prop · GH03160 · 1993-12-31 00:00:00 — Statskontoret och fackklubbarnavid Kabel- och Närtadionämndema betonar att myndigheten blir mer flexibel meden funktionsinriktad orgaiusation. Televerketoch avstyrker utredningens förslag i den del detgäller uppgifter som utförs av . nuvarandeuppgifter bör enligt dessa instanser handhas av . Televerketframför att den reglering som kommer att gälla för kabel-TV är av renodlatteknisk karaktär. Dessa uppgifter skiljer sig från de övriga, mer medie- och kulturpolitisktinriktade, uppgiftema som den nya myndigheten föreslås att få. De spänningarsom kan uppstå vid sammansmältning av olika myndighetskulturer undviks omKabelnämndens nuvarande uppgifter överförs till . Svenska kabel-TV-föreningenargumenterar på ett liknande sätt. 5 Närmare om den föreslagna myndigheten Nämndensställning i förhållande till yttrandefrihetsgrundlagens krav Utredningenföreslår att det inom den nya myndigheten skall finnas en nämnd, vars ställningskall uppfylla yrtrandefrihetsgmndlagens krav avseende efterhandsgranskning avradioprogram (7 kap. 4 § YGL). Remissinstansema är inte eniga i frågan huravidadessa krav uppfylls av den föreslagna ordningen. Kammarrätteni SundsvaU anser att förslaget uppfyller de krav som uppställs i ytlrandefrihetsgrandlagennär det gäller efterhandsgranskning. 7997års JK-utredning avstyrker däremot utredningens organisatoriska lösningeftersom den kan antas förringa självständigheten av en nämnd som skallfullgöra uppgifter enligt 7 kap. 4 § YGL. Nämndens uppgifter, och väsentligaelement i dess sammansättning, är fastslagna direkt i grandlag varmed nämndenknappast kan anses vara annat än en självständig myndighet. Detta särskilteftersom man av flera skäl eftersträvat att ge nämnden en domstolsUknandestatus. anser att den föreslagna ordningen med en myndighet i enannan som kinesiska askar sätter den "inneslutna" myndighetenssjälvständighet i fråga: är den "omslutande" myndigheten överordnadoch vad betyder det i så fall med avseende på direktivrätt,över-prövningsmöjligheter, allmänna handlingar etc? Det är möjligt art den föreslagnakonstraktionen kan återfalla på något etablerat exempel men man får, enligt1991 års JK-utredning, närmast intrycket att de nu berörda komplikationemainte uppmärksammats av utredningen. Nämndenssammansättning och arbetsformer Prop. Utredningenföreslår att nämnden skall bestå av tolv ledamöter, varav två ordförande ochtvå vice ordförande som skall vara eller ha varit ordinarie domare. Nämnden böri övrigt bestå av lekmän. Samtliga ledamöter utses av regeringen. Utredningenföreslår vidare att nämndsammanträden kan hållas relativt ofta och att en visscirkulation mellan ledamötema kan planeras. Kammarrätteni bifaller att nämnden görs relativt stor och påpekar attärendebalanser i nämnden undviks genom att nämnden är så utformad art den kanarbeta med olika sammansärtningar och hålla täta sammanträden. Kabel- och Närradionämdemahar inga invändningar mot nämndens föreslagna dimensionering. Patent-och registreringsverket anser att ledamötema bör vara färte än som föreslagits.Detta för att vidmakthålla en enhetlig praxis. KLYS ifrågasätter om en så stornämnd bör inrättas innan villkoren för den framtida public serviceverksamhetenfastlagts. anser att den föreslagna nämndens sammansättningoch funktion bör utredas mer utförligt innan beslut på området fattas. ,och Närradionämndema, , ,, , och fackklubbarna vid Kabel- och Närradionämndemaavstyrker konstraktionen med två ordförande och två vice ordförande.Radionämnden menar att det inte finns något behov av en förskjutning avnämndens kompetens till förmån för juridisk sådan. De frågor nämnden har att taställning till är ofta grannlaga och ställer stora krav på kunskaper frånskilda samhällsområden. Erfarenheten har visat att denna breda kompetens ärstyrkan i nämndens verksamhet. avstyrker vidare att ledamötema kallas enligt en"lämplig och rimlig cirkulation". Denna ordning är olämplig delsdärför att den samlade komjjetensen är nämndens