prop · GH03190 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:190 Enhetliga regler för överklagande till hovrätt och °P Regeringenöverlämnar denna proposition tiU rikscfegen. Ipropositionen föreslås ett enhetUgt system för överklagande av de aUmärmadomstolamas avgöranden. Reformen innebär att rätts-medelsbeteckningama"vad", "besvär" och "revision" utmönstras urrättegångsbalken. I stäUet används genomgående uttrycket "överklagande",som CKkså successivt ersätter uttrycket "fullföljd av talan". Genomreformen sker det en språkUg mcxlemisering av nästan samtUga bestämmelser irättegångsbalken som särskilt avser processen i hovrätt eller Högste domstolen.Dämtöver föresläs ändringar bl.a. när det gäller användningen av telefax irättegång, när det gäUer minimiantalet ledamöter i Högste domstolen ochRegeringsrätten, när det gäUer prövningstiUstånd för överklagande angåendeenskflcfe anspråk cK;h när det gäller advokaters rätt att driva sin verksamheti aktiebolagsform. 1 1993/94. 1 Förslag tiU riksdagsbeslut............................... 4 2 Lagtext .................................................... 5 2.1Försfeg tiU lag om ändring 2.2Förslag tiiU feg om ändring 2.3Förslag tiU lag om ändring 2.4Förslag tiU feg om ändring 2.5Förslag tiU feg om ändring iutsökningsbalken 77 2.6Försfeg tiU feg om ändring i fegen(1955:227) om inskrivning av rätt tifl luftfertyg 79 2.7Försfeg tiU lag om ändring i mfljöskyddsfegen (1969:387) 80 2.8Förslag tiU lag om ändring i ackordslagen (1970:847) 82 2.9Förslag tiU lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 83 2.10Förslag tiU feg om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister 84 2.11Förslag tiU feg om ändring i lagen(1976:839) om Stetens va-nänuid 87 2.12Förslag tiU lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 89 2.13Förslag tiU lag om ändring i lagen(1982:80) om anställningsskydd 90 2.14Förslag tiU lag om ändring i vattenlagen (1983:291) 91 2.15Förslag tiU lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter 93 2.16Förslag tiU lag om ändrad lydelse av fegen (1984:649) om förefegshypotek 95 2.17Förslag tiU lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 96 2.18Förslag tiU lag om ändring i sjölagen(1994:000) ... 97 3Ärendet och dess beredning ......................... 98 4Nuvarande förfåranderegler............................. 99 5Ett enhedigt system för överklagande............. 101 6Användningen av telefax i rättegång............... 106 7Antalet justitieråd och regeringsråd................ 109 8PrövningstiUständ för överklagandensom gäUer enskflda anspråk Ill 3Advokatverksamhet i aktiebofeg.................... 114 Prop. 4Kosmader och ikraftträdande......................... 117 jordabalken ..... ....................... 149 brottsbaUcen..... ....................... 150 11.1 Försfeget tifl feg om ändring 11.2 Förslaget till feg om ändring 11.3 Förslaget tifl lag om ändring 11.4 Förslaget tifl lag om ändring 11.5 Förslaget tifl lag om ändring 11.6 Förslaget tiifl lag om ändring i fegen (1955:227)om inskrivning av rätt tifl luftfertyg........................................... 150 11.7 Försfeget tifl lag om ändring i mfljöskyddsfegen(1969:387) 150 11.8 Förslaget tifl lag om ändring i ackordslagen (1970:847) 151 11.9 Förslaget tifl lag om ändring i fegen (1971:289) omallmänna förvalttiingsdomstolar ........................ 151 11.10 Förslaget tifl lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegängen i arbetstvister........................................................ 151 11.11 Förslaget tifl lag om ändring i fegen (1976:839) omstetens va-nämnd 152 11.12 Förslaget tifl lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 153 11.13 Förslaget tifl feg om ändring i fegen (1982:80) omanställningsskydd 153 11.14 Förslaget tiU lag om ändring i vattenlagen (1983:291) 153 11.15 Förslaget tifl lag om ändring i lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter........................ 153 11.16 Förslaget tiU lag om ändring i lagen (1984:649) omföretegshypotek 154 11.17 Förslaget tiiU lag om ändring i konkurslagen (1987:672) 154 11.18 Förslaget tiU feg om ändring i sjöfegen(1994:000) . BilagaI lagförslag ........ 