prop · GH03253 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:253 Ekonomisk reglering för mellan landsting ochkommuner med anledning av ökat kommunalt Prop. ansvarför psykiskt störda 1993/94:253 Regeringenöverlänmar denna proposUion lill rUcsdagen. Regeringenbeslutade atl överlämna en proposition lill ompsykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218). 1 propositionen föreslogregeringen bl.a. att kommunema får elt lagreglerat obligatorisktbetalningsansvar för vissa psykiskt störda. Det slutliga ställningstagandettill hur den därav föranledda ekonomiska regleringen bör utformas borde enligtpropositionen beredas vidare. Regeringen avsåg dock att återkomma under dettariksmöte med förslag om den ekonomiska regleringen för . 1denna proposition redovisas en överenskommelse mellan , som träffades , om riktlinjer för avtalom överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseende vissa psykisktstörda. Regeringenföreslår i anslutning härtill vissa tillägg i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsematill lagen (1994:(X)0) om ändrmg i lagen (1990:1404) om kommunemasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Landstingen får härigenommöjlighet alt för lämna sådant ekonomiskt bidrag till kommunerna sommotiveras av del utvidgade kommunala ansvaret för långvarigt psykiskt störda. Vidarebör för möjlighet ges för landsting och kommuner alt lokalt träffaavtal om nivån på den ersättning som kommunerna skall utge för medicmskt färdigbehandladepatienter. 1 1993/94. 1Förslag till riksdagsbeslut................................... 3 3Ärendet och dess beredning ............................ 4 4Föreslagna förändringar beträffandepsykiskt stördas villkor . . 4 4.1Etl förtydligat kommunalt ansvar................... 4 4.2Kommunalt betalningsansvar för vissalångvarigt psykiskt störda 5 4.3Ett utökat statligt stöd ........................... 8 5 Den ekonomiskaregleringen................................ 9 5.1Allmänna överväganden............................... 9 5.2Ekonomisk reglering för ................... 10 Bilaga1 Redovisning av den nationella karlläggningen av medicinskt färdigbehandladeinom psykiatrisk slulenvård . . 13 Bilaga2 Överenskommelse mellan och om riktlinjer för avtal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser avseende vissa psykiskt störda ................ 21 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde ... 25 1 Förslag till riksdagsbeslut antarregeringens förslag till lag om ändrmg i lagen (1994:000) om ändring i lagen(1990:1404) om kommunemas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Regeringenhar följande förslag till lagtext. Lag om ändring i lagen (1994:000) om ändring i lagen (1990:1404)om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård Härigenom föreskrivsi fråga om lagen (1994:0(X)) om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård alt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna skall ha följande lydelse. Dennalag träder i kraft . Om elt landsting och en kommun träffatöverenskommelse beträffande psykiatrisk vård enligt tidigare bestämmelser skallöverenskommelsen tillämpas även efler ikraftträdandet. Denna lag träder i kraft . Om eltlandsting och en kommun träffat överenskommelse beträffande psykiatrisk vårdenligt tidigare bestämmelser skall överenskommelsen tillämpas även efterikraftträdandet. får ett landsting lämna sädantekonomiskt bidrag till en kommun som motiveras av det kommurmh ansvaret förmedicinskt färdigbehandlade patienter i psykiatrisk vård. får ett landsting och en kommunbestämma ersättningen för medicinskt färdigbehandlade patienter i psykiatriskvård utan hinder av bestämmelserna i . Lydelse enligt prop. 1993/94:218. 1* 1993/94. 