prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — utvecklingoch anskaffning av JAS-systemet skaU regeringen årUgen Prop. 1993/94:100 orientera om läget inom JAS 39-projektet. Gmnden för JAS 39-projektets värdering ärriksdagsbeslutet (prop. 1982/83:119, bet. 1982/83:FöU9, rskr. 1982/83:271) omriktiinjer för fram tUl . I dette försvarsbeslutfeststäUde planeringsram för budgetåren1982/83-1999/00 tiU 25,7 mUjarder kr i prisläget febmari 1981. Denna ramuppräknades årUgen med nettoprisindex, vUket medförde att enskillnad uppstod mellan den uppräknade ramen och de fektiskakontraktsvillkoren. infördes ett nytt priskompensationssystem som tarhänsyn tiU valutaUuktuationer. 1987 förenklades dette så att det endast tarhänsyn tiU US dollar. budgetproposition redovisades senastläget inom JAS 39-projektet. RUcsdagen godkände (bet. 1992/93:FöU9, rskr. 333)regeringens förslag att JAS-ramen skaU omdefinieras från 50,0 mUjarder kr iprisläget febmari 1992 tiU i samma prisläge. för attramen även skaU innehålla vad som anges 1987 (-1-0,8miljarder kr) och 1992 (4-9,3 mUjarder kr) om . Överbefälhavaren, för flygvapnet lämnade tiU regeringen den årligaredovisningen för /93. Av årsredovisningen framgår att förbmkade medel ilöpande pris 1982-93 är , varav utgiftema /93 uppgårtiU 3,7 nuljarder kr. Regeringen avser pröva formema för uppräkningen avJAS-ramen mot bakgmnd av de förändringar som skett i budgetsystemet ochåterkommer tiU med eventuella förslag. redovisade den 19 oktober1993 projektvärderingstiUfäUe 7 (PVT 7) av tillsammans medÖverbelalhavarens och Chefen för flygvapnets planeringsmässiga, operativa ochtaktiska konttoU av JAS 39-projektet. Den 8 jutu levererades det försteserietillverkade flygplanet -JAS 39-102 - tiU Chefen för flygvapnet. FlygplanettiUdelades av Chefen för flygvapnet flygflottilj, F 7. Flygplanetställdes därefter tiU förfogande för bl.a.flygutbildning. havererade flygplan JAS 39-102.Stetens har i en slutUg haverirapport som lämnades tiU Chefen för flygvapnet angett att haveriet orsakades av en obalans i styrsystemet. Obalansen tillät föraren att ge 74 sådanastyrkommandon att rcxlren inte hann ge förväntet flygplansvar. Överåkfegarenvid i har den Prop. 1993/94:1(X) inlett fömndersökning om humvida något brott Bilaga 5begåtts i samband med haveriet. Överbefälhavaren redovisade i september 1993regeringens uppdrag om operativa och ekonoiniska konsekvenser av en eventueUförsening av . I rapporten fhunhåUs att projekt av det sfeg somJAS-projektet utgör planeras med ekonomiska CKh tidsmässiga reserver i händelseav bl.a. haverier. Bedömningen görs att försvarsmaktens operativa förmåga intepåverkas av haveriet. Flygplanförlusten utgör en del av den haverireserv vilkeningår i de bestäUcfe serierna. Någon ersättningsanskaffiung för det havereradeflygplanet kommer därför inte att ske. Haverikosmadema uppgår enligtÖverbefälhavarens rapport tiU 93 mUjoner kr som fördelas mellan IndustrigmppenJAS (Kh försvarsmakten. Stetens del av kosmadema ryms inom JAS-ramen. Regeringen bemyndigade chefenför Försvarsdepartementet att tillkalfe en särskUd kommission för att granskaJAS-projektet. I direktiven för kommissionens arbete (dir. 1993:109) anges attkommissionen bör, med utgångspunkt i bl.a. de projekt-värderingar som legat tiUgmnd för regeringens årUga redovisningar för , göra en bedönuiing avprojektets UtveckUng och därvid pröva humvida JAS-programmet kan förväntes nåde