prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Stödet tiU kooperativutveckling har på regeringens uppdrag utvärderats av Riksrevisionsverket.Utvärderingen visar att nya företeg och över 1 (X)0 nya arbetstiUfäUen skapatsgenom stödet. Genom ett särskilt beslut (C93/855/FOK) iregeringen har inriktningen av Kooperativa rådets verksamhet renodlats. RådetskaU i större utsttäckning vara en arena där den samladekooperationen möter regeringsrepresentanfer för att diskutera gemensammafrågor. Rådet har också fått en breddad sammansätming genom att fler berördadepartement finns direkt representerade i rådet. 8 Forskningsfrågor Prop. Förtroendevaldaoch ansteUda i både stet och kommun måste i större ''- '' utsttäckning äntidigare te tiU vara forskningsresultot som underlag för beslut i olikasamhäUsfrågor. Det gäUer således att genom ökad forskning få fram ny kunskapom den offentUga verksamheten. Detto är särskUt betydelsefuUt i tider när denekonomiska simationen kräver att oUka verksamheter omprövas. Genom beslut harresurser fördelats tiU två forskningscentmm i och och tvånationeUa disciplinforskningsprogram för forskning om förändringsprocessen iden offendiga sektom (prop. 1991/92:16, bet. l991/92:FiU4, rskr. 1991/92:14).Båda centmmen har tiU uppgift att bedriva mångvetenskapUg forskning medinriktning på den offentUga sektoms ledning, styrning, organisation ochutväi"dering. Ett av forskningsprogrammen avser stotsvetenskap och benämns"Demokrati i förändring - svenska kommuner och landsting i det lokalavälfärdssamhäUet". Det andra programmet avser företogsekonomi och harbetecknats "InstitutioneU omvandling i den offentUga sektom". En utgångspunkt i det forskningspoUtiska beslutetvåren är att förändringama och fömyelsen inom den offentiiga sektom skaparett behov av ytterligare forsltning (prop. 1992/93:170, bet. l992/93:UbU15,rskr. 1992/93:388). delar regeringens bedömning att forskning om denoffentiiga sektom bör ges hög prioritet även i fortsättningen. VUctigaforskningsområden gäller den offentUga verksamhetens faktiska innehåU ochpraktiska konsekvenser för medborgama. I detto sammanhang är bl.a. frågor omkvaUtet och etik i den offentUga verksaniheten av stor betydelse. Ett annatcentralt område gäUer gränszonen meUan offentUg, privat och ideeU verksamhet. Betydelsen av ett förstärkt samspel meUanuniversitet och högskolor och samhäUet i övrigt betonas starkt i detforskningspoUtiska beslufet. För att få tiU stånd en samverkan omforskningsfrågor inom hela den offentiiga sektom har Arbetsgmppen (C 1991:A)för forskningsfrågor inrättots i CivUdepartementet. En referensgmpp medforskare från oUka ämnesområden har också knutits tUl departementet. I arbetsgmppens uppdrag ingår bl.a. att följa uppde forskningsprojekt som fått ekonomiskt stöd från den tidigare Delegationen(C 1984:A) för forskning om den offentUga sektom. En avrapportering av vissaprojekt har gjorts i antologin .En fråga som arbetsgmppen skaU ägna specieU uppmärksamhet åt är hurforskningsresultot skaU göras mer tiUgängUga för dem som är praktisktverksamma. För att tiUgodose detto behov ger arbetsgmppen ut tidskriften där forskningsfrågor av allmänt inttesse tas upp. Arbetsgmppen har också tegit initiativ tiUkunskaps- och forskningsöversikter om oUka ämnen. Studier har genomförts omkompetensutveckling i offentUg verksamhet (Ds 1993:65) och forskning om ideeUa organisationer.Inom kort kommer forskningsöversikter att redovisas om självstyrelse ochdemokrati, regiondebatten och omvärldsanalys. För att Prop. 1993/94:100befrämja kontakter meUan forskare och praktiker planeras ett nordiskt Bil.14 seminarium . Vidare har ekonomiskt stöd bevUjats för attgenomföra två mtemationeUa konferenser om etik i offentUg verksamhet samt omsamverkansformer meUan offentiigt och privat. Denfortgående intemationaliseringen, där Europaintegrationen för delutgör det dominerande inslaget, påverkar vårt samhäUe i aUt störreutsttäckning. Genom Ucraftttädande stäUs långtgående krav intebara på stetiiga myndigheter utan också på kommuner och landsting. Det gälleravtalets tUlämpning på en rad områden, t.ex. i fråga om offentUg upphandling.