prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Förändringsarbetethar intensifierats i och med den nye presidenten som arbetar på attytterligare koncentrera fondens verksamhet på käman i mandatet: att förbättralevnadsvillkoren för de fattigaste människoma, på de fattigaste jordarna i defattigaste ländema. har utredningar pågått om mUjöas-pekter ochnutritionsaspekter i utlåiungs-verksamheten, lånevillkoren har setts över ochinvesteringsportföljen har granskats. Dessa uttedningar kan sägas utgöra delari ett större arbete som avser framtida stmktur och långsiktigafinansiering. Förändringar i världsekonomin och i enskilda medlemsländer gören sådan översyn nödvändig. Sverigespelar en aktiv roll i , i samband med den pågående moderniseringsprocesseninom organisationen. internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) Inom ramen för detövergripande målet att Fakta om IPPF: Att främja ettansvarsfullt föräldraskap genom att främja och försvara kvinnors och mäns rätt att fritt besluta om de vill habarn, när och hur många barn samt att försvara människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. , , , , , . , en ökningmed jämfört med . Bidraget utgördrygt av regeringsbidragen. IPPF är en global federation av enskilda organisationer. Svensk medlem är . Huvudkontoret ligger i . främja ett ansvarsfulltföräldraskap betonas följande: famUjeplanering som en mänsklig rättighet, attverka för reproduktiv och sexueU hälsa för alla, att motverka osäkra aborteroch öka tillgången tUl säker abort, att stärka kvinnors roU, att stödjaungdomar så att de kan förverkUga sin sexualitet på ett positivt och ansvarsfulltsätt samt att verka för kvalitetstänkande inom hela federationen. Federationen verkar föratt öka medvetenheten om befolkningsfrågomas betydelse i nationeU ochintemationeU utveckUngspla-nering och för att utveckla och förbättta servicen inomramen för reproduktiv och sexuell hälsa. Särskilda ansttängningar görs för attuppmärksamma kvinnornas och ungdomamas roU. Genom att vidga samarbetet medandra enskilda och mellanstatliga organisationer söker IPPF bredda ochintensifiera sin verksamhet. Federationen samarbetar nära med UNFPA, WHO ochenskUda orgaiusationer. Under1992 firade organisationen sitt fyr-tioårsjublUeum. En strategisk plan för nittiotaletantogs vid styrelsemötet. Planen fick också givarnas erkännande vid det årUgagivarmötet. aviserades att skulle komma att återuppta sinabidrag tUl federationen. Sverigevar en av grundarna tiU organisationen och har ttaditioneUt tillhört destörsta bidragsgivama. den multUaterala budgeten,men disponeras av SIDA, som sluter avtal och följer orgarusationens verksamhetlöpande. FN:s avdelning för humanitära frågor (DHA) FN:savdelning för humanitära frågor, (DHA),inrättades 1991 som en konsekvens av generaUörsamlingens antagande avresolution 46/182, den s.k. katastto-fresolutionen. Inom ramen för resolutionenskapades även en tjänst som kata-strofkoordinator (undergeneralsekreterare förhumanitära frågor), en revolverande katasfroffond samt en särskUd kommitté(Inter-Agency Standing Committe, lASC) för samordning av de FN-organ som ärverksamma inom katasfrofområdet. DHAär orgarusatoriskt en avdelning inom , med kontor i . Katasfrofkoordinatom är placerad i , men den operativa samordningenav FN:s katasttofinsatser sker huvudsakUgen i . Koordineringen i fältskaU ske genom förstärkning av den redan existerande FN-strukturen i landet. Verksamhetenfinansieras med såväl reguljära som frivilUga medel. Målsättning och verksamhet samt Sverigesinställning Katasfrofemai världen har såväl ökat i antal som ändrats tUl sinkaraktär. Många katasfrofer, t.ex. f.d. , och , är såkomplexa och stora att de kräver insatser av flera FN-organ och åtgärder avpoUtisk och fredsfrämjande natur. Det övergripande målet för DHA är attgarantera god och ändamålsenUg samordning mellan FN-organen såväl på huvudkontorsnivåsom på fältnivå samt att länka samman FN:s katasttofinsatser med detpoUtiska och fredsfrämjande