mål som festställts av stetsmaktema inom den beslutede ekonomiska ramen. SpecieU vUct bör i dette sammanhang läggas vid engranskning av rapporter och utvärderingar efter det förste haveriet år 1989.EnUgt direktiven bör kommissionen också granska de mUitära myndighetemasbedömningar och ställningsteganden angående säkerheten i flygutprovningen,liksom tiUämpade metoder i leveranskonttollen. Likaså bör kommissionen granskade metoder som använts och den ansvarsfördelning som tiUämpats meUanmyndighetema för att säkerstäUa luftvärdighet. Kommissionen kommer att redovisa sitt uppdrag tillregeringen . Regeringen avser mot ovanstående bakgmnd attåterkomma tiU med redovisning av JAS 39-projektet i särskild ordningnär komnussionens uppdrag har redovisats. 1993/94:100 V.2 Personal BUaga 5 Denminskning av anstäUd personal som inletts inom försvarsmakten tiU följd av 1992års försvarsbeslut beräknas vara avsluted vid utgången av . AntaletanstäUcfe fömtses därvid i stort svara mot behovet i den nya organisationen. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå principer för försvarsmaktensframtida personalstmktur och personalförsörjning. Regeringen avser att därefteråterkonuna tiU i frågan. Inom Försvarsdepartementet pågår en översyn avregelsystemet på personalområdet. Det ankommer på regeringen att genomförordning reglera dessa frågor i förhåUande tiU den nya myndighetenFörsvarsmakten. RUcsdagens beslut om en ny befälsordning (prop. 1977/78:24,bet. 1977/78:FÖU10, rskr. 1977/78:179) ligger dock i aUt väsentUgt tiU gmnd föröversynen. De nya bestänunelsema avses träda i kraft den 1 juU 1994. Regeringenberäknar att ca 54 nuljoner kr kan avsattes för höjning av förmåner tiUvämpliktiga för /95 inom ramen för ansfeget A I. Dagersättningenbör höjas med tiU . Vidare bör utryckningsbidraget höjas med I 000 krtiU . Vidare bör den behovsprövade fånuljepenningens maxirrubelopphöjas med för hustm och med för bam tiU 4 000respektive . Kosmadema för bostedsbidrag bedöms i stort oförändrade,främst därför att de aUmänna hyreshöjningama beräknas bU små. I tiUämpUga delar bör nämnda förändringar ocksågäUa andra som uppbär ersätming enligt samma gmnder som vämpUktiga, t.ex.vapenfria tjänstepliktiga. Detankommer på regeringen att utfärda de föreskrifter som behövs. Marinen har ett uUjildningssystem som- i vissa fåU - sträcker sig över tre högskoleterminer. Chefen för marinen har hemstäUt hos regeringen att av ekonomiska skäl fä avkorta '° gmndutbUdningstidenför för vämpUktiga inom Prop. 1993/94:100 främst kustartiUeriet. Regeringen har begärt m en redovisning averfarenhetema av marinens utbUdningssystem. Chefen för marinen har i skrivelseredovisat dessa och föreslår att en fömyad prövning CKh mcxlifiering avutbUdningssytemet genomförs under /95. Regeringen anser att utbUdningssystemet förkustartiUeriförbanden av vämpUktssociafe skäl bör ändras så att endast tvåhögskoleterminer berörs. Ändringen bör genomföras och senast under år1995. V2.3 Åtgärder för Jämställdhet Regeringenhar vid ett antal tUlfäUen redcjvisat erferenheter och åtgärder med anledningav kvinnors utbildning och anställning som yrkesofficerare. Regeringen viU idette sammanhang kort beröra utvecklingen . Antalet kvinnUga yrkesofficerare inomförsvarsmakten ökar . var 240 kvinnor anställda som yrkesofficerare,viUcet innebär att av officerskåren är kvinnor. Antelet kvinnUgareservofficerare var 60 stycken och antalet kvinnor