Även när det gäller konsumentpoUtik och ungdomsfrågor har som tidigareredovisats avtalet fått betydelsefulla återverkningar för Sverige.Förändringama kommer att bU ännu mer långtgående om blir medlem i EU. En väl samordnad och förankrad poUtik inomstetsförvalttiingen är en gmndläggande fömtsättning för att vid ettEU-medlemskap skall kunna utöva inflytande och påverka EG/EU-organens beslut.Inom CivUdepartementets verksamhetsområden pågår liksom i övriga departementett arbete med att kartlägga hur EG/EU:s verksamhet inom respektive område ärorganiserad och bedrivs samt redovisa hur arbetet från svensk sida i de olikaEG/EU-organen skuUe kunna bedrivas. I samband därmed övervägs bl.a.arbetsfördelningen meUan departement och förvaltningsmyndigheter samtorganisatoriska, ekonomiska och personeUa konsekvenser. Även möjUgheten tilladministrativ samverkan meUan de nordiska ländema kommer att undersökas. närmande tiU EG/EU innebär också attanalyser behöver göras av samarbetets effekter för den kommunala sektom.Regeringen har därför tiUkaUat en särskild utt-edare (C 1993:02, dir. 1993:49)för art belysa konsekvensema för kommuner och landsting vid olika former avdeltegande i den västeuropeiska integrationen. Uttedaren kommer attöverlämna sitt betänkande. På det kommunala området är också samarbetet inomEuroparådet och meUan de nordiska ländema av stor betydelse. Det gäUer infeminst i förhåUande tiU de nya demokratiema i som ännustår utanför EG/EU-samarbetet. En europeisk konvention finns om de gmndläggandeprincipema för självstyrelse. Konventionen bör utgöra en vUctig gmndför diskussionen om den kommunala självstyrelsens roU i ett intemationelltperspektiv. Mellan , , och finns en särskildöverenskommelse om kommunalt samarbete över nordiska riksgränser. harockså godkänt en europeisk ramkonvention för att främja samarbetet överriksgränsema meUan lokala och regionala samhällsorgan. Fråganom kommuners och landstings och länsstyrelsers möjUgheter attsamarbete över riksgränsema har fått ökad aktuaUtet både i ett EG/EU-perspektiv och närdet gäUer samarbetet med ländema i Prop. 1993/94:100 Central- och Östeuropa.För art överväga åtgärder som kan underlätto Bil. 14 samarbetet har en särskildarbetsgmpp (C 1991 :D) om samarbete över riksgränser inrättets inomCivildepartementet. Arbetsgmpf)en har nyUgen redovisat en rapport (Ds 1993:86)med en översikt av gränsregionala samarbefsformer i . I en annan studiegörs en jämförelse av den lokala och regionala samhällsförvalmingen i denordiska ländema. En rapport om det arbetet kommer att pubUceras . Närdet gäUer utredningsuppdraget i övrigt avser arbetsgmppen att lägga fram ettbetänkande . I dette skall bl.a. en redovisning lämnas försvenska kommuners, landstings och länsstyrelsers samarbete över riksgränsema.För utbyte av information och erfarenheter om gränssamarbete i oUka delar avlandet kommer ett nordiskt seminarium att arrangeras . Inom länsstyrelsema pågår en kompetensuppbyggnad iintemationeUa frågor, framför aUt om förhåUandena i EG/EU och Östersjöländema.Det sker bl.a. genom expertljänstgöring vid regionala organ i EU:smedlemsländer och vid . Med denna kunskap som bas harlänsstyrelsema särskilda fömtsättningar att sprida information i respektive länom betydelse bl.a. på konkurrensområdet samt att informera införfoUcomrösmingen om vad ett medlemskap i skuUe innebära. Länsstyrelseraas kontakter med Östersjöländeraa harutvecklats genom en försöksverksamhet med regionalt samarbete med regionalaorgan i . NyUgen har en liknande verksamhet inletts