styrka och dels därför att ettbeslut binder hela nämnden. En ordning med cirkulationsnämnder skulle kunnaförsvaga auktoriteten i nämndens avgöranden. Liknande synpunkter framförs avSveriges Radio, , Utbildningsradion cxh . Kabel-och Närradionämndema avstyrker en underhand bestämd cirkulation av ledamötema.Om ärendevolymen bedöms vara för stor för att i plenum kan någon sortsindelning övervägas. Indelningskriterier bör i så fall framgå av nämndens instraktion.Nämndens karaktär av enhetlig församling bör bibehållas genom att prejudicerandeärenden avgörs i plenum. Fackklubbarna vid kabel- och närradionämndema framfören Uknande synpunkt. Kabel-och Närradionämndema konstaterar att förekomsten av två likställda ordförandekan skapa oklarheter både vad gäller ansvarsfördelning och representation utåt.Nämndema finner förslaget inkonsekvent eftersom det inte förefaller varautredningens mening art nämnden skall arbeta i permanent skilda arbetslag. SverigesRadio, , och menar att om enuppdelning av ärendena i nämnden måste göras, bör en del av nämnden svara förkvalitativa bedömningar och en annan del för de kvantita- Prop. 1993/94:160 tiva bedömningama. Annonsörföreningenanser det mycket viktigt att nämndens ledamöter utses på ett sådant särt attrisken för politisk styming, eller annan styming från statsmaktemas sida, minimeras.Föreningen framför förslagen att innehavaren av en viss befartning automatisktblir ledamot av nämnden cxh att långvariga förordnanden utses. Regeringensdirekta inflytande skulle därmed minska eftersom ledamötema får en meroberoende ställning. förstår inte varför nämnden, med undantag av ordförande- och viceordförandeposterna, endast skall bestå av lekmän. Förbundet föreslår arthälften av ledamötema utses av regeringen och att andra hälften utses avnäringslivet. På detta särt minskas regeringens direkta inflytande och därmedrisken för politisk styming, Att näringslivet finns representerat i nämndenmedför sannolikt även en mer kvalificerad efterhandsgranskning, enligtförbundet. Utredningenföreslår art myndigheten blir ett enrådighetsverk som leds av en överdirektör.Utöver detta skall inom myndigheten finnas två befattningshavare meddomarerfarenhet. Dessa är föredragande i nämnden och fattar beslut i enklareoch okontroversiella granskiungsärenden. Utredningenföreslår art myndigheten organiseras efter uppgiftemas karaktär snarare änefter medieform. Kammarrätten i SundsvaU ansluter sig, från de synpunkterdomstolen har att företräda, i allt väsentligt till utredningens förslagrörande myndighetens organisation. Fackklubbarna vid Kabel- och Närradionämndematillstyrker att en platt, ftinktionsindelad organisationsform väljs. Kabel-och Närradionämndema, liksom fackklubbarna vid Kabel- och Närradionärrmdema,avstyrker art myndigheten leds av en överdirektör. Man föreslår istället attmyndigheten leds av en styrelse. Nämndema påpekar att bland de beslutmyndigheten har att fatta är några av sådan vikt vad gäller mediepolitiskakonsekvenser och rärtsverkan för enskilda företag, att det inte förefallerlämpligt att lägga detta ansvar på en enda tjänsteman. Det gäller t.ex.tillstånd art sända lokalradio, undantag för nätinnehavarens skyldigheter enligtkabellagen och debitering av avgifter. Ett kollektivt beslutsorgan skulle bättrekunna garantera en medborgerlig förankring samt utgöra en expertbas med klarareansvarsställning än enbart ett rådgivande expertorgan. Även uppgiften somansvarig myndighet enligt EG-direktivet respektive kani viktigare ärenden kräva en bredare förankring än ett tjänstemannabeslut. ,som finner utredningens beskrivning av hur arbetet inom granskningsfunktionenskall bedrivas mycket bristfällig, anser att den föreslagna ansvarsfördelningenmellan överdirektören och chefsjuristen är oklar. Utredningens förslag attlägga de arbetsledande uppgiftema hos överdirek- tören, som inte avsesavgöra ärendena, kräver en motivering. Det bör även Prop. 1993/94:160 framgåav instraktionen vilka typer av ärenden som kan avgöras