somgenomgick mUitär gmndutbildning var 106 stycken. Inom försvarsmakten pågår ett långsUctigt arbetemed syfte att påverka attityder tiU olika slag av kultureUa olikheter,framföraUt manUgt/kvinnligt men även miUtärt/civUt. Regeringen ser dette arbetesom positivt och avser även fortsättningsvis uppmuntra den utveckUng som skerinom jämställdhetsområdet. och Uttedningen omförfettningsreglering av totalförsvarsplikten har lagt förslag om att svenskakvinnor, efter friviUig mönstring, skaU kunna antes för tjänstgöring i sammabefetmingar som svenska män som har genomgått mönstring. En kvmna som har genomgått nämnda tjänstgöring skaUenligt förslagen vara skyldig att, vid straffansvar, fullgöra repetitionsutbUdningoch tjänstgöra under höjd beredskap. 1993/94:100 V.3 , anläggningar och lokaler Bilaga 5 Riksdagenhar beslutet (bet. 1992/93:FiU8, rskr. 123) att Fortifikationsförvaltningenläggs ned CKh en ny avgiftsfinansierad myndighet,, inrättas den 1 juU 1994. Den nya myndighetenshuvuduppgift blir att förvalte Försvarsmaktens festigheter samt att utövabyggherrefunktionen. Syftet med ombUdningen är bl.a att renodfe ansvars-(Kh roUfördelningen inom den stetUga festighetsförvaltningen. Försvarsmakten kommer liksom övriga myndigheterinom stetsförvaltningen att vara lokalbmkare med eget ansvar förlokalförsörjningsplanering (Kh lokalhållning. får ett renodlat ansvar somägarföreträdare och förvaltare av försvarets festigheter. Fortifikationsförvaltiungensprojekteringsverksamhet och delar av den regionala byggadministrationen skaUbolagiseras och därmed konkurrensutsättes. Ett system med kapitalkosmader införs förförsvarets festigheter. Nya investeringar i fest egendom lånefinansieras medundanteg för vissa befästningar m.m. Systemförändringen beskrivs särskUt iavsnitt 1.2.3. En särskUd utredare. Utredningen avseendeförvaltning av försvarsfestigheter, har tUlsatts av regeringen. Utredaren hartiU uppgift att förbereda och genomföra förändringama (dU. Regeringen konsteterar därvid attförändringsarbetet bedrivs enUgt en av regeringen gcxlkänd tidsplan. Den fortifikatoriska forskningen vidFortifikationsförvalmingen har den överförts tiU FörsvaretsForskningsanstalt. Projekteringsverksamheten (Kh delar av den verksamhetsom bedrivs inom Fortifikationsförvalmingens regionala byggnadsområden kommeratt bedrivas i bofegsform inom ,ett dotterbolag tiU . ÖvertaUg personal vid ,234 personer, har den sagts upp vid Fortifikationsförvalmingen samt ingår i Myndigheten för avveckling av vissaverksamheter inom totalförsvaret. Uppbyggandenav verksamhet pågår. 1993/94:1(X) Regeringen har vid beräkning av programmet För gmndorganisationengemensamma resurser tegit hänsyn tiU den kompensation som Försvarsmakten skaUerhåUa i aiUedning av systemförändringen. Kompensationen kommer att korrigerasi kompletteringsproposition när hela festighetsbeståndet bUvitinvärderat. Avveckling av festigheter i anledning avförsvarsmaktens omstmkturering. har som ett led i pågående omstmktureringav försvaret, beslutet att avveckfe ett antal miUtära etebUssement senast den30 (prop. 1991/92:102, bet. 1991/92:FöU12, rskr. 1991/92:337). Regeringen har i beslut uppdragitåt att i samråd med fömtsätmingama för avyttring av hefe eUer delar av de aktueUaetebUssementen. De båda myndighetema har i enlighet med beslutet utsett enkontaktman som skaU leda och samordna utrednings- och förhandlingsarbetet. DeetebUssement som omfettes av uppdraget