avseendeBarenfsregionens ryska del. Som har framhållits (avsnitt 5) innebärEES-avtalet att åtar sig att överföra åtskilliga rättsakter på detkonsumentpoU-tiska området till svensk rätt. Konsumentfrågorna har genom tUläggtill fått en självständig ställning mom EG/EU och kan komma attanses som mera betydelsefuUa . För Ugger i dette en fördel,eftersom konsumentskyddet här är väl utbyggt. Detto innebär att , liksomde övriga nordiska ländema, bör kunna spela en aktiv roU på området inom ramenför det europeiska samarbetet och bidra med förslag fiU lösningar och modeUersom kan vinna efterlevnad inom EG/EU. Ungdomsfrågorna har genom bUvitett formeUt poUtikområde för EG/EU. Det innebär att EG/EU:s arbete med ungdomsfrågorttoUgtvis kommer att intensifieras . Svenska ungdomarkommer som tidigare redovisats (avsnitt 6) genom att kunna delto iungdomsutbyfesprogrammet Ungdom för . Ett särskilt informationsmaterialhar tegits fram om EG/EU:s insatser på ungdomsområdet. har länge arbetot aktivt medungdomsfrågor och det svenska arbetet i ungdomsorgan kommer även ifortsättningen att ges hög prioritet. inrättedes ettsärskilt ungdomsdirektorat inom och beslutodes att ett andraungdomscenter, med inriktning mot , Prop.1993/94:100 skuUe placeras i . Även i Nordiska ministerrådetsvericsamhet Bil. 14 har ungdomsfrågor framhåUits som ett viktigtsamarbetsområde. Som tidigare nämnts (avsnitt 7) har regeringentiUsatt en beredning för främjande av den ideeUa sektoms roU i samhäUet. EttvUctigt inslag i beredningens arbete är att tillgodogöra sig erferenheter frånandra länder och stimulera tiU intemationeUt samarbete, infe minst när detgäUer forskning om den ideeUa sektom. I intemationella sammanhang nämns oftobegreppen "economie sociale" och "the third sector". InomCivUdepartementets verksamhetsområden ägnas jämstäUdhets-frågoma uppmärksamhetpå oUka sätt. Utvecklingen av andelen kvinnUga ledamöter i beslutande församlingarvisar att kvinnors kunskaper och erferenheter tos tiU vara på ett bättre sätt isamhäUet . har andelen kvinnor ilandstingsfijUmäktige ökat med näston , dvs. från 24 tiU 43 procent.När det gäller kommunfuUmäktige uppgår ökningen för den nämnda tidsperioden , dvs. från 23 tiU . redovisar i sittslutbetänkande Lokal demokrati i UtveckUng (SOU 1993:90) olika undersökningarom de förtroendevalda och representetivvteten. När det gäller andelen kvinnori oUka kommunala nämnder redovisas vissa uppgifter i nedanståendesammanställning. Andel kvinnor i procent Kultur- och fritidsnämnder 38 Kvinnornaär genereUt sett underrepresenterade i kommunemas nämnder. Representotionen ärnågot bättre bland ersättare än ordmarie ledamöter. Skillnaderna mellan olikaverksamhetsområden är betydande. I vård- och omsorgsnämndema är hälften avledamötema kvinnor med£m motsvarande andel för de tekniska nämnderaa uppgår tUlknappt en Qärdedel. När det gäUer kommunala förtroendeuppdrag på heltid eUerdeltid är kvinnorna klart underrepresenterade. Av kommunemas totalt 550förtroendevalda på heltid innehar kvinnor cirka en femtedel av postema. Andelenkvinnliga deltidspoUtUcer är något högre och uppgår Ijämförelse med har för båda gmppema en Prop. 1993/94: l(X) ökningägt mm med . Den bästo kvinnUga represento- Bil. 14 tioneni fråga om hel- och deltidsengagerade förtroendevalda finns i storstoder ochförortskommuner. Det är vUctigt att den lokala demokratin bärs uppav ett stort antal förtroendevalda och att sammansättningen av de kommunalabeslutsorganen speglar befoUcningen så bra som möjUgt. För att förbättra representotionenför kvinnor har inte: minst de poUtiska partiema en betydelsefiiU roU. Isamband med organisationsförändringar i kommuner och landsting är det ocksåvUctigt att konsekvensema för kvinnors represen-totion ägnas uppmärksamhet. Endiskussion om de här frågoma Uksom jämställdhetspoUtiken i stort har tagits uppi