arbetet. Sverigesinställning är att FN bör ha en ledande roll vid stora och framförallt komplexakatasfrofer i nära samarbete med det katasttofdrabbade landet, givarländema ochde enskilda organisationerna. Dagens komplexa katastrofer måste bemötas med enkombination av politiska och humanitära insatser. Dessa relationer måstestärkas, och tydliga beslutsvägar och klar arbetsfördelning måste uppnås meUanFN-organen och mellan övriga mblandade parter. DHA har ett huvudansvar för attuppfyUa dessa målsättningar. Globala miljöfonden (GEF) Fakta om GEF: Att hjälpautvecklingsländer att bidra t lösa globala miljöproblem. Under pilotfasen 1991-93 1 miljard Särskilda dragningsrätter (SDR). Omförhandlas medsikte på avsevärd höjning. Viktigaste givare till kärnfonden och . Under pilotfasen , dvs. (inklusive bidragettill Montrealprotokollet). Verksamheten inklusive styrelsen håller fö|närvarande på att omstruktureras. Den Globala Miljöfonden(GEF) med dess tre verkställande organ , och , inledde sinverksamhet . Den kom till för att ge u-ländema möjlighet attgenomföra projekt som är ekonomiskt oförsvarbara men där miljö- Finansiering kan ske för projekt inom fyra områden; att reduceraglobala klimatförändringar, att upprätthåUa biologisk mångfald, att skyddaintemationella vatten och att förhindra uttunning av ozonskiktet. Organisationen har underhösten 1993 varit inne i en total omstruktureringsfas inför att GEF skaUpermanentas. Den går därför inte nu att helt precisera. Under pUotfasen 1991 - 93har fonden fått bidrag från 30 länder, varav 13 . Dessa utgör också deländer som förhandlar om en påfyUnad. De båda konventioner, enramkonvention om globala kUmatförändringar och en konvention om biologisk mångfald, som öppnades för undertecknande vid om MUjö och Utveckling 1992 beslutade båda om att GEF skaU utgöra den interimistiska finansieUa mekanismen. Under irmevarande år sker därför för handUngar inom såväl GEF som konven tionerna för att ge förutsättningar för den na anpassning. spelar en aktivroU i GEF-samman-hang och ser fondens funktion som mycket viktig. Det är ocksåviktigt att den även i sin omstrukturerade form opererar som en enhet i gottsamarbete med bl.a. de två globala konventionerna. Montrealprotokollets multilaterala fond för Fonden skall huvudsakligenanvändas för att täcka sådana merkostnader som upp- Fakta om Montrealprotokollets multilaterala fond: Montreaiprotokollet ärett avtal som förbinder dess parter att genomföra en avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Fonden avser att underlätta för att genomföra detta. Budgeten var ursprungligen satt till för perioden men då alltfler bidragsberättigade ratificerat höjdes den till . Viktigastegivare till kärnfonden , och Tyskland.Sveriges bidrag motsvarade 12,5 miljonerkronor. Fonden administreras av en exekutivkommitté som bestårav 7 representanter från och sju i-landsrepresentanter. EFTA-länderna representeras av . Ett exekutivsekretariatfinns i . kommeri u-ländema vid övergång tUl teknik som baseras på användning avicke-ozonnedbrytande ämnen. Verkställandeorgan för fondens verksamhet är , , och . Under dess interimsfas harfonden fått bidrag från 42 länder. Bidragens storlek uttaxeras efter enmodifierad FN-skala gällande 1991, vilket medför att öststater som ,och saknar betalningsförmåga . Detta innebär att endast ca70 % av de uttaxerade bidragen influtit. Under omförhandlingar iKöpenhamn permanentades fonden. Då flera ozonnedbrytandesubstanser identifierats och inkluderats i protokoUet och denekonomiska situationen i flera länder avsevärt försämrat, beräknas bidraget förden kommande treårsperioden minst behöva fördubblas. och Montrealprotokollet med den multilateralafonden bedriver iförhandlingssammanhang en aktiv linje, specieUt när det gäUer aweckUngen avfreoner och haloner och förutser därför också en betydande höjning av detsvenska bidraget tiU fonden. ingår,representanter för handel och indu-stti och icke-statUga organisationer. håUeröverenskommelsen på att omförhandlas. Detta