prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Vidare har Arbetsmiljöfonden beslutat attinrätta ett särskilt program för analys- och utvecklingsinsatser inom områdetintegrering av funktionshindrade personer i arbetslivet. I sammanhanget bör också påpekas att regeringen ipropositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade, i enlighet medvad föreslog i slutbetänkandet, lagt fram förslag om enutvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt bara. Som redannänmts har en rätt införts för föräldrar till bam som fyllt (i vissa fall23 år) och som omfattas av LSS, att få tillfällig föräldrapenning då föräldemavstår från förvärvsarbete för att vårda baraet på grand av sjukdom hos bamet. Slutbetänkandet i övriga delar bereds förnärvarande vidare inom . Vissa större frågeområden är föremålför ytterligare utredning i av regeringen särskilt tillkallade kommittéer ellerbereds vidare i annan särskild ordning. I (M 1992:03) ingår således bl.a.frågan om tillgängligheten för funktionshindrade personer. Avkommittédirektiven framgår att utredningen skall göra en analys av vilkaeffekter de nuvarande bestämmelsema i plan-och bygglagen (1987:10) har fått ifråga om tillgängligheten för personer med funktionshinder. Utredningen skall isina överväganden i tillgänglighetsfrågan ta del av de förslag som lagts fram iHandikapputredningens slutbetänkande. Ett betänkande av i bl.a.dessa delar beräknas avlämnas . Regeringen har vidare beslutat omkommittédirektiv till Prop. 1993/94:100 en utredning om samordning avoffentligt betalda resor (K 1993:06), den Bil. 6 s.k. Samreseutredningen.Utredningens uppgift är att lägga fram förslag för att åstadkomma en bättresamordning i fråga om resor med och riksfärdtjänst,sjukresor samt resor med koUektiva färdmedel. Med utgångspunkt i vadHandikapputredningen förslog i sitt slutbetänkande skall Samreseutredningenbl.a. pröva möjUgheteraa att lagstifta om ett enhefligt huvudmannaskap förkommunal färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor och kollektivtrafik. Ettväsentligt motiv för en förbättrad samordning är att öka tillgängligheten ikollektiva färdmedel för personer med funktionshinder. Utredningsarbetet skallvara slutfört /95. I betänkandet Ett samhälle för alla föreslogsvidare att en samlad översyn och utvärdering borde göras när det gälleravgifter för olika handikappinsatser. Enligt bordeutvärderingen omfatta avgifter för service, omvårdnad, vård, tekniskahjälpmedel, resor och läkemedelsförmåner samt statliga merkostnadsersättningar.Mot bakgrand av förslaget har regeringen beslutat om kommittédirektivtill en utredning om avgifter inom handikappområdet. Utredningsarbetet skallfrämst inriktas på avgifter som ges inom och hälso- ochsjukvården samt insatser som regleras i lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Utredningen har bl.a. i uppgift att analysera hur avgiftemainom nämnda områden har förändrats . Utredningen skall ocksåpröva om det finns behov av att utveckla särskilda högkostnadsskydd när detgäller stöd, service och vård för personer med funktionshinder. Utredningsarbetetskall vara avslutat /95. I sammanhanget bör också nämnas att regeringenunder uppdrog åt Statskontoret att utreda föratsättningama för enfond för handikappstöd inom telekommunikationsområdet. Bakgrunden till uppdragetvar ett förslag av om att inrätta en särskild telefond föratt säkra att telekommunikationsområdet blir tillgängligt för funktionshindradepersoner. Uppdraget har redovisats för regeringen och beredning ifrågan pågår. På basis av slutbetänkandeföreslår regeringen i årets budgetproposition handikappolitiska reformer inomrekreations-, kultur-, utbildnings- och arbetsmarknadsområdet samt inomtrafikområdet. Inom verksamlietsområde föreslås ettutökat och vidgat ekonomiskt stöd till de rekreationsanläggningar som drivs avde centrala handikapporganisationema. Stödet utges under anslaget D 5. Bidragtill viss verksainhet för personer med funktionshinder. InomKulturdepartementets