Stot-kommunberedningen med förettädare för kommunema och landstingen. harkvinnorepresentotionen i styrelsema för CivUdepartementets centrala ochregionala myndigheter ökat. Detsamma gäUer för sammansättningen avdepartementets kommirtéer. På regional stotUg nivå arbetar länsstyrelsema påolika särt med att främja jämstäUdheten i länet. För arbetet får länsstyrelsemaanvända projektmedel för regionala utvecklingsinsatser liksom medel försärskilda jämstäUdhefsåtgärder. Även inom programområden som finansieras genomsärskUda infrastmkturmedel sker viktiga insatser för kviimorsUtveckUngsmöjUgheter. I en del län upprätfas strafegidokument för arbetet ochpå andra håU delas pris ut till personer som gjort betydelse-fiiUa insatser påområdet. För att omsätto de nationeUa målen för jäm-stäUdhetspoUtiken krävs ettlångsiktigt arbete över många samhällssektorer och med en tydUg regional ochlokal förankring. Med de många anknymingspunkter som finns meUan målen förjämställdhetspoUtiken, målen för den regionala utvecklingen och länsstyrelsensuppgifter i stort är väl ägnad att to sig an uppgifter i dettosammanhang. Inom ramen för länsstyrelsemas intema jämsfälldhetsarbefe skersärskUda kompetenshöjande satsningar med mrikmmg bl.a. på chefskap för kvinnorinom länsstyrelseområdet. För assistentpersonalens kompetensutveckling ordnasbl.a. utbUdning på högskolenivå. Jämställdhetsfrågoma behöver också uppmärksammas ifolkrörelser och föreningsUv. För att främja kvinnors engagemang i ideeUaorganisationer vidtos oUka åtgärder. Ett särskUt stöd utgår tiU kvinnoorganisationemascentia verksamhet. Regeringen har i beslutet om att tillsätta Beredningen förfrämjande av den ideeUa sektoms utveckUng art jämstäUdhetsfrågor skaUbelysas när uppgifter och ansvar överförs från stot och kommun tiU ideeUaorganisationer. Det bör också nämnas art aUtfler kvinnor är verksamma inomkooperativt företegande. Den utvecklingen främjas bl.a. genom stöd tUl ftiinformation och rådgivning om kooperativa frågor. Projekt som syftar tiU art motivera fler flickorart engagera sig i föreningsUvet har fått särskUt stöd inom ramen för ettutveckUngsprojekt. Projektet som bedrivs av Stotens ungdomsråd skaU leda tillatt erfarenheter och nya metoder i arbefet gentemot flickor på fritidsom- rådet skaU kunna spridas ilandet. En vUctig målgmpp är kommunema. 1993/94:100 Frågan om flickorsoch unga kvinnors situation kommer att uppmärk- BU. 14 sammas även på andraområden, bl.a. i den ungdomspoUtiska proposition som regeringen avser attlämna tiU . En ökad kunskap behövs om frågor som rörjämstäUdhet meUan kvinnor och män. I forskningsprogrammet är kviimors makt och inflytande en av de frågor som särskilt skaU behandlas. Isamarbete med () kommerArbetsgmppen för forsknmgsfrågor i CivUdepartementet att följaforskningsprogrammet och medverka tUl att resultoten förs ut tiU dem som ärpraktiskt verksamma inom olika samhäUsområden. Av inttesse i det härsammanhanget är också det arbete som pågår med att utarbeto etthandlingsprogram om forskning kring den ideeUa sektom. Avsikten är attprogrammet bl.a. skaU te upp frågor om kviimors roU i föreningsUvet. 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 14 11 Sammanfattning av huvudtiteln . Utgiftsutvecklingeninom CivUdepartementets område bUr sammantoget följande ():' regleringsbrev 1994/95 A. Länsstyrelsema m.m. E. FoUcrörelsefrågor, kooperativa frågor m.m. Beloppenför 1993/94 avser anvisade medel enUgt regleringsbreven /94 ochinkluderar de telcniska justeringar av anslagen som aviserades ibudgetpropositionen 1992/93 (prop. 1992/93:l(X), bet. 1992/93:FiU20, rskr.1992/93:89). Vidanslagsberäkningen för /95 har, utöver sedvanUg pris- ochlöneomräkning, anslagen räknats upp med hänsyn tiU att varje myndighet enligtgällande avtal för stotUgt anstäUda (RÄLS 1993-95) från och med den 1 aprU 1995skall göra avtalad avsättning tiU . Vidare har anslagenjusterats med hänsyn tiU att Stetens arbetsgivarverk (SAV) tidigare denna dag(bUaga 1, Stetsbudgeten och särskilda frågor, avsnitt 7) föreslås bUavgiftsfinansierad myndighet fr.o.m. /95. 