensbeskrivningar intagna i ett tjugotal olikafegar. Riksdagenhar i anslutning tiU mUjöpoUtiska proposition (prop. 1987/88:85, 1987/88 :JoU23, rskr. 1987/88:373) angett att mUjökonsekvensbeskrivmngarär ett medel som bidrar tUl att kunna Prop. 1993/94:111 tillmätamUjökonsekvensema av ett beslut samma tyngd som de ekonomiska konsekvensema.Regeringen har budgetproposition angett att mUjökonsekvensema skaUredcjvisas före varje beslut som ger större mUjöpåverkan. I proposition1993/94:30 om en strategi för biologisk mångfeld anges vicfere att mUjömålenskaU ges samma vikt och betydelse som skUcfe ekonomiska överväganden i syfteatt bygga mänskUg verksamhet på ekologisk gmnd. Detkan i detta sammanhang noteras att beslutat attregelmässigt bedöma mUjökonsekvensema av sina försfeg. Vid viktigare fegförsfegskaU redovisas kostnader och nytta för nuljön. Inom kommissionen bereds vidareförsfeg tiU mUjökonsekvensbeskrivningar i planeringsprocessen på poUcynivänunder benämningen Strategic Environmental Assessment (SEA). Äveninom pågår arbete med mUjökonsekvensbeskrivningar. hoc-gmpp har gått igenom arbetet med mUjökonsekvensbeskrivningar i denordiska ländema. Under en kommande treårspericxl skaU en arbetsgrapp, i vilkenocksä representanter för den fysiska planeringen ingår, arbeta för enintegrering av mUjö och fysisk planering bl.a. vad gäUer riktlinjer föranvändningen av mUjökonsekvensbeskrivningar i strategisk planering("policy, plans and programs"). Medden nu föresfegna ordningen fegger regeringen en gmnd för det fortsattanordiska cKh europeiska samarbetet i dessa frågor. Standardiseringenhar pä senare tid fått en ökad betydelse för mUjöarbetet. Fömtom dentraditionelfe mUjörefeterade standardiseringen, som ofta avser mätmetoder ochanalyser, har nya områden som direkt eUer indirekt påverkar mUjön bUvitaktuelfe för standardisering. Myndighetemasresurser är begränsade och insatser bör därför göras där de får störstsamhäUsekonomisk nytte cKh bidrar tiU en mer effektiv resurshushåUning ochkretsloppsanpassning. KemikaUeinspektionen CKh har på uppdragav regeringen redovisat sin syn pä prioritering av arbetet som rörstandardisering och mUjö. Med beaktande av myndighetemas ställningstegandenanser regeringen att hög prioritet i det svenska mUjörelateradestandardiseringsarbetet bör ges åt i förste hand sådan standardisering som görspä beställning av EU/EFTA, ät riktlinjer för arbetet med att beaktemUjöaspekter vid aU produktstandardisering samt åt systeminrikfadstandardisering. InomEU kan standarder delvis komma att ersätta annan reglering genom att EU (ckU EFTA) i flerafeU överlämnar - ger mandat - ät de europeiska standardiseringsorganen , CENELEC CKh ETSI, att precisera reglema i direktiv och förordningar genom att ta fram standarder som knyts tiU lagstiftningen. Inom mUjöområdet kan s.k. mandaterad standardisering förväntas komma att öka väsentligt i omfettning . EFTA-ländema kommer i och med att ges ökad möjUghet att medverka vid framtagandet av mandaten. En sådan medverkan niåste enUgt regeringens mening betecknas som mycket " angefegen eftersommandaten fegger gmnden för den standard som Prop. 1993/94:111 senare knytstiU fegstiftningen. Vidare bör arbetet med standardiseringen efter det attmandatet givits tiU eUer CENELEC utföras med hög prioritet. Svenskaintressenter bör verka för deta vfe den svenska standardiseringsorganisationen. MUjöaspektermäste beaktas vid aU prcxluktstandardisering och mUjökonsekvensema av enprcxluktstandard bör bedömas innan den feststäUs. Standardisering kan annarsinnebära en styming mot frän mUjösynpunkt olämpUgt val av material eUer innehåUi en produkt. För att möjUggöra dette behöver mtiner för att tiUvaratemUjöhänsyn byggas in i själva standardiseringsarbetet. Det pågår för närvarandeintemationeUt arbete med att ta fram riktlinjer för detta. Regeringen anseratt bör verka aktivt för att dessa riktlinjer utformas på sådant sättatt de främjar en effektivare resursanvändning och en kretsloppsanpassadutveckling. De bör utformas med syfte att kunna bidra tiU att avgiftekretsloppen, dvs. minska mängden hälso- och mUjöfårUga kemiska ämnen iprodukter.