ansvarsområde föreslås ökat stöd till en större produktionav videogram på teckenspråk för döva samt till ökad utgivning avnyhetstidningen 8 SIDOR och av lättlästa böcker (LL-böcker) för personer medutvecklingsstöming. Ytterligare kulturinsatser görs också för synskadade.Dessutom avsätts särskilda medel för att afatiker och dyslektiker skall kunnata del av utgivningen av radio- och kassetttidningar. IUtbildningsdepartementets budgetbilaga läggs förslag fram om ett utökat stöd tillproduktion av läromedel för funktionshindrade bara Prop. 1993/94:100 samttill försöksverksamhet med stöd till utgivning av läromedel för Bil. 6elever med läs- och skrivsvårigheter. I ett särskilt avsnitt iKommunikationsdepartementets budgetbilaga behandlas frågan om funktionshindradepersoners resemöjligheter. Bl.a. lämnas förslag om vissa smärre justeringar ilagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik. På grandval avHandikapputredningens förslag anges vidare vissa rikflinjer för det fortsattaföreskriftsarbetet i fråga om handikappanpassad kollektivtrafik. I budgetbilaga länmasförslag som syftar till att öka arbetsmöjlighetema för personer medfunktionshinder och motverka utslagning av arbetshandikappade från arbetslivet.Handikapputredningens förslag att förbättra näringshjälpen tillfunktionshindrade, som vill börja verksamhet som egna företagare, tillstyrks avregeringen. Ökade möjligheter att starta egen verksamhet bedöms förbättraarbetsmöjlighetema för många funktionshindrade, bl.a. invandrare och flyktingarmed funktionshinder. Vidare föreslås att målgrappen för skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () vidgas till att omfatta även personer som ärberättigade till insatser enligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade samt personer med psykiskt betingade funktionshinder.Insatsema föratsätts anknyta till de offentliga huvudmännens övriga socialainsatser. 1 slutbetänkande föreslogsbl.a. att en funktion som skall inrättas för att säkraftmktionshindrades delaktighet och jämlikhet i samhället. Frågan om inrättandeav en sådan funktion bereds inom . Regeringenplanerar att återkomma till med proposition i ämnet . Äveninom andra delar av handikappområdet pågår översyns- ochutredningsarbete, som syftar till att utveckla samhällsstödet till personer medfunktionshinder. Regeringen beslutade omkommittédirektiv (dir. 1993:35) till en utredning om bilstödet tillhandikappade. En särskild utredare har tillkallats för att göra en utvärderingoch översyn av bilstödet. I uppdraget ingår bl.a. att se över bilstödetskonstraktion och överväga om det finns anledning att ändra denna i någotavseende. Utredaren skall bl.a. pröva om enbart anpassningsbidrag skall kunnautges i de fall föratsättningaraa för bilstöd inte är uppfylldafullt ut. En ytterligare fråga som skall behandlas av utredningen gällerbilstödet för familjer med funktionshindrade bam. Utredningen beräknas kunnaavlämna betänkande . Det är viktigt att förhållandena för kvinnor medfunktionshinder uppmärksammas och vägs in i det handikappolitiskaförändringsarbetet. Kunskapen om dessa kvinnors situation bör förbättras.Särskilt statistikbehovet behöver ses över. Regeringen avser att senare tainitiativ i frågan.Regeringen kommer vidare att anvisa särskilda Prop. 1993/94:100medel ur Allmänna arvsfonden för utvecklingsprojekt i syfte attförbättra Bil. 6 förhållandena för kviimor med funktionshinder. Handikappidrotten är en viktig del av den svenskaidrottsrörelsen. Många svenska handikappidrottare har vunnit stora framgångar it.ex. Handikappolympiader och världsmästerskap. Regeringen har beslutat om särskilda medel ur Allmänna arvsfonden för utvecklingsinsatserinom handikappidrotten. Sverigespelar en aktiv roll i det intemationella handikapparbetet. Den svenskaregeringen tog ett initiativ att inom FN inleda ett arbete föratt få till stånd intemationella regler om funktionshindrade personers rätttill full delaktighet och jämlikhet (s.k. standard rales). Arbetet med reglemahar