3 Ärendetoch dess beredning Prop. Regermgenbemyndigade chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppgifi all överväga och föreslå olika åtgärder för altuppnå en förbättrad och effektivare service och vård lill psykiskt störda (dir.1989:22). beslutade regeringen om tUläggsdirektiv (dir.1990:71) lill utredningen, som bl.a. innebar alt utredningen förändrades parlamentariskt sanunansatt kommitté. Vidare angavs att uppdraget främstskulle imiktas på att överväga och föreslå åtgärder vad gälleransvarsfördelning och organisation av slöd och vård till psykiskt störda. Den21 beslutade regeringen om ytterligare tUläggsdirektiv (dir. 1992:67),som innebar att inte skulle begränsas av de s.k. noll-direktiven. Psykiatriutredningenöverlämnade sitt slutbetänkande Välfärd och valfrUiet -service, stöd och vård till psykiskt störda (SOU 1992:73), med förslag tillåtgärder som berör psykiskt störda personer till regeringen. En remissammanställning - Sammanställning avremissyttranden över psykiatriutredningens slutbetänkande -redovisades (Ds 1993:88). Regeringenbeslutade att överlämna en proposition till ompsykiskt stördas villkor (prop. 1993/94:218). I propositionen föreslås bl.a.alt socialtjänstlagen förtydligas genom att det i 21 a § föreskrivs altkommunernas uppgifter avser människor med såväl fysiska som psykiskafunktionshinder. Regeringen konstaterar all det är av stor vikt alt nyaboendeformer utvecklas inom kommunerna. För all påskynda denna utvecklingföreslås kommunerna få elt lagreglerat obligatoriskt betalningsansvar för vissapsykiskt störda som vårdas inom landslingen. Betalningsansvaret föreslås gällade långvarigt psykiskt störda personer som av specialistkompetent psykiatrikerbedömts vara medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk klinik eller annanenhet som bedriver aktiv psykiatrisk vård. För atl komma ifråga för eltkommunalt betalningsansvar skall den enskilde ha vårdats sammanhängande i denslutna vården . 4 Föreslagna förändringar beträffande psykiskt Stördasvillkor 4.1 Ett förtydligat kommunalt ansvar 1regeringens proposition om psykiskt stördas vUlkor (prop. 1993/94:218) föreslåsett förtydligat kommunalt huvudansvar för alt planera och samordna insatsertill psykiskt funktionshindrade. Detta föreslås ske genom alt det i 21 a §socialtjänstlagen föreskrivs alt kommunernas uppgifter avser människor medsåväl fysiska som psykiska funktionshinder. I propositionenkonstateras vidare atl landstmgen finansierar Prop. 1993/94:253 och/ellerdriver verksamheter som är atl betrakta som ett kommunalt ansvar. Orsakerna lilldelta slår att söka dels i den snabba omstmk-tureringen från ett institutionsbundetomhändertagande lill vård och stöd i mera öppna former, dels i den oklaraansvarsfördelning mellan kommuner och landsting som har funnits på dettaområde. Deverksamheter som det oftast rör sig om är olika former av anpassat boende ochomvårdnad t.ex. kollektivboende, familjehem, enskUda vårdhem eller sjukhem. Detkan också vara frågan om olUca verksamheter för daglig sysselsättning ellerarbete. Då förhållandena varierar stort mellan olika delar av landetkonstaterar regeringen i proposkionen att överenskommelser bör träffas lokallom vilka verksamheter som bör byta huvudman. Regeringen vill i delta sammanhangframhålla alt det bör gälla verksamheter som landslingen den 15 febmari 1994drev i egen regi eller upphandlade från enskild eller annan vårdgivare. Ipropositionen anges alt arbetet med alt definiera dessa verksamheter bör skeskyndsamt. Vid vissa enskilda vårdhem ges dock en aktiv psykiatrisk vård. Dessaenheter bör förbli ett landstingskommunall ansvar. 1propositionen anger regeringen vidare alt man kommer alt följa utvecklingeninom detla område med stor uppmärksamhet och återkomma till medförslag till hur överförandel bör ske om del inle kan lösas lokalt. 