155 Bilaga 2 lagförsfeg angående 12 a § .............. 223 Bilaga 3 Advokatsamfundetslagförslag ........... 224 Bilaga 4 Förhåflandet meflan nuvarande och föreslagna paragrafbeteckningari 49-56 kap. RB ..... 225 Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförsfeg ............. 228 Bilaga 6 Lagrådetsyttrande .......................... 322 Utdrag ur protokofl vid regeringssanunanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att antar regeringens förslag tifl 1lag om ändring i , 2feg om ändring i , 3lag om ändring i jordabalken, 4lag om ändring i , 5lag om ändring i utsökningsbalken, 6lag om ändring i lagen (1955:227) ominskrivning av rätt tiU luftfartyg, 7lag om ändring i mfljöskyddsfegen(1969:387), 8lag om ändring i ackordslagen(1970:847), 9lag om ändring i fegen (1971:289) omallmänna förvaltningsdomstolar, 10lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegängen i arbetstvister, 11lag om ändring i lagen (1976:839) omstetens va-nämnd, 12lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 13lag om ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd, 14lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 15lag om ändring i lagen (1984:404) omstämpelskatt vid m-skrivningsmyndigheter, 16lag om ändring i lagen (1984:649) omföretegshypotek, 17lag om ändring i konkursfegen(1987:672) och 18lag om ändring i sjölagen (1994:000). 2.1 Förslag till lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fråga om dels att 32 kap. 7 §, 50kap. 30 § och 51 kap. 31 § skafl upphöra att gälfe," delsatt mbrflcema före 50 och 51 kap. skafl ha följande lydelse, dels att 3 kap. 4, 6 och 7§§, 8 kap. 4 och 8 §§, 17 kap. 7, 12 och 13 §§, 30 kap. 5, 10 och 11 §§, 32kap. 2 §, 33 kap. 3 §, 42 kap. 17 a §, 49 kap., 50 kap. 1-25, 27 och 29 §§, 51kap. 1-23, 24, 25, 27, 29 och 30 §§, 52-57 kap., 58 kap. 11 § samt 59 kap.skafl ha följande lydelse. Regeringen förordnar ett av justitieråden att vara domstolens ordförande. omständighet inte kan tjänstgöra i Högste domstolen, får den som avgått med ålderspension från sin tjänst som justitieråd förordnas att tiUfälUgt tjänstgöra som ersättare. Vad som i lag eUer annan förfettning föreskrivs om justitieråd skaU även tiUämpas på ersättare. Högstedomstolen utgöres av tjugotvå justitieråd efler det högre antal som avsärskilda skäl finnes erforderligt. Justitieråden skola vara lagfema. De fåicke inneha eller utöva annat ämbete. Högstedomstolen skaU vara delad i tvä eller flera avdehungar. Avdelningama äro likabehöriga att upptaga mål, som Högste domstolen handlägger Högstedomstolens ordförande är tillika ordförande på en avdelning. Ordförande päannan avdehung är det justitieråd som regeringen förordnar. Justitierådenindelas tifl tjänstgöring pä avdelrungama fÖr viss tidspericxl eifligt gmndersom Högsfe domstolen beslutar. Närett justitieråd på gmnd av Högste domstolen består avtjugo justitieråd eUer det högre antal som behövs. Justitieråden skall varalagfåma. De får inte inneha eUer utöva något annat ämbete. Högste domstolen skaU varadefed i två eller flera avdehungar. Avdelningama är lika behöriga att ta uppmål som Högste domstolen handlägger. Högste domstolensordförande är även ordförande på en avdehung. Ordförande på annan avdelning ärdet justitieråd som regeringen förordnar. Justitieråden indefes tifl tjänstgöring pä avdelningama för viss tidspericxl enUgt de gmnder somHögste domstolen beslutar, sjukdom eUer därmed jämförUg 'Senastelydelse av 32 kap. 7 § 1987:747. -Senaste lydelse 1991:1819. Enavdelning av Högste domstolen är domfÖr med fem ledamöter än sju ledamöterfär inte sitte i rätten. Omprövningen är av enkel beskaffenhet, är avdelningen domför med tre ledamötervid prövning av 1. frågorom förenmg av mål enhgt 14 kap. 7 a §, 2. besväröver hovrätts av vis- 2. överklagaruie av hovrätts av- ningsbeslut som avses i 54 kap. visningsbeslut som avses i 54 kap. 3. frågor om avvisning av ett överklagaruie hos . 