bedrivits i en internationell arbetsgrapp med representanter från drygt 50länder. Generalförsamlingens tredje utskott har beslutatförelägga församlingen ett förslag till interaationella regler. Den pågående Europa-integrationen öppnarmöjligheter för att delta i EG:s handikapprogram. Bl.a. pågårförhandlingar om föratsättningaraa för ett svenskt deltagande ihandikapprogrammet 11. fick uppdrag att utföra en europeisk studie om handikapphjälpmedeloch annan teknik för personer med funktionshinder. Projektet, som fåttbenämningen HEART, skall pågå och finansieras med särskildamedel anslagna av . avser att kartlägga ochanalysera situationen i olika europeiska länder när det gäller standardiseringoch provning av hjälpmedel, industriellt samarbete, försörjningssystem,juridiska och ekonomiska faktorer i hjälpmedelssammanhang, utbildning och nyateknikområden. Syftet är att få till stånd ett utökat samarbete inom deaktuella områdena. Motbakgrand av ett regeringsuppdrag överlämnade den 17febraari 1993 till regeringen resultatet av en kartläggning och undersökningangående verksamheten i de kommunala handikappråden och länshandikappråden. Irapporten konstateras att frågor om tillgänglighet i den yttre och inremiljön, i boendet samt i fritids- cch kulturverksamheten dominerarverksamheten i handikappråden. Råden har vidare betydelse när det gälleruppföljning och utvärdering av lokala handikappolitiska program, som i ökandeomfattning växer fram i kommunema. I rapporten framhålls vidare att självaförekomsten av handikappråd på olika nivåer har bidragit till att görahandikappfrågorna mer synliga och legitima än vad de annars skulle vara. Enligtriksdagens beslut (prop. 1993/94:38, bet. 1993/94:Tull, rskr. Prop.1993/94:100 1993/94:119) får fr.o.m. , efter upphandlingav BU. 6 , statlig ersättning för kostnad som ärförenad med blindskriftsförsändelser som skickas portofritt mellan synskadade. Enligt regeringens bedömning bör statsbidraget förbefordran av blindskriftsförsändelser samordnas med det nya statsbidraget förbefordran av blindskrift mellan synskadade. Det nuvarande anslaget förErsättning till för befordran av blindskriftsförsändelser bör därförupphöra och medlen föras över till anslaget Post- och Telestyrelsen:Upphandling av särskUda samhällsåtaganden under sjätte huvudtitelnKommunikationsdepartementet. 1992/93 Utgift 1 277 095 939 Reservation 754 400 061 1993/94 Anslag 1 100 000 000 1994/95 Förslag 900 000 000 Under anslaget utbetalas bidrag till anordnande avgrappbostäder och andra altemativa boendeformer med pergmppboende-enhet. Bidraget utges enligt regler i förordningen (1991:1280) omtillfäUigt statsbidrag till anordnande av grappbostäder och andra alteraativaboendeformer. Vidare utbetalas från detta anslag bidrag för viss ombyggnad avsjukhem m.m. med per tillkommande enkelram. Detta bidrag utgesenligt regler i förordningen (1991:1281) om tillfälligt statsbidrag för vissombyggnad av sjukhem m.m. Från anslaget utbetalas också bidrag till kommuneraaför kostnader för medicinskt fardigbehandlade inom somatisk akutsjukvård ochgeriatrisk vård. Underår 1992 beviljades stimulansbidrag med en total summa av 495 750 000 kronorenligt följande fördelning: Bidrag: Summa: Grappbostäder Ombyggnad av sjukhem: a) till nya enkelram b) till nya äldrebostäder De inkomna ansökningaraa fördelar sig på boende förföljande målgrapper; personer med åldersdemens (), övriga äldrelångtidssjuka (), psykiskt långtidssjuka (), fysiskt handikappade ()och utvecklingsstörda (). noterar i utvärderingsrapportenTillfälliga statsbidrag till särskilda boendeformer (Ädel-utvärderingen 93:3)bl.a. att gemensamma ytor i grappboendeenheterna tenderar att minska vilket kanfå till följd att verksamheten hämmas i brist på utrymme. vissdel av stimulansbidragen bör reserveras för grappboende och andra Prop.1993/94:100 alteraativa boendeformer för psykiskt långtidssjuka. Regeringenhar i det föregående redovisat vissa resultat från rapportTillfälliga statsbidrag till särskilda