4.2Kommunalt betalmngsansvar för vissa långvarigt psykiskt störda Isyfte att bl.a. förbättra de psykiskt stördas boendesituation och skapa bättre fömtsättningarför elt omhändertagande i del lokala samhället har regeringen i propositionenom psykiskt stördas villkor föreslagit alt elt kommunall betalningsansvar skallinföras vad avser vissa långvarigt psykiskt störda. Betalningsansvaret skallavse långvarigt psykiskt störda som av en specialistkompetent psykiatrUcerbedömts vara medicinskt färdigbehandlade inom sluten psykiatrisk vård sombedrivs vid psykiatrisk klinik eller annan enhet där aktiv psykiatrisk vårdges. Föratl en enskild skall omfattas av det kommunala betalningsansvaret skall han havårdats sammanhängande inom psykiatrin . I de fallpatienten inle flyttar från landstmgets inrätming bör det kommunala betalningsanvaretinträda efler del alt hos kommunen anmält patienten sommedicinskt färdigbehandlad. Socialstyrelsengenomförde en inventering av antalet vårdade i sluten psykiatriskvård. Av inventeringen framgick atl cirka 7 200 patienter hade en vårdtid eller mer vilket molsvarar i genomsnitt 84 personer per 1(K) (XX) invånare. Variationema var emellertid stora när man ställde vårdulnylljandeli relation till befolkningen. Tre gmpper av landsling/landstingsfria kommunerkunde En gmpp hadeett vårdutnyttjande som var mmdre än hälften Prop. 1993/94:253 avriksgenomsnittet. Till denna gmpp hörde , , ,, , och . Enandra gmpp hade dubbelt eller närmare dubbelt så stort vårdutnyttjande somlandet som helhet. Till denna gmpp hörde , , ochKristianstads läns landsting samt kommun och . En tredje gmpputgjordes av övriga landsting som låg närmare riksgenomsnittet. Variationemamellan länen avspeglade sig även på nivå där vissa kommuner hade etlextremt högt vårdutnyttjande medan andra hade elt mycket lågt vårdutnyttjande. Sociahepartementetskartläggning i febmari 1994 Idetta avsnitt redovisas resultatet av den nationella karlläggning av antaletmedicinskt färdigbehandlade personer inom psykiatrisk slutenvård somgenomfördes . Resultatet redovisades inte i propositionen ompsykiskt stördas villkor eftersom underlaget vid propositionens överlämnandeanalyserades inom regermgskansliet. Syftet med kartläggningen har varit all tafram elt underlag som gör del möjligt alt bedöma omfattningen av de ekonomiskaresurser som bör föras över från landsting till kommuner med anlednmg avförslaget om kommunalt betalningsansvar. Samtliga landsting samt ,och kommuner har beretts tillfälle atl länma uppgifter tillSocialdepartementet om hur många patienter som kl. (X) den 15 febmari 1994bedömdes vara medicinskt färdigbehandlade inom psykiatrisk slutenvård ochenskilda vårcUiem. Någon medicinsk bedömning av patienter inom familjevårdengjordes inle men antalet patienter inom denna vårdform har angetts. 1bilaga 1 lämnas en redovisning av den nationella karlläggningen av antaletmedicinskt färdigbehandlade personer inom psykiatrisk slutenvård. Isammanställningen saknas dock uppgifter från kommun. palienlinvenleringsom genomfördes redovisas också i sammanställningen. Dennainventering gäller - till skillnad från kartläggningen i febmari 1994 - antaletpersoner som vårdals eller mer inom psykiatrin och patienter somgenomgår tvångsvård. Avkartläggningen i febmari 1994 framgår alt totalt 2 742 patienter har bedömtsvara medicinskt färdigbehandlade inom den slutna psykiatriska vården. Detta ärfärre patienter än del anial som hade vårdals eller längre enliglSocialstyrelsens inventering. Vid denna inventering framkom att 6 908 personerhade vårdats eller längre inom den slutna psykiatrin (exkl. Malmökommun). Del bör dock understrykas all karlläggningen 1994 och Socialstyrelsensinventering 1991 har haft olUca inriktning och därför inte är helt jämförbara. Kartläggningeni febmari 1994 visar alt hade del största antalet färdigbehandladepatienter - 737 personer. Detta molsvarar av samUiga medicinskt färdigbehandladepatienter i riket. I läns landstmg fanns vid kanläggningslUlfällel295 patienter vilket motsvarar avdet totala antalet färdigbehandlade patienter . 