av en Bilaga 2tjänsteman. Radionämndenpåpekar att arbetet vid leds av en jurist(direktör) som ansvarar för art fördela och planera arbetet vid nämnden.Direktörens arbetsuppgifter består så gott som uteslutande av beslutsfattandeoch ledning av nämndens arbete. Denna ordning har fungerat väl med ert minimumav adnunistration. Utredningens förslag tUl ansvarsfördelning kan visserligenminska risken för konflUcter eftersom överdirektörens ansvar begränsas tillövergripande frågor utan befattning med ärendehandläggningen. En sådanansvarsfördelning medför dcxk i gengäld att chefsjuristen, som i praktikenleder grariskningsenheten, får en - jämfört med nuvarande ordning - mindresjälvständig ställning och inte kommer att ha något övergripande ansvar föratt verksamheten fungerar. Utredningenrekommenderar att ett rådgivande organ, som har till uppgift att stödja överdirektöreni utformningen cxh utvärdering av verksamheten, knyts tillmyndigheten. tillstyrker förslaget om ert råd och föratsätter attförbundet, som kan bidra med kunskaper och erfarenheter från olika lokal-TV-sammanslutningar,blir representerat i rådet. SverigesRadio, , Utbildningsradion cxh , vilka förordar attnämnden får en helt fristående ställning, framför att om utredningens förslaggenomförs bör det råd som knyts till myndigheten inte få behandla frågor somrör efterhandsgranskning. En följd av inrättandet av ert råd enligtutredningens förslag är att överdirektören, när det gäller efterhandsgranskning,skulle ha två kretsar för diskussion av ärenden. , som utnämns avregeringen, dels ett råd med ledamöter som utses av överdirektören själv.Detta skulle starkt minska nämndens integritet. Däremot har SverigesTelevision, Utbildningsradion och inget att erinra mot att ett råd inrärtassom kan tillföra kompetens när det gäller tillståndsgivning och intemationelltarbete m.m. Institutionenför joumalistik, medier och kommunikation vid ställersig frågande inför tanken att låta partsrepresentanter vara företrädda i dettänkta rådet. Det vore, enligt institutionen, fel att blanda oberoendeexperter med parts företrädare. Fackklubbarna vid kabel- och närradionämndemaavstyrker att ett fast råd av experter utsedda av överdirektören inrättas. Funktionför information, utredning och intemationeUt arbete Utredningenföreslår att information, utredningar och intemationellt arbete skall ingå iden nya myndighetens uppgifter. Inom denna funktion ingår art följamedieutvecklingen och göra utredningar med bl.a. regering cxh riksdag som målgrapp. Institutionenför joumalistik, medier och kommunikation vid Prop. 1993/94:160 universitethävdar art den nya myndigheten knappast kommer att ha kompe- Bilaga 2 tensför art göra utredningar inom medieområdet. Myndigheten måste därför gesresurser för att från utomstående experter beställa utredningar. Tidningsutgivareföreningenanser att bevakning av medieutvecklingen väsentligen bör ske utanfördepartements- och myndighetssfären. Uppgiften att hålla politiskabeslutsfattare informerade bör inte anförtros ett verk som kan befaras kommaatt uppfatta sig som övervakare av yttrandefriheten. Radioutgivareföreningenanser att denna typ av uppgifter bör skötas av den avdelning inomregeringskansliet som handlägger mediefrågor. menar att om en ny nämnd skall förse departementen medexpertstöd riskerar dess knytning till den direkta statsmakten art bli så starkatt man kan ifrågasätta den granskande funktionen. Intrycket blir att det inteär en självständig nänmd, utan ett ombud för regeringsmakten, som sätter sigtill doms över yttrandefrihetens gränser i radio och TV. Utredningenföreslår att den nya myndigheten bör kunna få särskilda uppgifterinom beredskapssektom. Göfahovrätt finner det önskvärt art myndigheten ges ett generellt ansvar för beredsskapsplaneringeninom hela verksamhetsområdet inklusive närradio- och kabel-TV-sektom.Hovrätten anser att derta bör framgå av myndighetens instraktion. SvenskRundradio erinrar om att staten ingick avtal med företaget omverksamheten vid