boendeformer (Ädel-utvärderingen 93:3).Som framgått har utvecklingen av grappboende för personer med åldersdemens ochi övrigt alteraativa boendeformer för äldre varit anmärkningsvärd och positiv.De särskilda stimulansbidragen har dock i mindre utsträckning utnyttjats föratt utveckla nya boendeformer för personer med olika slag av funktionshinder.De har inte heller tagits i anspråk i den utsträckning som förväntades för attförbättra miljön på sjukhemmen genom bl.a. tillskapande av fler enkelram. Behovet av alteraativa boendeformer för personermed psykiska funktionshinder är stort. har i betänkandetVälfärd och valfrihet (SOU 1992:73) lämnat förslag till åtgärder för attåstadkomma ett bättre stöd till psykiskt störda personer. Bl.a. föreslåsåtgärder för att öka tillgången till alteraativa boendeform.er för grappen.Betänkandet bereds inom . Regeringen avser attunder våren återkomma till med förslag när det gäller stödet tillpsykiskt störda och i det sammanhanget även behandla frågor om altemativaboendeformer. Statsbidraget för viss ombyggnad av sjukhem utgårinom en total ram på fr.o.m. /93 /97. Statsbidraget till byggande av grappbostäder utgår inom entotal ram på fr.o.m. /92 t.o.m. budgetåret1995/96. Intresset har visat sig vara mycket stort att med stimulansbidragenshjälp utveckla nya särskilda boendeformer och har merparten avutbetalade medel använts till dessa ändamål. Ett av syftena med Ädel-reformenvar att ge ekonomiska och organisatoriska föratsättningar att förverkligamålen om. valfrihet, trygghet och integritet i vård och omsorg. Utvecklingen avgrappboendet och den omfattande utbyggnaden av nya äldrebostäder har bidragittill att dessa mål kan uppfyllas. Många sjukhem har fortfarande en tydliginstitutionsprägel och en majoritet av vårdplatseraa finns i flerbäddsram.Sjukhemmens framtida roll inom kommuneraas samlade utbud av äldreomsorg kommeratt avgöra på vilket sätt verksamhetema förändras med avseende på vårdinnehålloch fysisk miljö. Inom överskådlig tid kommer sannolikt en stor andel avkommunemas vårdresurser att vara bundna i sjukhemsbyggnader. Många fastigheterär tekniskt svåra att bygga om och mycket omfattande ombyggnadsåtgärder är inteheller ekonomiskt försvarbara. Trots dessa begränsningar är det viktigt attmiljöförbättrande åtgärder kommer till stånd liksom insatser för att utvecklaverksamhetens kvalitet och innehåll. Föratt åstadkomma en mer flexibel användning av de medel under Prop. 1993/94:100anslaget som avser bidrag till byggande av grappbostäder och bidrag till Bil. 6viss ombyggnad av sjukhem m.m. föreslås att dessa anslagstekniskt ochtidsmässigt samordnas inom en total ram på . Medlenredovisas på ett reservationsanslag och får utnyttjas t.o.m. budgetåret1995/96. Regeringen återkonuner i regleringsbrev och förordning med deåtgärder som en sådan förändring för med sig. Statsbidraget för medicinskt fardigbehandlade avsestotalt utgå med under tre budgetår med början 1992/93. Förår 1994/95 utbetalas bidraget med 300 miljoner kronor.Bidraget utbetalas kalenderårsvis i efterskott och administreras avSocialstyrelsen. Sanunantaget uppgår medelsbehovet tillstimulansbidrag inom äldreomsorgen för nästa budgetår till 900 miljonerkronor. Med den samordning av bidragen som regeringen föreslår avser 600miljoner kronor statsbidrag till byggande av grappbostäder och till vissombyggnad av sjukhem m.m. samt bidrag till kostnader förmedicinskt fardigbehandlade. 1. godkänner den föreslagna samordningen av bidragtill byggande av grappbostäder och bidrag till viss ombyggnad av sjukhem m.m. 2. till Stimulansbidrag inom äldreomsorgen /95 anvisar ett reservationsanslag på . Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1993/94 Anslag 332 500 000 1994/95 Förslag 672 500 000 Under anslaget utges statsbidrag till vissverksamhet inom handikappområdet enligt följande: Statsbidrag till landstingen för vissahandikappinsatser avseende stimulansbidrag till habilitering och rehabilitering, statsbidrag till rådgivning och annat stöd samt statsbidrag till tolktjänst. Stimulansbidrag till specifikautvecklingsinsatser inom habiliterings- och rehabiliteringsområdet. Stimulansbidrag till utvecklingsinsatser inomhjälpmedelsförsörjningen. Statsbidragen tillkom genom beslut medanledning av propositionen 1992/93:159 om stöd och service till vissafunktionshindrade. Stimulansbidragen till habilitering/rehabilitering och tillhjälpmedelsförsörjningen är tillfälliga och avses utgå . Statsbidraget under punkt 1 fördelas avSocialstyrelsen till landstingen och de landstingsfria kommunerna på grandvalav antalet invånare i resp. landstingsområde eller landstingsfri kommun den 31december året innan bidragsåret.Stimulansbidragen under punkteraa 2 och 3 fördelas av Prop. 1993/94:100Socialstyrelsen resp. efter ansökan av den som Bil.6 bedriver verksamheten i fråga. Stimulansbidragen till habilitering ochrehabilitering under punkteraa 1 och 2 utges enligt regler i förordningen(1993:1284) om tillfälligt statsbidrag till utvecklingsinsatser inomhabilitering och rehabUitering. Regeringenberäknar att bör anvisas till Vissa statsbidrag inomhandikappområdet för /95. I enlighet med de riktlinjer som ladesfast i propositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade börmedlen fördelas enligt följande: Statsbidrag till landstingen för vissa statsbidrag till rådgivning och Stimulansbidrag till specifika utvecklingsinsatser inom habilterings- Stimulansbidrag till utvecklings- insatser inom hjälpmedelsförsörjningen bör få disponera en viss del avmedlen till stimulansbidraget till specifika utvecklingsinsatser inomhabiliterings- och rehabiliteringsområdet för kostnader för fördelning ochuppföljning av bidragen till habilitering och rehabilitering.Handikappinstitutet bör få disponera en viss del av medlen tillstimulansbidraget till utvecklingsinsatser inom hjälpmedelsförsörjningen förkostnader för fördelning och uppföljning av bidraget. tillVissa statsbidrag inom handikappområdet för /95 anvisar ettreservationsanslag på . Bostadsanpassningsbidrag m.m. Prop. 1992/93 Utgift 288 171 124 ''- 1993/94 Anslag 133 700 000 1994/95 Förslag 4 900 000 Från anslaget betalas statens kostnader förstatskommunalt bostadsanpassningsbidrag, återställning av handikappanpassadebostäder och kostnader i samband med omhändertagande och förvaltning av vissalyftanordningar m.m. för handikappade. Genom beslut (prop. 1992/93:58, bet.1992/93:BoU4, rskr. 1992/93:98) har kommuneraa genom en särskild reglering fåtten skyldighet att svara för bostadsanpassningsverksamheten. Bestämmelseraa ombostadsanpassningsbidrag finns i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidragm.m., som trädde i kraft den . Lagen har ersatt förordningen(1987:1050) om statskonununalt bostadsanpassningsbidrag och förordningen(1985:489) om statsbidrag för att återställa handikappanpassade bostäder m.m.Under anslaget utbetalas övergångsvis bidrag som beviljats före den 1 januari1993. Närdet gäller ärenden där kommunen eller länsbostadsnämnden beslutat om bidragföre gäller den tidigare förordningen om statskommunaltbostadsanpassningsbidrag. gör uppskattningen att kommunema före den 1januari 1993 beviljat bidrag i 269 ärenden som på grand av överklaganden äimuej utbetalats och därför kommer att belasta nästa budgetår. beräknarför /95 detta medelsbehov till ca . Motbakgrand av den nya lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. har regeringenuppdragit åt att följa upp och beskriva utvecklingen avseendebostadsanpassningsbidrag. Uppdraget skall redovisas för regeringen den 1september 1994. Med hänsyn till gällande ratiner för utbetalande avstatsbidragen i fråga om de ärenden som har beviljats före den 1 januari 1993samt med hänsyn till kostnaderaa för eventuella kvarliggandecverklagningsärenden bör medel till bostadsanpassningsbidrag m.m. anvisas förytteriigare ett budgetår. Anslagsbehovet beräknas för /95 till . tillBostadsanpassningsbidrag m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . Statsbidrag