kan få återverkningar påorganisationen. försöker i ITTObl.a., förutom vissa handelsaspekter, hävda de skogsprinciper som man komöverens om vid UNCED. timmer (iTTO) förhandlades ettintemationellt avtal om handel med tropiska fräslag fram som en del av detprogram som styr handeln med vissa varor. För att genomföra verksamhet enligtdenna överenskommelse skapades IntemationeUa organisationen för tropiskttimmer, ITTO. ITTO har 50 medlemmar,uppdelade på konsumenter och producenter. Organisationen bygger på samarbetemellan reger- Fakta om IJO: Att förbättra destrukturella förhållandena för världens jutemarknad. (administrativ budget) varav bidrar med 2 282 dollar.Projektbidrag betalas enligt budgivning bilateralt. Ligger iDhaka med sex anställda i den professionella stabenoch 20 sekonderade poster. Fakta om ITTO: Attinom området internationellt tropiskt timmerbedriva projektverksamhet inom ekonomisk information, återbeskogning och skogsskötsel samt skogsindustri. Denadministrativa budgeten är4,varav bidrar med 23 018 dollar.Projektverksamheten finansieras utanför genom bilateral budgivning. Verksamhetenbedrivs genom med kontor i . Organisationen har 27medlemsstater varav fem exporterande och 22 importerande länder. Projektenbedrivs inom jordbmk, indusfriprojekt och marknadsstödjande projekt. Fakta om Habitat: Att ge stöd till teknisk biståndsverksamhet i boende- och bebyggelsefrågor inom . (denfrivilligfinansierade delen) varav bidrog med . Delarav verksamheten går dessutom över FN:s reguljärabudget. , , och . Redovisningen för de tre förstainkluderar projektverksamhet. För1993 uppgick till . Verksamheten hålleri sina administrativa delar på att delvissamordnas med . exekutivdirektörär också verkställandedirektör för . Verksamheten inom ramenför Commission of Human Settlement, Habitat, syftar tUl förbättrad mobUiseringav u-ländemas egna resurser till boende- och bebyggelse-åtgärder. Arbetetkoncentreras till att möta behoven för de mest utsatta grupperna istorstadsområden. Bland dessa ingår såvälnågra som några öststater, vUka har svårigheter att uppfylla sinaåtaganden. Projekt finansieras genom budgivning utanför budgeten. Sverigebidrar bl.a. med till Programme somgenomförs via . Vid generalförsamlingen1992 beslutades om en ny intemationeU konferens om boende- ochbebyggelsefrågor , Habitat II.Frågor relaterade till dettabehandlades på det kommissionsmöte som hölls /maj . speladei det sammanhanget en aktiv roU, som ytterUgare kommer att förstärkas genomSveriges ordförandeskap i ECE:s bosättningskom-nutté. En svenskförberedelsegrupp som skall förbereda svenskt deltagande i konferensen harbildats. Somett led i uppföljningen av om miljö och utveckling på boende-och bebyggelseområdet arrangerades ett expertmöte vid Lunds universitetmed deltagande på ministernivå. Mötet samfinansierades av de svenska ochholländska regeringarna. spelar en aktivroll i de frågor som berör Habitat och avser att göra så även inför och underHabitat . Centtet är lokaUserattiU i samma byggnad som . pågår omstrukturering avverksamheten i syfte att effektivisera den och förhindra dubbelarbete.Omstruktureringen kommer sannoUkt att medföra en starkare koppUng mellan debåda organisationerna. Delar av verksamheten gåröver FN:s regionala budget. Utöver detta tillkommer frivUUg finansiering medca 60 givare. a-"''<«*» . 1*,!% ■■,,.■/">" .J»0f' Bilateraltbistånd från land till land Sammanlagt ett 90-tal länder nås av det bUaterala svenskabiståndet. Det bilaterala biståndet förmedlas dfrekt från givaren tiUmottagarlandet. Kanalen kan vara någon av biståndsmyndighetema eUer en enskUdorganisation. Det bUaterala biståndet spänneröver ett brett fält: utveckUng av hälsovård, katastrofhjälp, stöd tiUdemokratisering, mUjövård, forskningssamarbete, skuldlättnad, kurser,investeringsprojekt m m. är 25 länder huvudmottagareav svenskt bistånd. I absoluta tal är , och destörsta bi-ståndsmottagama. Om biståndet slås ut per person är ,, och störst. Vad görs då ute på fältet? Någraexempel