3. frågor om avvisning av revisionstalan enligt 55kap. 6 och % eller av besvärstalan enligt 56 kap. 6 och %, 4. frågor om häktning och reseförbud som avses i 55kap. 8 § andra stycket tredje meningen, 5. ansökningar om resning eUer äterstäUande avförsutten tid eUer 6. besvär över domviUa. 6. klagan överdomviUa. Har Högste domstolentidigare lämnat en ansökan om resning från samma sökande beträffande sammaavgörande utan bifeU cwh anför sökanden inget nytt som är av betydelse förprövningen av ansökningen, är avdelningen domför med en ledamot, om ansökningenavslås eUer avvisas. Frågor omprövningstfllstånd får avgöras av en ledamot. Fler än tre ledamöter får intedelte. Frågor om prövrungstillstånd som har förklarats vilande enhgt 54 kap.11 § andra stycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. Vid beslut om avskrivningav mål efter återkallelse och vid prövning av frågor som avses i 55 kap. 8 §andra stycket förste och andra meningarna är avdehiingen domför med enledamot. Dä avdelning behandlaransökan om resning eUer besvär över domvflla i något av Högste domstolenavgjort mål, må ej ledamot, som deltegit i det tidigare avgörandet, tjänstgörapå avdelningen, om domfört antal ledamöter ändå är att tiflgå inom domstolen. När en avdelning behandlaransökan om resning efler klagan över domvilfe i ett mål som avgjorts av Högstedomstolen, r irUe någon ledamot som deltegit i det tidigare avgörandettjänstgöra på avdelningen, om tillräckligt antal ledamöter ändå finns atttiflgå inom domstolen. 'Senastelydelse 1989:352. 'Införd genom 1972:147. Vid utövande av sinverksamhet skall advokat redbart och nitiskt utföra horwm arförtrodda uppdragoch i allt iakttaga god advokatsed. Om tysmadsplUa for advokat vid allmänadvokatbyrå föreskrivs i 9 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100). Annan advokat ärskyldig att, där god advokatsed så fordrar, förtiga vad han erfar i sinyrkesutövning. \érksamhetsom advokat får icke bedrivas i bolag med annan än advokat eller i aktiebolag,om ej styrelse medgiver undanteg. Detåligger advokat att håfla penningmedel och andra tifl-gångar, som tillhöra hanshuvudmän, skilda från vad honom tifl-hör En advokat skall i sinverksamhet redbart och nitiskt utföra de uppdrag som arförtrotts horwm cxhiaktta gcxl advokatsed. I fråga om tysbudspUkt för advokat vid allmänadvokatbyrå finns bestämmelser i 9 kap. 9 § sekrc-tessfegen (1980:1(X)). Annanadvokat är skyldig att förtiga vad han får kännedom om i sin yrkesutövningnär god advokatsed kräver detta. Iadvokatverksamhet som bedrivs i bolagsform får erulast advokat vara delägareeller bolagsman, om inte styrelse medger undanteg. Enadvokat är skyldig att hålfe sina huvudmäns pengar och andra tillgångaravskilda firån det som tillhör honom själv. Den som vägrats möäde i eller utesluttts ur får överklaga beslutet hos . Justitiekanslem får hos överklaga ett beslut enligt av samfåndets styrelse eller något annat organ inom samfundet. Har inträde i advokatsamfiindet vägrats någon eller har någonutesluttts dämr, må hänföra talan mot beslutet. Då det organ inom samftindet,som äger vidtaga åtgärd enligt , meddelat beslut i fråga som där avses, måtalan mot beslutet föras av Justitiekanslem. Talanskall föras genom besvär till . En dom skafl avfettas skriftUgen och i skilda avdelningar ange 1. domstolen samt tid och stäfle för domens meddelande, 2. partema samt deras ombud efler biträden, Dom skafl avfetfes skriftligen och i skilda avdelningar angiva: 1. domstolen samt tid och stäfle för domensmeddelande; 2. partema samt deras ombud eller biträden; 'Senastelydelse 1980:101. 'Senaste lydelse 1963:149. 'Senaste lydelse 1976:567. 3. domslutet; 4. partemasyrkanden och in vändningar samt de omständig heter, vara de gmndats; samt 5. domskälenmed uppgift å vad i målet är bevisat. Högre rätts dom skafl, iden mån det finnes erforderligt, innehåUa redogörelse for lägre rätts dom. Ägerpart fållfölja talan rrwt dom eller söka återvinning, skaU i domen givas tillkänna, vad han därvid har att iakttaga. Om underrättelse, som tillika skallmeddelas i hovrätts dom, stadgas i 54 kap. . 