tillvårdartjänst m.m. Prop. 1993/94 Anslag 143 580 000 ''" 1994/95 Förslag 146 000 000 Frånanslaget utgår särskilda statsbidrag till verksamheten med vårdartjänst åtstuderande med rörelsehinder vid folkhögskolor, universitet, högskolor ochannan eftergymnasial utbildning samt till omvårdnadsinsatser i anslutning tillriksgymnasium för rörelsehindrade. Statsbidragen administreras av Nämnden förvårdartjänst, NV, och bestämmelser om statsbidragen finns i förordningen (1988:1126)med instraktion för . Nänmdenhar inkommit med enkel anslagsframställning för /95. Statsbidragtill vårdartjänst åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor NVersätter genom statsbidrag lönekostnadema för vårdartjänst fullt ut fördeltagare i folkhögskolekurser och för de studenter vid högskolor ochuniversitet som studerar i annan kommun än i hemortskommunen. De som bedriverstudier på hemorten kan få vårdartjänst utöver den kommunala hemtjänstenberoende på hur stort behovet av assistans är i studiesituationen.Vårdartjänstpersonalen anställs i allmänhet av och knyts organisatoriskt tillden som anordnar utbildningen eller till kommunen på utbildningsorten. Detövergripande målet för vårdartjänstverksamheten är att ge den enskilderörelsehindrade ett sådant stöd att han eller hon kan vistas på studieorten ochgenomföra studier vid folkhögskola, universitet och högskola samt övrigaeftergymnasiala studier. Under /93 erhöll drygt 1 700 studerandevårdartjänst. I sin enkla anslagsframställning för NV inte framnågra frågor beträffande verksamhetsinriktningen som avviker från deövergripande verksamhetsmål som lades fast för vårdartjänsten i den fördjupadeprövningen för perioden /94 - 1995/96. Enligt direktiv i regleringsbrevför /94 skall NV öka insatseraa för att få en bättre kontroll avkostnadema för vårdartjänsten, samt utarbeta ett uppföljningssystem förvårdartjänsten för att få fram instrament för kvantitets- och kvalitetsmätning.NV tänker fortsätta detta arbete /95. Antalet personer med behov avvårdartjänst har visat en stadig ökning och NV uppskattar att antalet kommeratt fortsätta att öka även under /95. Nämnden beräknaranslagsbehovet för vårdartjänst till sanunanlagt /95. Statsbidragtill omvårdnadsinsatser i anslutning till riks gymnasium för Prop.1993/94:100 rörelsehindrade Bil. Genomriksdagens beslut blev riksgymnasium för svårt rörelsehindradeungdomar en reguljär verksamhet inom gymnasieskolan. Svårt rörelsehindradeungdomar som fullgjort sin skolplikt har en lagstadgadrätt till s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning. Ett särskilt statsbidrag utgårtill de omvårdnadsinsatser (boende i elevhem, omvårdnad i boendet ochhabilitering) som behövs i anslutning till UtbUdningen. Nämnden förvårdartjänst administrerar detta bidrag. Verksamheten bedrivs i gymnasieskolani , , och kommuner och med respektiveStockholms läns landsting. Stiftelsen , kommun samtKristianstads kommun som huvudmän för omvårdnadsverksamheten. Verksamhetenregleras genom avtal och årliga överenskommelser mellan staten och de olikahuvudmännen. De övergripande målen för verksamheten skall vara att göra detmöjligt för ungdomar som tagits in i gymnasieskola med rh-anpassad utbildningatt genomföra studieraa. Under /94 omfattar verksamheten 100utbildnings-/habilite-ringsplatser varav 65 elevhemsplatser. I sin enkla anslagsframställning för NV inte framnågra frågor beträffande verksamhetsinriktningen som avviker från deövergripande verksamhetsmål som lades fast för omvårdnadsinsatsema i anslutningtill gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever i den fördjupadeprövningen för perioden /94 - 1995/96. Enligt direktiv i regleringsbrevför /94 skall NV öka insatseraa för att närmare följa och utvecklaomvårdnadsinsatseraa i anslutning till riksgymnasium för rörelsehindrade. 1uppdraget ligger att utarbeta ett uppföljningssystem för omvårdnadsverksamhetenför att få fram instrament för kvantitets- och kvalitetsmätning. NV har föravsikt att fortsätta dessa insatser under /95.