1993/94:253 som redovisas ikartläggningen. är också det landsting som harredovisat flest färdigbehandlade patienter per 100 (XK) invånare nämligen 98patienter. De landsting som efter redovisade flest färdigbehandladepersoner per 100 0(X) invånare är och (54), (44) och (43). Dalama har redovisat den lägstaförekomsten av medicmskt färdigbehandlade patienter inom den slutnapsykiatriska vården per 100 000 invånare. Detta landstmg har lämnat uppgifi omatt totalt 14 patienter är färdigbehandlade inom de nämnda vårdformema. Dettainnebär att det inom Dalama fanns 5 färdigbehandlade patienter på 100 000invånare. De landstmg som efter Dalama redovisar lägst antal färdigbehandladeper 100 000 invånare är i nämnd ordnmg och länslandsting. Dessa båda landsting har lämnat uppgift om att det finns 8respektive 11 medicinskt färdigbehandlade patienter på 100 000 invånare mom deaktuella vårdformerna. Vidarekan nänmas att antalet färdigbehandlade patienter för riket som helhet är 32per 100 000 invånare. Som framgått tidigare visade Socialstyrelsensinventering 1991 att 84 personer per 100 000 invånare hade vårdals sex månadereller längre inom sluten psykiatrisk vård. Viden analys av resultatet av kartläggningen på kommunnivå fmner man att del inomvissa kommuner fmns en förhållandevis stor andel färdigbehandlade patienter somutnyttjar sluten psykiatrisk vård. Som exempel på kommuner med ett omfattandevårdutnyttjande kan nämnas med 233, med 134 och med 121 färdigbehandladepatienter per 100 (XX) invånare. Samtliga dessa kommuner fmns i Jönköpingslän. I kommun i län fmns del en jämförelsevis stor andel färdigbehandladepatienter nämligen 173 per 100 000 invånare. Resultatetav kartläggningen visar också att del i ca 30 kommuner helt saknas patientersom är inskrivna i sluten psykiatrisk vård och är medicinskt färdigbehandlade. Socialstyrelsensinventering 1991 och den nationella karlläggningen 1994 beskriver situationeninom psykiatrin . Det är vUctigt att notera alt antalet färdigbehandladepatienter kan variera över tiden och att undersökningarna inle speglar elttillstånd som är bestående . Som nämnts tidigare är grunderna förmätningarna olika vilket innebär att jämförelser försvåras.Resultatet av den nationella karUäggningen 1994 bör tolkas med vissförsiktighet eftersom det finns risk för att riktlinjema inte har tolkatsenhetligt av landstingen. Vidare har lidplanen för genomförandet avkartläggningen varit snäv vilket kan ha påverkal bedömnmgama. Sedanmars 1991 har omfattande förändrmgar genomförts inom vård och omsorg som harpåverkat antalet mneliggande inom sluten psykiatrisk vård. Den 1 januari 1992genomfördes Ädelreformen som innebar en förändring av ansvars- och uppgiftsfördelningenvad gäller service och 1" 1993/94. vård till äldre,handikappade och långtidssjuka. Denna reform har vidare Prop. inneburit att vissa dagverksamheterriktade lill psykiskt störda och renodlade boendeformer förpsykiskt störda som vissa landsting tidigare svarade för ingår i deobligatoriska överföringar som genomförts i vissa Vidare kan nämnas atlett inte obetydligt antal åldersdementa tidigare vårdades inom psykiatrin. Enligtuppgifter från har ca 1 700 patienter som ingick i 1991 årsinventering förts över från landsting till kommuner i samband med Ädelreformen. 1Ädelreformen ingår också ett särskill statligt bidrag för utbyggnad av särskildaboendeformer. Delta bidrag omfattar även gmppbosläder för psykisktlångtidssjuka. En effekt av del särskilda bidraget är alt kommunerna har byggtul sina boendealternativ för människor med psykiska funktionshinder om än ibegränsad omfattning. Landslingen har därmed fått möjlighet att reduceraantalet vårdplatser inom psykiatrin. 4.3 Ett utökat statligt stöd Regeringenhar i propositionen om psykiskt stördas villkor lämnat förslag med innebörd altslaten skall anslå 4(X) under kalenderåren 1995 - 1997.Syftet med de anslagna medlen är att de skall användas som slöd förgenomförandet av de förslag som regeringen presenterar i propositionen.Stimulansåtgärderna föreslås utfalla enligl följande (): Utveckling av arbetsformerna inom social- Rehabilitering av tortyrskadade flyktingar Översyn av innehållet i den psykiatriska vården Som framgår av tabellen imiebärregeringens förslag alt ett särskilt statligt bidrag lämnas för de ökadekostnader som kan uppkomma till följd av omslniklurermgen ochvidareutvecklingen av arbetsformerna inom och psykiatrin.Regeringen vill i delta sammanhang framhålla att medlen även bör kunna användasför att utveckla vård och slöd lill psykiskt störda mom den kommunala hälso-ochsjukvården. 