krig och krigsfara samt beredskapsplaneringen härför. Verksamhetenär starkt knuten till den som bedrivs av . vid , KLYS och fackklubbarna vid Kabel-och Närradionämndema efterlyser ytterligare beredning av den föreslagnanämndens sanktionsmöjligheter och påpekar att det nuvarande sanktionssystemetvarit svagt. konstaterar att i förslaget får vite utdömas isamband med överträdelser av reklamregler och tekniska regler men undrar vadsom händer vid andra överträdelser. Det saknas konsekvensanalys av t.ex.Sveriges Televisions vägran att efterleva "demokratiparagrafen" (6 §radiolagen) i samband med sportsändningar. KLYSpåpekar vikten av att myndigheten ges medel att genomdriva sina beslut så att inteden nuvarande situationen, med t.ex. fortsatt sändning trots indragnasändningstillstånd p.g.a. upprepade brott mot reklamförbudet, permanentas.Fackklubbarna vid Kabel- och Närradionämndema framför en liknande synpunkt. ochKammarrätten i SundsvaU framhåller det olyckliga i att Prop. 1993/94:160 endastspecificera ett av de aktuella lagrammen (17a § radiolagen) i den nya Bilaga2 myndighetens instraktion rörande befogenhet att förena vissa slags föreläggandenmed vite. Hovrätten föreslår att man antingen stryker det nu enda nämnda lagrammeteller tar med också övriga hithörande lagram i de andra författningama(inbegripet lokahadiolagen). Utredningensförslag innebär att beslut i frågor om tillstånd och återkallande av tillståndfår överklagas hos kammarrätten. Andra beslut får inte överklagas. Televerketoch avstyrker den föreslagna lagstiftningen i dendel det gäller överklagandemöjligheter. De regler som finns rörandenätinnehavares skyldigheter och undantag därvid (den s.k. must carry-skyldigheten)är såpass vagt utformade enligt såväl lagtext som förarbeten att möjlighetenatt få innebörden av dessa bestämmelser prövade av kammartätt är av störstabetydelse. Till skillnad från exempelvis reklamregler är regeln utformad på ettsådant sätt art en viss diskretionär prövning måste göras av myndigheten. Attert sådant beslut icke kan överklagas är, enligt och kabel-TV-föreningensmening, helt otillfredsställande. Kammarrätteni SundsvaU anser att det bör övervägas att låta länsrätt utgöra förstadomstolsinstans. Kammarrätten påpekar att utredningens lagförslag står i stridmed de grandläggande tankama i domstolsutredningens betänkande (SOU 1991:106)och departementspromemorian angående domstolsväsendet (Ds 1992:38). Myndighetensdimensionering och personella resurser Utredningenutgår, vad gäller sakhandläggningen, ifrån nuvarande tre nämnderspersonalbehov. De tillkommande uppgiftema bedöms kräva 11,5 tjänster. Dengemensamma administrationen innebären besparing av 1,25 assistenttjänt jämförtmed nuvarande läge. Kammarrätteni understryker vikten av att myndigheten inte, under trycket av detstatsfinansiella läget, underdimensioneras. Det är i hög grad angeläget attorganisationen är så utformad att den kan svara för en snabb och effektivhandläggning. tror att behovet av information om dennya kabellagen kommer att öka och tillstyrker utredningens förslag rörandeökade informationsresurser. Köpmannaförbundetfinner det anmärkningsvärt att man vid en sammanslagning av tre småmyndigheter inte åstadkommer någon rationaUsering. Statskontoretanser att några samlade bedömningar om personalbehov ej kan göras medutredningens betänkande som underiag. Detta är bl.a. beroende pä svårighetemaatt bedöma omfattningen av olUca uppgifter som myndigheten föreslås ansvaraför. Den organisationskommitté som tillsätts bör därför beaktabehovet av flexibilitet vid bemanning och dimensionering av den nya Prop.1993/94:160 myndigheten. Kabel- och Närradionämndema menar att det i dagslägetär Bilaga 2 nästan ogörligt att bedöma myndighetens framtida resursbehov. Nämndemafinner emellertid att utredningens förslag till dimensionering verkar vara en rimligutgångspunkt. Utredningenuppskattar personalbehovet för den kommande lokalradio-och satellit-TV-granskningtill två tjänster. vid Göteborgsuniversitet