är I 2 karlsted, I 12 , I 14 ,P6 Kristiansted, Lv6 , A3 Kristiansted, F13 , F6 ,, F8 , MKO samt A4 . Kontaktmannen informerar kontinuerligt regeringenom det pågående arbetet. har i programplanen redovisat resultetet av regeringensuppdrag planeringsanvisningar. I fråga om hur miUtärt bistånd vid miljökatesttoferskaU kunna förbättras anför Försvarsmaktens organisationsmyndighetsammanfetmingsvis följande. Försvaret disponerar både personella och materieUaresurser som kan vara lämpUga vid miljöolyckor och andra allvarUga olyckor.Eftersom försvarsmakten inte har någon särskUd beredskap för att kunna bistå detcivUa samhället vid inträffade olyckor kan en snabb hjälp i allmänhet lämnasendast inom ramen för den av stetsmaktema anbefallda gmndberedskapen. SkaU möjlighetema att hjälpa det civife samhäUet vid olyckor 79 förbättraskräver dette planering, förberedelser, samverkan och övning. Nr 100 Bilaga 5 En förbättring kan ocksåästedkommas genom en ökad samverkan med Prop. 1993/94:1(X) länsstyrelsema och kommunema. Genom att kartiägga behov och Bilaga 5 möjligheterskapas en viss handlingsberedskap. Försvarsmakten har inte några resurser för attutöka sin beredskapshållning m.m. (Kh därmed skapa vidare möjUgheter att lämnamilitärt bistånd. Däremot kan en viss utökning göras om medel förs över från deansvariga civife myndighetema. Försvarsmaktens organisationsmyndighet pekar isammanhanget CKkså på att stmkturomvandlingen inom försvarsmakten, med enkrympande gmndorganisation, kan komma att minska möjUghetema tiU miUtär hjälpvid olyckor. När det gäUer mUjöaibetet i förhåUande tiU denationella miljömålen anför Försvarsmaktens organisationsmyndighet bl.a.följande. Redovisningen utgår från de verksamheter inom försvarsmakten sombedöms ge upphov tiU de störste miljöstömingama. Förbmkning av ämnen och utsläppav bl.a. kväveoxider, kolväten, koloxid och koldioxid redovisas.Försvarsmaktens utsläpp av de nämnda ämnena utgör 0,4 - av de totafeutsläppen i . Hämtöver redovisas åtgärder för att minska dessautsläpp ytterligare. Åtgärderna är kopplade tiU materielens CKh anläggningamasålder och livslängd och de är beroende av tillgången på ekonomiska resurser.Vid fömyelse av fordonsparken bör t.ex. övergång tiU s.k. miljödiesel ske Uksomatt bensindrivna fordon med katalysator anskaffas. En förstudie har påbörjats med syfte att upprätteett försvarsgemensamt register över miljöferliga ämnen. Framförallt för denlokala nivån kommer ett sådant register att underlätte arbetet med att ersattemiljöfarliga ämnen och verksamheter med mindre miljöfarliga sådana. Försvarsmaktens organisationsmyndighet lämnar iprogramplanen också en lägesredovisning över mUjöarbetet inom försvarsmakten.VUctigare punkter är bl.a. följande. I högkvarteret har organiserats en särskUdmiljösektion som skaU leda verksamheten. Försvarets mUjöberedning - i vilkeningår en ledamot även från Stetens naturvårdsverk - biträder försvarsmakten medsamordning och styming. kartiäggs i sjunverkan med mUjöskadade områden. Behovet av saneringsåtgärder beräknas kunnabU redovisat i en samlad saneringsplan för Försvarsmakten senast den 30 juni1995. En övergång från ozonnedbrytande ämnen för kylningvid försvarets feste anläggningar tiU mer miljövänUga ämnen uppskattes i programplanen föranleda merkosmader om totalt 500 mUjoner kr. drivmedelsområdetkonsteteras att en övergång tiU blyfritt bränsle kräver mcxlifieringar av försvarsmaktens