3. domslutet, 4. partemas yrkandenoch in vändningar samt de omständig heter som dessa gmntfets på och 5. domskälen med uppgiftom vad som är bevisat i målet. En högre rätts dom skaU iden utsträckning det behövs irmehäUa en redogörelse för lägre rätts dom. Om en part har rätt attöverklaga eUer att ansöka om återvinning, skaU det i domen anges vad han j såfall skall iaktta. Vid i 2 och 9 §§ ärstadgat om dom äge motsvarande tilllämpning i fråga om slutUgt beslut. Ä sådantbeslut skola ock bestämmelsema i 1 och 10 §§ tiUämpas, om frågans beskaffenhetfordrar det. Meddelas slutiigt beslut i samband med dom, skaU det upptagas idomen. Åger part fållföljatalan nwt slutligt beslut eUer göra ansökan om åtempptegande, skall i beslutetgivas till känna, vad han därvid har att iakttaga. Om uruierrättelse, somtillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap. . Det som sägs i 2 och 9 §§om dom skall tillämpas i fråga om slutUgt beslut. Beträffande ett sådant beslutskall även 1 och 10 §§ tiUämpas, om det behövs med hänsyn till frågans beskaffenhet.Meddelas slutUgt beslut i samband med dom, skall det tas in i domen. Om en part har rätt attöverklaga eller att ansöka om åtempptegande av målet, skaU det i beslutetanges vad han / så fall skall iaktta. Beslut, som ej ärslutiigt, skaU, i den mån det erfordras, angiva de skäl, vara beslutet gmndas. Har den som viUra talanmot beslut under rättegången att anmäla missnöje, skaU det tillkännagivas.Skall mot sådant beslut talanföras särskflt, give rätten ock det till känna.Den som vill föra talan mot beslutet äge hos rätten Ett beslut som irUe ärslutUgt skafl i den utsträckning det behövs ange de skäl som det gmndas på. Om den som viflöverklaga ett beslut under rättegången måste anmäfe missnöje, skafl det anges ibeslutet. Får ett sådant beslut överklagas särskflt, skall också det anges.Rätten skall på begäran lämna den som vill överklaga erhålla underrättelseom vad han eljest har att iakttaga. Meddelas beslut, som ejär slutligt, i samband med dom eller slutUgt beslut, skaU det upptagas däri.Skall mot beslutet föras särskild talan, give rätten till känna, vad den somvfll fållfölja talan har att iakttaga. Omunderrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap.14 §. upplysning om vad dennei övrigt skall iaktta. Om ett beslut som irUeär slutUgt meddelas i samband med dom eUer slutUgt beslut, skaU det tas in idomen eller det slutliga beslutet. Får beslutet överklagas särskilt, skallrätten ange vad den som viU överklaga skall iaktta. 5 Dom skaU avfettes skriftligen och i skilda avdelningar angiva: 1. domstolen samt tid och stäfle för domensmeddelande; 2. partema samt deras ombud eller biträden och dentflltalades försvarare; 3. domslutet; 4. partemasyrkanden och de omständigheter, vara de gmndats; samt 5. domskälenmed uppgift ä vad i målet är bevisat. Högrerätts dom skaU, i den mån det finnes erforderligt, innehålfe redogörelse förlägre rätts dom. Ägerpart fållfölja talan mot dom, skaU i domen givas till känna, vad han därvid haratt iakttaga. Om underrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts dom,stadgas i 54 kap. . Endom skaU avfetfes skriftUgen och i skilcfe avdelningar ange 1. domstolensamt tid och stäfle för domens meddelande, 2. partemasamt deras ombud eller biträden och den tifltalades försvarare, 3. domslutet, 4. partemas yrkanden cx;h de omständigheter som dessagmndats på och 5. domskälen med uppgift om vad som är bevisat imålet. Enhögre rätts dom skafl i den utsträckning det behövs innehålfe en redogörelseför lägre rätts dom. Omen part har rätt att överklaga, skafl det i domen cmges vad han i så fallskall iaktta. 10 Vid i 2 och 7 §§ drstadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fråga om slutiigt beslut. 7 denmån ej annat föreskrivits, skola ock bestämmelsema i 5 och 8 §§ Detsom sägs i 2 och 7 §§ om dom skall tillämpas i fråga om slutUgt beslut. Närinte annat är föreskrivet skall även 5 och 8 §§ tiUämpas beträffande ett sådantbe- 'Senastelydelse 1969:101. 