får Ulusttera biståndsmyndighetemas bUaterala arbete: svingar vant upp plastdunken, placerar den pähuvudet och lämnar plats för nästa kvinna vid brunnen. Den gamla vattentäktenlåg långt från hyn. har hon bråttom hem. Hon ska besöka en kvinna somär höggravid. Det ingår i arbete som byns Mlsorådgivare. Runt 450 byarsom får bättte vattenförsörjning, hälsoupplysning, lafriner m.m. Byarna ingåri eget program Health through Sanitation and Water, HESAWA. SIDA:sbidrag tiU programmet uppgår tiU 38 mUjoner kronor . Hon gick ut gymnasiet , denförsta i sin familj. deltar hon i ett seminarium som ska vägledahenne och 49 andra kvinnor i konsten att starta eget företag eller kooperativ.Lindas moster är med i ett kvinnokooperativ som odlar och säljer blommor.Inspiration och produktion är rubriken på dagens föreläsning. skaLinda och hennes moster presentera ett leveransavtal på det nya stora hotellet. SwedeCorp, styrelsen förintemationeUt näringsbistånd, stöder ett projekt i FiUppi-nema med inriktningpå kvinnUgt företagande. Lokala myndigheter har arrangerat kurser för sammanlagt150 kvinnor som bl.a. har fått informatiom om vilket stöd de kan få frånHandelsdepartementets regionala och lokala kontor. Oljetankern glider framåt i skymningen. Den har bara någrakilometer kvar till Su-ezkanalens mynning där fyrarna lyser klart. Mamdouhfrånhamnkontoret släcker cigaretten, skakar sanden av sandalerna, vänder sig om ochgår tillbaka till kontoret. Sjösäkerheten har förbättrats betydligt sen hanbörjade arbeta . och harfått ett nytt övervakningssystem, kusttadio, nya och ombyggda fyrar ochlysflottar. Isabelbyter vapnet mot ett nytt liv i . Lindastartar eget företag i . Filominalever själv med sju syskon i . jektet ingår också personalutbUdning. BITS, Beredningenför intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete, bidrar tiU projektet med enu-kredit på 60 mUjoner kronor som täcker av den totala kostnaden. Soldat blir civil i hade varit gerillasoldat iinbördeskrigets . En januaridag 1992 tecknades ett fredsavtal.Tillsammans med sex tusen andra soldater står hon nu plötsligt inför en annanverklighet. Smygandets och det oreglerade våldets hantverk efterfrågas intelängre. Hon lämnar ifrån sig sitt vapen, får bostad till familjen och erbjudsutbildning för tjänst i den nya civila poliskåren. Ett nytt liv för ochen ny epok står för dörren. TiUsammans med Förenta Nationemaoch enskUda organisationer stöder aktivt övergången från krig tiU fredi . Det finns program för att omvandla och reducera de väpnadestyrkorna, demobUisera gerUlan, bygga upp en ny, dvU poUskår, reformerarättsväsendet och valsystemet och förbättta de sociala och ekonomiska viUkorenför ett stort antal krigsdrabbade. Det svenska stödet tiUfredsprocessen kan komma att uppgå tiU meUan 60 och 90 mUjoner kronor undervardera fre år. Barn föder barn i Filomina är och väntar redan sitt första bam. Tygetspänner över magen. Hennes bästa dog i barnsäng . Själv harhon sju syskon. Mamman ligger sjuk i aids. Därför måste Filomina och farmorta hand om småsyskonen. SAREC, Styrelsen föru-landsforskning stöder forskning och medi-cmskt mriktade projektom mödrahälsa i framför aUt , , och Tanzania.Mödrahälsovård, orsaker tiU mödradödUghet, tonårsfertUitet ochabortproblematik står i centrum. Foton:Pressens Bild, , De flesta afrikanska staterna berörs direkt eller indirektav dei svenska, bilaterala biståndet. Länder som är markerade med färg, fårnågon form av bistånd - i många fall begränsade insatser via enskilda organisationereller via regionala program. var befolkat redanför . Den moderna människans vagga kan ha stått i Afrikanågon gång för 200 . Många rUcen och kulturer har blomsfrat iAfrika: det nubiska riket i det nuvarande och shonariket som på1400-talet sträckte sig från tUl , är några exempel.Etiopien har en av världens äldsta kristna kyrkor. Dagens är en heterogen samUng av ett femtiotalländer med sammanlagt 650 miljoner invånare. Kontinenten rymmer ytterUghetersom som framgångsrikt genomför ekonomiska