fordon tiU en uppskatted Prop.1993/94:1(X) kosmad av minst 300 mUjoner kr. I båda feUen pågår utredningar föratt Bilaga 5 hitte lämpUga lösningar ur såväl mUjö- som ekonomisk synvinkel. Som ett förste steg i försvarets mUjöpoUcy att ökamUjökunnandet inom organisationen har försvarsmakten redan under hösten 1993inlett en miUtärområdesvis nuljöutbUdning. Denna är rikted tiU den personal vidförbanden som arbetar med fysisk planering och frågor om yttre nuljö. försvarsmaktens verksamhetsutövare sombedriver en enUgt nuljöskyddslagen tiUståndspUktig verksamhet, lämnar från ochmed en mUjörapport tiU . Försvarsmaktens organisationsmyndighet sammanfetlarsin inriktning av mUjöarbetet tiU i huvudsak följande. De nationella mUjömålenskaU brytes ned tiU mål för Försvarsmakten. MUjökompetensen på regional ochlokal nivå skaU breddas och fördjupas. MUjöhänsyn skaU beaktas i aU planeringoch verksamhet. För att Försvarsmakten skaU kunna utbUda krigsdugUga ochsamövade förband krävs dock, enUgt Försvarsmaktens organisationsmyndighet, attviss hänsyn tes tiU Försvarsmaktens speciella karaktär (kU uppgifter. Närdet gäUer miUtärt bistånd med personal och materiel vid miljökatesttofer anserregeringen att den hjälp som Försvarsmakten kan lämna är mycket värdefuU.Försvarsmakten disponerar resurser som i olUca sammanhang har en stor betydelsevid räddningstjänstinsatser efter olyckor som hotar nuljön. Det är enligtregeringens mening angeläget att Försvarsmakten och de ansvariga civilamyndighetema aktivt söker de lämpUgaste formema för att möjliggöra effektivastehjälp vid olyckor. I fråga om mUjöarbetet i förhållande tiU denationeUa mUjömålen kan regeringen konstetera att försvarets utsläpp av farligaämnen m.m, utgör en mindre del av de totala utsläppen i landet. Det ärangeläget att Försvarsmakten - i enUghet med sin miljöpolicy - fortsätterarbetet med att begränsa dessa utsläpp. Regeringen vill här peka på nyUgen har initierats att utarbete ett underlagför en stetsmaktemas övergripande miljöpoUcy för försvarsmakten. I denna miljöpoUcyskaU avvägningar i mUjöhänsende m.m. göras meUan försvarsmakten och andrasamhällssektorer. Regeringen erinrar om att frågor om försvaret (Khmiljön har behandlats även i prop. 1993/94:111 Med sUcte på håUbar utveckling ° (FörslagtiU riktlinjer och åtgärder för fortsatt uppföljning av besluten Prop.1993/94:1(X) vidUNCED - om nuljö och utveckUng). hardär behandlat och tegit ställning tiU bl.a. frågor om avvägningen meUan totalförsvarets verksamhet i fred och eventueUa motstående Sammanfettningsvis konsteterar regeringen attmUjöarbetet inom försvarsmakten bedrivs över ett brett spektmm och i enUghetmed den antegna mUjöpoUcyn. Arbetet bör fortsatte med den inriktningFörsvarsmaktens organisationsmyndighet har redovisat. Av särskUd betydelse är,enUgt regeringens mening, frågan om att genom uUjUdning och andra msatserfördjupa mUjömedvetandet i hefe orgarusationen. V.5 Sjuktransporter med försvarets helikoptrar 1992/93:1(X) bU. 5 framhåUs att regeringen avser att återkomma med enredovisning av försvarets sjuktransporthelikopterverksamhet i krig och fred. Regeringen fettade i aprU 1993 beslut om attanskaffning av sjuktransporthelUcoptrar skulle fä ske inom en kosmadsram av2(X) mUjoner kr. Försvaret har därefter tecknat kontrakt för köp av femheUkoptrar av typen 412 HP. Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret1993/94 och i särskilt regeringsbeslut festställt huravgiftssättningen för helikoptrarna skaU ske. Av föreskriftema framgår bl.a.att avgiftssättningen skall vara rimUg som konkurrens-fömtsätmingamainte får snedvridas för konkurrerande företeg på marknaden. Avgiftema skaUberäknas så att samtUga kosmader täcks utom sådana som är specifika för detmiUtära försvaret. UtbUdnmgav pUoter och teknUcer har påbörjats . Sjukvårdshuvudmännen har fortiöpande orienterats avChefen för armén om arbetsläget vad avser införandet av ambulanshelUcoptrama.Anbud har lämnats tiU (Kh diskussioner har genomförts med desjukvårdshuvudmän som inkommit med anbudsförfrågan till armén. Arménkommer att kunna erbjuda sjukvårdshuvudmännen tre ambulanshelikopterstetionerunder . Regeringen avser att återkomma tiU med ytterUgare redovisning idenna fråga. 1993/94:100Bilaga 5 * Den europeiska försvarsindustrin genomgår på gmnd av överkapacitet enomstmkturering och koncentration med ökat samarbete över gränsema. * Den svenska försvarsindustrins förmåga att tiUgodose Försvjumaktensbehov av högvärdig materiel är en säkerhetspoUtiskt värdefuU tiUgång. * Svensk industri har i kraft av egen kompetens gcxla möjligheter attdeltega i det intemationeUa samarbetet, vUket är önskvärt för bevarande avkompetens och för säkrare överlevnad. * Försvaret har hos delar av den svenska försvarsindustrin begränsadmöjUghet att enbart genom sma beställningar behålla kompetens ochprcxiuktionsresurser. En prioritering bör därför göras av de teknikområden, sombehöver säkerställas. DenskaU utgå från säkerhetspoUtiska motiv (Kh försvarets behov. * Möjlighet att vidmakthålla och underhålla försvarets operativamateriel i kris och krig skaU säkerställas. * Det är önskvärt att försvarsindustrins stmkturering för anpassning tiUförsvarets behov och för att behåUa konkurrensförmåga fortsätter. *Kompetensbevarande intemationeUtsamarbete och export konuner att stödjas. Det intemordiska samarbetet fuUföljs. Försvarsindustrin genomgårglobalt en förändring i tre olika avseenden, nämligen dels en omstmktureringmot koncentration och kapacitetsminskning, dels en gränsöverskridande samverkangenom avtal och ägande och dels pågår i enstaka länder uppbyggnad av en egennationeU försvarsindustrieU kompetens. Den europeiska försvarsindustrin kännetecknas sedanslutet av av en överkapacitet, som lett tiU fortgående samarbete ochintemationalisering för att säkerställa konkurrenskraft och överlevnad. Men utvecklingen har ocksåmedfört att vUctiga teknUconuåden kommit Prop. att domineras av ett fåtaleUer t.o.m. enstaka företeg, och marknaden Bilaga 5 kan för respektive försvarsmyndigheter te sig monopolbetonad i avsaknad av mångfald ochkonkurrens. av komponenter ochdelsystem kan ge fördelar vad avser tiUgängUghet ochekonomi, men det kan också försvåra utveckling av för egna, nationeUa behov anpassadevapensystem. har de europeiska NATO-ländema haftförsvarsmaterieUt samarbete genom en europeisk programgmpp CEPG). EfterEG-mötet i beslöts att även samarbete omförsvarsmaterielfrågor skuUe inlemmas i Västeuropeiska Unionen (VEU). För detteändamål bUdades under (), i vUkeningår de tidigare medlenunama i lEPG. NATO-aUiansens Transatiantiskamaterielsamarbete leds av CNAD (Conference of National Armaments Directors),som har ansvaret för samordning, standardisering och harmonisering av NATO:soperativa materielsystem. , som står utanför både NATO och Europeiskaunionen, har dock i kraft av egen kompetens