'Senaste lydelse 1982:1123. tillämpaså sådant beslut, om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelas slutiigt besluti samband med dom, skafl det upptagas i domen. Äger part fållföljatalan mot slutligt beslut efler göra ansökan om åtempptegande, skafl i beslutetgivas till känna, vad han därvid har att iakttaga. Om underrättelse, somtillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap. . slut, om det behövs medhänsyn till frågans beskaffenhet. Meddelas slutUgt beslut i samband med dom,skaU det tas in i domen. Omen part har rätt att överklaga eUer att ansöka om åtempptegande av målet,skaU det i beslutet anges vad han i så fall skall iaktta. Beslut, som ej är slutUgt,skaU, i den mån det erfordras, angiva de skäl, vara beslutet gmndas. Har den som viU föratalan mot beslut under rättegängen att anmäla missnöje, skaU det tillkännagivas.Skall mot sådant beslut talanföras särskflt, give rätten ock det till känna.Den som vill föra talan mot beslutet äge hos rätten erhålla underrättelse omvad han eljest har att iakttaga. Meddelas beslut, som ejär slutligt, i samband med dom eUer slutiigt beslut, skafl det upptagas däri.Skall nwt beslutet föras särskild talan, give rätten till känna, vad den somvifl fållfölja talan har att iakttaga. Omunderrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap.14 %. Ett beslut som irUe ärslutUgt skaU i den utsträckning det behövs ange de skäl som det gmndas på. Om den som viUöverklaga ett beslut under rättegången måste anmäla missnöje, skaU det anges ibeslutet. Får ett sådaru beslut överklagas särskflt, skall också det anges.Rätten skall på begäran lämna den som vill överklaga upplysning om vad denne iövrigt skall iaktta. Omett beslut, som irue är slutUgt meddelas i samband med dom eUer slutiigtbeslut, skaU det tas in i domen eller det slutliga beslutet. Får beslutetöverklagas särskilt, skall rätten ange vad den som viU överklaga skall iaktta. Skall stämning eUervade-, besvärs- eller revisionsinlaga delgivas genom parts försorg och harej, då rätten företager målet, till denna inkommtt bevis, att delgivning skettinom föreskriven tid SkaU en stämning eUer ettöverklagaruie delges genom en parts försorg och har det, när rätten skallhandlägga målet, inte kommtt in något bevis till rätten om att delgivningskett på föreskrivet '"Senastelydelse 1970:429. och på föreskrivet sätt,samt ej heller motparten instäUt sig eUer avgivtt svaromål, genmäle ellerförklaring, vare partens talan för-fåUen. Underrättelse härom skaU iruagas irättens föreläggande om delgivningen. 3Inlaga eller annan handling anses ha inkommtt tiU rätten den dag då handlingeneUer avi om betald postförsändelse, / vilken handlingen är innesluten, anlänttill rätten eUer kommit behörig tjänsteman tiU hända. Underrättes rättensärskilt om att tetegram till rätten anlänt tfll telegrafanstalt, ansestelegrammet ha inkommtt redan när underrättelsen nått behörig tjänsteman. Kandet antagas att handlingen eller avi om denna viss dag av-lämnats i rättenskansU eUer avskilts för rätten pä postanstalt, anses den ha inkommit dendagen, om den kommit behörig tjänsteman till hända närmast följande arbetsdag. Telegrameller annat meddelande som ej är undertecknat skall bekräftas av avsändarengenom undertecknad handling, om rätten begär det. sättoch har inte heUer motparten instäUt sig eUer yttrat sig över saken, är partenstalan förfeUen. En upplysning om detta skaU tas in i rättens medgivande tillparten att ombesörja delgivningen. EnhandUng anses ha kommit in tiU rätten den dag dä handlingen eUer en avi ombetald postförsändelse som innehåller handlingen anlänt tiU rätten eller kommiten behörig tjänsteman tfll banda. Underrättes rätten särskilt om att ettmeddelande tifl rätten anlänt tfll ett telebefordringsföretag, ansesmeddelandet ha kommit in redan när underrättelsen nått en behörig tjänsteman. Kandet aruas att handlingen eller en avi om denna en viss dag har larmats irättens kansU efler avskilts för rätten på postanstalt, anses den ha kommit inden dagen, om den kommit en behörig tjänsteman tfll hända närmast följandearbetsdag. Omdet behövs får rätten begära att ett telefax efler annat meddelande somsakruir avsändarens underskrift i original bekräftas av avsändaren genom en ioriginal undertecknad handUng. Har rätten begärt en sådan bekräftelse men intefått någon, får rätten bortse från meddelandet. 