1 propositionen anges vidare alt bidraget inte skall lämnas tilllöpande driftskostnader utan användas lill att stimulera och påskyndaförändringar i verksamhetsinnehåll och arbetsorganisation. Enligt förslagetskall detta bidrag uppgå lill tolalt och utgå från och medden till och med . 1993/94:218 lämnas också förslag om alt totalt av delstimulansbidrag lill anordnande av gmppbosläder och andra alternativaboendeformer som beslutade i samband med Ädelreformen, skallförbehållas långvarigt psykiskt störda. Medlen anvisas under anslagetStimulansbidrag inom äldreomsorgen inom en total ram av 9(X) miljoner kronorför /95. 5 Den ekonomiska regleringen Regeringensbedömning: Den ekonomiska regleringen bör beredas vidaretillsammans med förslagen från beredningen (Fi 1993:24) om statsbidrag och utjänmingi kommunsektorn. Skälenför regeringens bedömning: Förtydligandet av det kommunala ansvaret för serviceoch vård till psykiskt störda och betalningsansvaret får ekonomiskakonsekvenser för huvudmännen. För att kommunema skall ges möjlighet att levaupp lill de i proposkionen preciserade åtagandena bör medel föras över frånlandstingen lill kommunerna. bör resurser finnas kvar inomlandstingen för alt dessa skall kunna driva och vidareutveckla den psykiatriskavården. Denreglering som här redovisas utgår från alt slaten inte skall behöva tillskjutaytterligare resurser lill huvudmännen utan att lika mycket medel som las frånlandstinget skall tillskjutas kommunerna inom landstingsområdet. De landstingsfriakommunema (Golland, och ) berörs inte av regleringen. Denekonomiska regleringen skall ske i två steg. Detta har i första hand sin gmnd idet utredningsarbete som pågår bl.a. vad avser stats- och skatteutjämningsbidragentill kommuner och landstmg. Enligt regeringens förslag bör en tUlfällig lösningväljas för . Den slutgiUiga regleringen bör ske företrädesvisgenom skatteväxling och beredas tUlsammans medförslagen från den parlamentariskt tUlsatta beredningen om statsbidrag och utjänmingi kommunsektorn. Den slutliga regleringen 1996 bör ske med utgångspunkt i denekonomiska nivå som ligger lill grund för den ekonomiska regleringen 1995mellan kommuner och landsting. För detla förfarande talar också att etl arbetebör ske gemensamt mellan landsting och kommuner beträffande vilka verksamhetersom bör överföras till kommunall huvudmannaskap och de ekonomiska vUlkorenhärför. Beredningen omstatsbidrag och utjämning i kommunsektom Beredningenskall enligt sma direktiv (1993:137) föreslå hur statens bidrag tUl kommunerrespektive landsting och utjämningen av de ekonomiska fömtsättningama mellandem skall utformas . Förslagen skall utgå frånvissa grundfömlsältningar som alt bidragens huvudsyfte skall vara atl utjämnade ekonomiska fömtsättningama mellan kommuner respektive landsting. Allakommuner respektive landsting skall därmed efter inkomst- och kostnadsutjämningha likvärdiga ekonomiska fömtsättningar att bedriva basverksamhet. Utjämningenskall däremot inle kompensera för skUlnader i servicenivå, kvalitet, avgiflssättningeller effektivitet. Vidare skall utjämningssystemen för kommuner respektivelandsting samordnas så alt de inte utgör ett hinder för skillnader i fördelningi huvudmannaskap. Ett för kommuner och landsting gemensamt system kan därförövervägas. Utjämningenför landstingen skall behandlas av beredningen och vägas samman med utjämningenför kommunerna. Beredningen skall därför ha ett nära samarbete med (Fi 1993:14). Utredningens förslag skall därmed utgöra ett av underlagenför beredningens sludiga förslag. Beredningenskall redovisa sitt uppdrag . 