ställer sig frågande till om granskningsfunktionen kommer attklaras med endast två nya tjänster eftersom granskning och övervakning avmellan 10 och 20 satellitkanaler och över hundra lokalradiostationer väntastillkomma. FöreningenSvenska masskommunikationsforskare, som inte yttrar sig över den administrativaordningen i sig, påpekar att det i den nya myndighetens uppgifter och budgetbör ingå att stimulera och stödja kvalificerad uppföljning avmedieutvecklingen. Utredningenföreslår att den nya myndigheten finansieras dels av allmänheten via TV-avgifteroch dels av marknadens aktörer genom koncessionsavgifter. Dennafinansieringsform jämförs med två andra altemativ, en efterfråge- och behovsbaseradfinansieringsmodell och en modell bestående av enbart koncessionsavgifter somfinansieringsbas. Vidare föreslås att den nya myndigheten ges ett ramanslagför den samlade verksamheten. Kabel-och Närradionämndema, Statskontoret, KLYS och fackklubbarna vid Kabel- och Närradionämndematillstyrker utredningens förslag. KLYS betecknar den i utredningen föreslagnafinansieringsformen som naturlig. Kabel-och Närradionämndema anser att en efterfråge- och behovsbaserad finansieringsformblir alltför arbetskrävande. Merarbetet för en detaljerad kostnadsredovisninguppvägs inte av motsvarande förbättring av verksamhetens ekonomistyrning.Vidare kan det, inom många arbetsmoment, vara tveksamt under vilkenfinansieringskälla respektive kostnad skall konteras. Köpmannaförbundetavvisar den föreslagna finansieringsformen. Förbundet, som förordar en efterfråge- och behovsbaserad finansiering, anser inte att marknadens aktörer skallbetala för t.ex domstolsUknande granskningsverksamhet som de inte efterfrågatmed sina avgifter. Inte minst med tanke på den svällande myndighet somskisseras i förslaget. RadioNova, som starkt motsätter sig bildandet av den nya myndigheten, anser attfinansiering av "för ljud & bild" via lokahadiostationerskoncessionsavgifter antingen är en oacceptabel branschbeskattning eller rent ocker.Radioutgivareföreningen är av lUcnande åsikt och framhåller orimligheten i attden privata lokalradion skall finansiera diverse myndighetsuppgifter som deninte har beställt och inte är i behov av. , som inte tar ställning till hur den nya myndigheten skallfinansieras, framhåller art förbundets medlemmar inte har någon möjlighet att bidra tillfinansieringen. Detta eftersom de flesta lokal-TV sta- Prop. 1993/94:160 tioner lever under mycket knappa ekonomiska förhållanden. Fackklubbamavid Kabel- och Närradionämndema anser det bör övervägas att ta in avgifterfrån t.ex kabeloperatörer och lokalradions intressenter för att bekosta denövervakning av verksamheten som måste till. Dessa avgifter skulle även kunnafinansiera ett utökat stöd till lokal programverksamhet. 6 Särskilda frågor och övriga synpunkter Utredningenhar, med utgångspunkt från de direktiv som givits, föratsart art den nyamyndigheten skall ligga i . En samlad organisation har därförförsäkrats möjlighet till lokaler i . Kirana och kommunerhar tillskrivit utredningen i denna fråga. Kammarrätteni , i . i Västemorrlandoch argumenterar för art den nya myndigheten skaU föriäggasutanför och företrädesvis i . Kammarrätteni SundsvaU menar art en lokalisering utanför storstadsområdena ligger i linjemed de grandläggande tankama bakom utiokaUsering av statliga myndigheter ochstatlig verksamhet. i påpekar att det iregeringens kommittédirektiv (dir. 1992:50) om att redovisa regionalpolitiskakonsekvenser anges att vid förslag om att bilda nya myndigheter böröverväganden om lokalisering utanför i och anser att en nymyndighet, som ersätter tre tidigare myndigheter, rimligen implementerasenklare på en ny ort. Vid lokalisering på en ny ort skulle myndigheten lättarehamna på rätt statusnivå och därmed respekteras av allmänhet och intressenter. Kammarrätteni , i och kommunkonstaterar art en föriäggning av verksamheten till torde innebärakostnadsbesparingar i jämförelse med utredningens förslag. erbjudervidare