17 a §' I 56 kap.75 - 77 §§ finns be- I 56 kap. 13 - 75 §§ finns bestämmelser om atttingsrätten får stämmelser om att tingsrätten fär "Senaste lydelse1973:240. '-Införd genom 1989:352. hänskjute en fråga tiUprövning av Högste domstolen. hänskjute en fråga tiUprövning av Högste domstolen. Om fullföljd av talan mot under- Om rätten att överkka tingsrätts rätts dom och beslut domar och beslut En tingsrätts dom får överklagas, om inte armat är föreskrivet. När en tingsrätt meddelar dom i fall som avses i 17 kap. andra stycket, skall rätten med hänsyn till omständigheterrui bestämma om domen skall få överklagas särskilt eller erulast i samband med att tingsrättens slutliga avgörande överklagas. Talan rrwt underrätts dom skall föras gerwm vad. Harpartema skriftligen avtalat att irue överklaga en dom som meddelas medanledning av en uppkommen tvist eller en framtida tvist som kan härledas tillett visst angivet rättsförhållande, gäller avtalet, om saken är sådan att förlikningdärom är tillåten. Ett avtal som ingåtts före tvistens uppkomst gäller dockinte i mål som avses i 1 kap. 3 d % första stycket. Enutfästelse att inte överklaga som har gjorts efter domen gäller, om saken ärsådan att förlikning därom är tillåten. Den, mot viUcen entredskcxlom givits, fär inte överklaga domen. Bestämmelser om hans rätt tfllåtervinning i anledning av sådan dom finns i 44 kap. 9 §. När en tingsrättmeddelar dom i fall som avses i 17 kap. andra stycket, bestämmer rätten medhänsyn till omständigheterrui om talan rrwt domen skall föras särskilt ellerendast i samband med talan mot tingsrättens slutliga avgörarule. Talan försgerwm vad. Har partema skriftligenavtalat att inte överklaga en dom som meddelas med anledning av en uppkommentvist eller en framtida tvist som kan härledas till ett visst angiveträttsförhållande, gäller avtalet, om förlikning om saken är tillåten. Ettavtal som ingåtts före tvistens uppkomst gäller dock inte i mål som avses i 1kap. 3 d % första stycket. Enutfästelse att irue överklaga som har gjorts efter domen gäller, omförlikningom saken är tillåten. "Senaste lydelse1989:656. "Införd genom 1990:443. Talanrrwt underrätts slutUga beslut skall föras gerwm besvär. Meddelas i samband meddom beslut, varigerwm saken till viss del ej upptages till prövning, skall docktalan mot beslutet föras genom vad. Ågerpart göra ansökan om åter-upptegande av mål, som avgjorts genom slutUgt beslut,må han ej fållfölja talan mot beslutet. Har en tingsrätt ibeslut under rättegången ogfllat jäv mot domare eller invändning omrättegängs-hinder, skafl den part som vfll föra talan mot beslutet anmälamissnöje. Sådan anmälan skafl göras genast, om beslutet meddelats vid ettsammanträde, och annars inom från den dag då parten fick del avbeslutet. Försummar parten dette, har han inte längre rätt att föra talan motbeslutet. Om en part anmäler missnöje, bestämmer rätten med hänsyn tillomständighetema, om talan skall föras särskflt eller endast i samband med talanmot dom efler slutiigt beslut. Särskild talan skall föras genom besvär. Talanmot underrätts beslut under rättegången skall föras särskilt, om rätten 1. avvisat ombud, biträde efler försvarare ellerogfllat ett yrkande härom; 2. ogillat tredje mans yrkande att få som iruervenierudeltaga i rättegången; En tingsrätts slutUgabeslut får överklagas, om inte anruit är föreskrivet. Har en part rätt attansöka om åtempptegande av ett mål som avgjorts genom ett slutUgt beslut, fårhan dock inte överklaga beslutet. Andrabeslut fär överklagas endast i samband med överklagande av dom eller slutligtbeslut, om irue armat är föreskrivet.