5.2 Ekonomisk reglering för Regeringensförslag: Med anledning av överenskommelsen mellan om riktlinjer för avlal om överföring av verksamheteroch ekonomiska resurser avseeende vissa psykiskt störda ändras lagen (1994:000)om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso-och sjukvård så att landstingen får möjlighet all för lämna sådanabidrag lill kommunerna som föranleds av det utökade kommunala ansvaret förpsykiskt störda. Vidare skall för möjlighet ges för landsting ochkommuner att lokall träffa avlal om nivån på den ersättning som kommunernaskall utge för medicinskt färdigbehandlade patienter. Skälen för regeringensförslag: Den vård, omsorg och övriga insatser Prop. 1993/94:253 som ges tiUpsykiskt störda är som tidigare redovisats mycket olika organiserad i olikadelar av landet. I vissa delar av landet bedriver landstingen verksamheter sommed den i propositionen angivna ansvarsfördelningen bör bedrivas i kommtmalthuvudmannaskap. De undersökningar som har gjorts visar även alt antaletmedicinskt färdigbehandlade psykiskt störda varierar stort mellan olikalandstingsområden och kommuner. Detta innebär enligl regeringens mening att delkan vara svårt alt fmna generella lösningar och att lokala lösningar bör sökasbeträffande de verksamheter som skall föras över. Regeringen anser mot denna bakgmndalt den ekonomiska regleringen för i princip bör ske genom attlandsting och kommuner träffar avtal dels om överförande av vissa verksamheteroch resurser för dessa, dels om överföringsbelopp med anledning av detkommunala betalningsansvaret i enlighet med vissa rikdinjer som överenskommitsmellan och . Den tillfälligalösningen för bör således vila på frivillig gmnd och fömtsätta attavtal om medelsfördelning träffas lokalt. Landslingens möjlighet alt lämnaifrågavarande bidrag till kommunerna lill följd av del utvidgade kommunalaansvaret för långvarigt psykiskt störda bör komma lill uttryck på det sätt somframgår av förslaget till riksdagsbeslut i denna proposition. Lokahavtal om överföring av verksamheter och ekonomiska resurser Somnämnts tidigare bör huvudmannaskapet för vissa verksamheter överföras frånlandsting lill kommuner i syfte att renodla ansvarsfördelningen mellan dessahuvudmän. Omfattningen av de verksamheter som bör föras över till kommunenvarierar beroende på de lokala fömtsättningama. Enligl regeringens mening börförhandlingar mellan kommuner och landsting om vilka verksamheter som böromfattas av etl förändrat huvudmannaskap saml kontrakt som bör överläs inledasskyndsamt. Som nämnts tidigare gäller det verksamheter som landslingen den 15 febmari1994 drev i egen regi eller upphandlade från enskild eller annan vårdgivare. Tidigarehar också framhållits atl en fömtsättning för att kommunalt betalningsansvarför långvarigt psykiskt störda skall kunna införas är att en ekonomiskreglering genomförs där kommunerna tillförs medel för de nya åtaganden somföreslås. och har godkänten överenskommelse om rUctiinjer för avlal om överföring av verksamheter ochekonomiska resurser avseende vissa psykiskt störda. Överenskommelsen harträffats i samråd med och redovisas i bihga 2. Iöverenskommelsen anges att och Svenska kommunförbundetrekommenderar landsting och kommuner att träffa avtal med anledning av denreform om psykiskt stördas villkor som avses träda i kraft den 1 januari 1995.De lokala avtalen kommer all utgöra underlag för reformens ekonomiska regleringför . Arbetet bör bedrivas med inriktningen atl avtalen skall vara träffade och inkomna till senasiden Prop. 1993/94:253 1994. 1 avtalen skall redovisas de verksamheter som i enlighetmed vad som anges i propositionen är ett kommunalt ansvar. Det gällerverksamheter som den 15 febmari drevs eller kontrakterades av landstingen och däröverenskonunelse träffas att en eller flera kommuner skall överta verksamheteller kontakt från landstingen. Vidare skall redovisas de nettokostnader somlandslingen avlastas för den verksamhei och de kontrakt som förs över tUlrespektive kommun. Detaljerade avtal skall därefter träffas förrespektive verksamhei mellan berörda parter. Berörda verksamheter skall enliglöverenskommelsen vara överförda om inte särskilda skältalar emot detta.