gcxla möjligheter att deltega i detintemationella samarbetet på teknologi- och materielområdena. Ett betydandeförsvarsindustrieUt samarbete pågår inom ramen för bUaterala avtal - i enUghetmed av stetsmaktema beslutede regler för export av krigsmateriel - såväl meUanmyndigheter som mellan industrier. En utvidgning av sådant samarbete inomNorden pågår och behandfes i avsnitt V.6.3 och V.6.4 nedan. FN:s starkt ökade multinationeUainsatser i fredsbevarande syfte, i vUka deltar med personal ochmateriel ur försvarsmakten, stäUer för nya krav på samordning avoperativ försvarsmateriel. Hur dessa nya krav på standardiserad materiel kankonuna att påverka svensk försvarsindustri kan ännu inte bedömas. Vadsom anfördes om den svenska försvarsindustrin budgetproposition(1992/93:100 bU. 5) äger i allt väsentiigt fortfarande gUtighet och gesföljande komplettering. propositionen nämnda stmkturomvandlingen har fortsatt (Kh bl.a.lett tiU ytterligare koncentration av försvarsteknologiska resurser inom Celsiuskoncemen, som härigenom samlat och breddat den PlaneringenenUgt Försvarsmaktsplan 94 sätter gränser för Prop. 1993/94:100 möjUgheten attenbart genom försvarets beställningar behålla kompetens Bilaga 5 ochproduktionsresurser hos ett antal industrier. Det är därför nödvändigt attavgöra vilken kompetens ckU vilkaresurser som av säkerhetspoUtiska skäl och utifrån försvarsmaktens behov iförste hand behöver säkerställas. Bedömningen bör baseras på försvaretslångsUctiga planering och utgå från försvarsmaktens försörjningsbehov vid krisoch i krig. En viss prioritering av säkerhetspoUtiskt vUctigaförsvarsindustrielfe områden har gjorts , men - med en allmäntvUcande marknad - fär den ökad betydelse för att bevara de strategisktviktigaste delama av försvarsteknisk kompetens. Även vid anskaffning från utiandet bör mdustrieUsamverkan förläggas tiU prioriterad industri. I ansluming tiU pågåendeupphandling av uUändska stridsvagnar har från svensk sida stäUts krav på sådanindustrieU samverkan. Avsikten är att dette skaU leda tiU ett långsUctigtsamarbete som gynnar svensk försvarsindustri. Valet av utiändsk leverantöravgör vilka delar av svensk försvarsindustri som berörs. Även för övriga störreanskaffningjir från utiandet avses samma princip tiUämpas. Svenskt-norsktsamarbete på försvarsmaterielområdet baseras på ett avtal mellan de bådaländemas regeringar av enUgt viUcet de båda ländemasförsvarsmyndigheter och försvarsindustrier skall sträva efter ett ökatsamarbete om försvarsmateriel. Handlingsprogram för samarbetet har utarbetetsav en gemensam arbetsgmpp och ett antal möjUga samarbetsprojekt harförtecknats. Enligt det handlingsprogram, som har undertecknats av de bådaländemas försvarsministrar , utreds möjUghetema för engemensam svensk-norsk utveckling och anskaffning av några av näste generationsvapensystem och anges områden som bedöms lämpliga för samarbete mellan svenskaoch norska försvarsindustrier. AvsUcten är att genom att umyttja den samladeförsvarsindustriella kompetensen bevara konkurrenskraft och att undvUcadubblerad resursuppbyggnad. Enighet råder om att de båda ländema skaU ses somen gemensam marknad för försvarsmateriel. Vid ett möte meUan de svenska, finska, norska och danska försvarsministrarnai i beslutedes att de fyra ländema skuUetiUsätta en arbetsgmpp för att utreda Prop. 1993/94:100 möjlighetema för ettutvidgat nordiskt samarbete på försvarsmateriel- Bilaga 5 området.