fördelar både ur rekryterings- och verk-sainhetssynpunkt. Det finns ertstort urval kvaUficerade jurister och har en prägel av massmediestadmed goda tele- och datakommunUcarioner. i Västemorrlandslän framför regionalpolitiska motiv för en lokalisering till . har en viktig roll i kraft av sirtnäringsliv och sin relativt stora befolkningskoncentration. Strakturförändringar inom industrin har emellertid inneburit stora påfrestningar för såväl som för länet som helhet. Derta tillsammans med vissa brister i infrastraktur och tjänsteproduktion har medfört en långsammare utvecklingstakt än vad som kan noteras för likvärdiga orter på andra håll i landet. Tendenser till avlänkning av företag - och därmed sysselsärtning - till andra, av stat och näringsliv mer favoriserade regioner, har förstärkts och speglar ovan nämnda strakturbrister. I ett nationellt perspekiv handlar det om -jn att slå vakt om utvecklingsföratsättningamai exporttunga industriregioner Prop. 1993/94:160 som . Det är dåfråga om att avvärja pågående arbetsavlänkiung och Bilaga 2 från statligthåll etablera verksamheter som på ett naturligt sätt flyter in i cxh förstärkernäringslivet i . Västervikskommun föreslår att myndigheten förläggs till . Inom kommunen finnsföretag med bred medieerfarenhet och kommunen är en attraktiv bostadsort.Dessutom talar regionalpolitiska skäl för en lokalisering till Orten. Utredningenkonstaterar att om annan geografisk lokalisering än till skallövervägas krävs en kompletterande utredning. ochLänsstyrelsen i betonar, med hänvisning till sin argumentation,nödvändigheten av att en prövning av utiokaUsering kommer till stånd. Utredningendrar slutsatsen art det inte är rationellt att splittra handläggningen avmediefrågor mellan olika departement. Enligt utredningens mening är det felaktigtatt tillmäta departementstillhörigheten för stor vikt. Några remissinstanseranför emellertid principiella synpunkter på departementstillhörigheten. vid anser att den nya myndigheten börligga under . Detta för att markera en viss ambition med mediepolitUcen. RadioNova anser att mediefrågor bör ligga under kommunikationsdepartementeteftersom myndighetsutövning endast fär ske på tekniska gmnder. Kammarrätteni SundsvaU menar att i den inledande paragrafen i radiolagen bör tillföras ettandra stycke där den nya myndigheten anges. Derta kan ge stadga åt innebördenatt Radio- och är central förvaltningsmyndighet för frågor omTV- och radiosändningar. Iutredningens förslag till myndighetsinstraktion (2 § punkt 1) sägs art myndighetensärskilt skall "besluta vilka sändare som skall få utnyttjas för närradio".Svensk rundradio påpekar art Radio- och televisionsmyndighetens beslut inteensamt kommer att vara tillräckligt för att en sammanslutrung med tillstånd attsända närradio skall få utnyttja en viss sändare. Givetvis föratsättes ocksäatt föreningen ifråga i förekommande fall träffat avtal en sändar-operatör ochatt den som opererar sändaren erhållit det frekvenstillstånd av Telestyrelsensom krävs. föreslagna myndighetsinstraktion (2 § punkt 4) sägs att myndigheten särskilt skall "bestämma sändningsområden för lokalradio". Svensk Rundradio understryker det angelägna i att företaget får möjlighet att tillför säkra samtliga sina kunder en god radiomiljö. Kabel- och Närradionämndemaanser att frågan om central registrering av Prop. 1993/94:160 sändningstideri närradion helt beror på hur sanktionssystemet för över- Bilaga 2 trädelserav närradiolagen utformas. Publicistklubbenanser att staten bör fördela koncessioner för kommersiell radio ochkommersiell TV på samma särt. Den politiska segdragningen i regeringskanslietoch det tjuv- och rackarspel som föregick koncessionen till manar inte tillefterföljd. Den tänkta metoden för fördelning av tillstånd till reklamradiotycks innehålla störte stadga och rättssäkerhet. Statskontoretoch berör förhållandet mellan den föreslagna myndigheten ochTelestyrelsen. Statskontoret påpekar att utredningen inte klarlagtansvarsfördelningen mellan dessa.