reformer och somsUts sönder av ett långvarigt inbördeskrig. Många tendenser är dystra. De länder som hamnar längstner på listan över förväntad medellivslängd, tiUgång tiU rent vatten,hälsovård, läskunnighet m.m. ligger med något undantag i söder omSahara. av de afrikanska ländema Uder av en tung skuldbörda, hög arbetslöshetoch hög befolkningstillväxt. Återkommande torka, konflikter och flyktingsttömmarär andra problem. Men aUt detta får inte skymma det förhåUandet attandra ttender pekar åt rätt Avregleringar,marknadsekonomiskt spehnm och öppnare handelspolitik öppnar vägen tiU en återhämtningför . De länder som genomför ekonomiska reformer i riktning motmarknadsekonomi, framför aUt vad gäller devalveringar av de övervärderadeväxelkurserna, visar en ökad ekononusk tiUväxt. länder har genomfört sinaförsta aUmänna val efter självständigheten. I har partema enats omatt håUa aUmäima val den 27 aprU 1994. Svensktbistånd utgår i någon form tiU majoriteten av 53 länder. Av SIDA:snitton samarbetsländer Ugger fret-ton i södra och östta . Sarec:s störstamottagare är och . BITS samarbete spänner över nästan helakontinenten, utom Centtalafrika och sydvästta . koncentrerarsig tUl söder om . Tabellen nedan sammanfattar det svenska biståndettill de större mottagarländema. I vissa fall är det inte möjligt att hänförabelopp till enskilda länder. Det gäUer t.ex. FN:s regionala appeUer förka-tasttofbistånd. SUfrorna visar således inte hela bUden av det svenskabiståndet till de oUka ländema. Biståndettill , utbetalningar /93, mkr Land SIDA BITS Sarec Väst/Central/ Inbördeskriget och den försämrade säkerheten i landetledde till att biståndspersonal fick evakueras . Verksamheten kundeåterupptas först . Krigstillståndet har inneburit att insatserblivit försenade. Samarbetet har koncentrerats till katastrofinsatser och tillområden dcir resultat kunde nås även på kort sikt. AriAjnmiT'' \ Yta....................................... (1991) Befolkning................................. ca10 milj. (1990) Befolkningstillväxt/år 2,(1989) Förväntad medellivslängd vid födseln män .............................................. 45,5år Dödlighet, barn 29,(1990) BNI/invånare............................ (1990) Totaltbistånd, andel av BNI 3,(1990) Skuldtjänstkvot * ............................. (1992) Tjänste och service 16, * Skuldtjänstkvot =betalda räntor och amorteringar i procent avexportintäkterna Ekonomi, politik och samiiälle Efterde aUmänna valen , som gav det regerande MPLA-partiet enmajoritet i nationaUörsamlingen, tog oppositionspartiet åter tiU vapen.Därefter har situationen präglats av krig och förödelse. erkännande imaj 1993 gav den nya regeringen viss stjn-ka. FN:s resolution omblockad för vapen och oljeprodukter tUl UNITA har också stärkt regeringensstäUning. Förhandlingar meUan regering och UNITA om en lösning på konfliktenhar pågått i omgångar men ännu inte givit konkreta resultat. har UNITA fått kontroU över av landet, men på senare tidhar regeringen haft vissa mUitä-ra framgångar. Inbördeskriget har inneburitatt ca 100 000 personer har dött och ca 2 mUjoner befinner sig på flykt ilandet. Efter valen påbörjade regeringen ett nyttekonomiskt stabiUseringsprogram. Detta avbröts genom införande av krigs-ekonomimed ökande budgetunderskott och hög inflation. Planerade besök av representanterför IntemationeUa valutafonden och har därför inte konrmit tiUstånd. Det firms inget utrymme för diskussion om den ekonomiska ochsociala utveckUngen i landet. Det ekonomiska läget är kritiskt. Dödligheteni är en av de högsta i världen, särskilt bland mödrar och bam, ttotshöga födelsetal. Hälsostandar-den är mycket låg, då en stor del av klinikemaförstörts under tidigare och pågående krig. Bristen på utbildad personal harytterUgare förvärrat situationen. Endast hälften av aUa bam i åldern 6 tiU 9år skrivs in i skolorna. Av dessa fuUföljer utbUdningen t.o.m.fjärde klass. av den vuxna befolkningen är läskunrug och av kvinnorna. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,mkr Dendemokratiseringsprocess, som påbörjades genom fredsavtalet , hargenom inbördeskriget avbmtits. Det återupptagna kriget har polariserat detpoUtiska livet och totalt marginaliserat de nya partiema och civilastmkturema. Kvinnans situation har försämrats genom att kriget splitttarfamUjer, med tilltagande våld och diskriminering av kvinnor som följd. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Inbördeskrigethar inneburit drastiskt ökade miUtärutgifter, både för regeringen och förUNITA. Det finns inga officiella uppgifter på omfattningen av dessa utgifter. Biståndet - givare och administration Angolahar fått relativt Utet intemationellt bistånd . är denstörsta bilaterala givaren, följt av ItaUen, och EG. Ett flertalFN-organisationer är verksammai , särskUt med inriktning på katasttofinsatser. Administtationen ärmycket bristfäUig. Målethar varit att stödja en påbörjad sam-häUsomdaning i demokratisk riktning förnationeU konsoUdering samt social och ekonomisk utveckling. Krigssituationenmedförde att det långsiktiga målet inte kunde vara styrande förbiståndsinsatserna . Samarbetet koncentrerades därför tUlkatasttofinsatser odi tUl områden där resultat kunde nås även på kort sUd. Detsvenska biståndet tiU kanaUseras genom SIDA eller genom enskUda ochmultilaterala organisationer. SIDA inledde biståndssamarbete med 1976.Det regleras i ett samarbetsavtal som förlängts i omgångar . Landramför 1992/93 uppgick tUl 210 mUjoner kronor. Den försämrade säkerhetssituationenledde till att biståndsfinansierad personal fick evakueras i oktober 1992.Verksamheten återupptogs först . KrigstiUståndet har inneburitatt msatser blivit kraftigt försenade. Trots detta utbetalade SIDA 121,4mUjoner kronor. Den ackumulerade reservationen uppgick vid budgetårsskiftettiU 154 mUjoner kronor. Bistånd genom SIDA, mkr Disponibelt 1992/93 1993/! Utbetalt Planerat 1992/93 1993/94 23,6 50,0 35,9 40,0 19,2 30,0 Utom landramen Katastrofbistånd Demokrati, mänskliga rättigheter Regionalt samarbete Enskilda organisationer Övrigt 0, 0, 3, 3, Målsättningenmed hälsoinsatserna har delvis haft en långsiktig inriktning, t.ex. genomutbUdning av personal och stöd tiU övergripande planering. Dock har det nationeUaläget inneburit att stödet aUtmer inriktats på akuta insatser och begränsatstill områden krUig huvudstaden. Mödravård, vaccinering och läkemedelsprogramhar ingått. Målethar varit att bidra tUI en omstrukturering av telesektom och att utvecklateleoperatören . Trots det allmänna katasfrofläget har vissapositiva resultat kunnat uppnås. Yrkesutbildningengenom fiskeskolan har reducerats på grund av kriget. Stödet tiUfiskemtnisteriet och fiskeundersökningarna fortsätter. Kriget har hittiUs haften begränsad effekt på fiskesektorn och fiskets betydelse har ökat urförsörjningssynpunkt. Övrigt stöd genom SIDA Idet bUaterala stödet ingår även några mindre infrastruktureUa projekt, importav reservdelar tiU lastbUar, konsultinsatser tiU kvinnosekretariatet inomregeringen och inom det makroekonomiska området. Genom FN har stöd kanaUseratsför freds-och demokratiprocessen samt för katastrofinsatser. Utanför landramenhar SIDA även stött mindre kultur-, demokrati- och kvinnoinsatser . IBITS internationella kurser deltog 6 ango-laner /93. Detåtempptagna kriget har medfört att katasttofbehov successivt har ökat.FN har gått ut med samordnade appeller, som har varU bland de störstabidragsgivama till. Under budgetåren 1991/92 och 1992/93 bidrog medsammanlagt , varav för budgetåret1992/93. Demokratiseringsprocessen i har avbrutits genominbördeskriget. Därmed har också biståndsinsatserna blivit försenade. Foto:Anders Gunnartz, Bazaar. Som en följd av landets goda ekonomi har det traditionellabiståndet förändrats från fysiska investeringar till kunskapsöverföring ochinstitutionsbyggande. De goda ekonomiskaframtidsutsikterna har dock någotfördunklats av det dalande världsmarknadspriset på landets rikedomar,diamanter. Det gångna året har också präglats av efterdyningarna av den]