'Anslaget för beräknas numera under första huvudtiteln (bil.2, C. A.Länsstyrelserna m.m. Prop. 14 A 1. 1992/93Utgift 1 739 146 709 1993/94 Anslag 1 718 180 000 1994/95 Förslag I 789 346000 Länsstyrelsemaär regeringens förettädare och stofens samordningsorgan i länen.Länsstyrelsemas uppgifter framgår av förordningen (1990:1510) medlänsstyrelseinstmktion (omtiyckt 1993:1294). Länsstyrelsemahar följande verksamhetsgrenar: A. NäringsUvoch infrastraktur - Regionalekonomi och näringsUvsutveckUng - Konkurrensfrämjande verksamhet och näringsrättsligafrågor B. Areellanäringar och veterinära frågor - Jakt och fiske - LivsmedelskonttoU, djurskydd och allmännaveterinära frågor - Planväsende, hushållning med naturresurser ochbostedsförsörjning E. Civilberedskap och räddningstjänst G. och bostadsfinansiering En fördjupad prövning av länsstyrelsemas verksamhetgjordes inför /94. RUcsdagen beslutede om länsstyrelsemasövergripande mål och inriktning av verksamheten för tvåårsjjerioden /94-1994/95 (prop. 1992/93:100 bU. 14, bet. 1992/93:BoU17, rskr. 1992/93:283 ochprop. 1992/93:150 bU. 10, bet. 1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). Deövergripande målen för Länsstyrelsemas verksamhet är att Prop.1993/94:100 - fiiUfölja de nationeUa målen genom att dels vararegionalt stetiigt Bil. 14 organ inom ett anfal sektorer, dels görasammanvägningar meUan sektorema, - främja länets utveckling dels genom art samordnastotens regionala utvecklingsinsatser, dels genom att verka för att stetiig,och landstingskommunal verksamhet samordnas i länet och anpassas efterde övergripande mUjö- och regionalpoUtiska målen och till kravet på enlångsUctig, god hushåUning med naturresursema samt - bedriva en effektiv förvalttiing. LänsstyrelsemaskaU under budgetåren 1993/94 och 1994/95 särskilt - inom sina verksamhetsområden utveckla formema föruppföljning och utvärdering av den nationeUa poUtikens genomslag, - ytterUgare utveckla det tvärsektorieUa arbetssättetsamt - ytterUgare utveckla arbefet med förvaltningsärendenså att det utförs på ett rättssäkert, effektivt och serviceinriktot sätt med entydUg kopp-Ung tiU de nationeUa målen inom oUka samhäUssektorer. Inkomster hos länsstyrelsema, som redovisas påstetsbudgetens inkomstsida under olika inkomsttitiar, beräknas tiU ca 150mUjoner kronor för nästo budgetår. LänsstyrelsemaskaU lämna årsredovisningar försto gången för /94. Regeringenhar i regleringsbrev angivit en enhetUg redovisningsstmktur som gör en samladintäkts- och kostiiadsredovis-ning möjUg. För /93 fanns ingensådan enhetiig redovisningsstmktur. Det är därför inte möjUgt att lämna någonsamlad resursredovisning för /93. revisionsberättelser överlänsstyrelsema mnehåller i två feU (och )invändningar bettäf-fende användningen av medel från anslaget Regionalautvecklingsinsatser under tionde huvudtiteln. I övrigt innehåUerrevisionsberättelsema inga mvändningar. Länsstyrelsema har lämnat enklaanslagsframställningar med utgångspunkt i vad som angavs i föregående årsbudgetproposition. ÅtskiUiga länsstyrelser har pekat på svårighetema att genomfortsätto rationaliseringar genomföra genereUa besparingar. Fortsattabesparingar måste därför enligt länsstyrelsemas uppfettning gmndas påförändrade arbetsuppgifter. De flesto länsstyrelsema har vidare föreslagit attden särskilda minimiramen för lanfbmksverksamhefen skaU slopas. 1993/94:100 BU.14 De övergripande mål 1994/95 bör Ugga fast. 1993/94 - Ramanslag 1994/95 Eftersomlänsstyrelsema lämnar årsredovisningar försto gången för budgetåret1993/94, saknas ännu tillräckligt underlag för en resultetbedömning. Intrycketav iakttogelser vid sidan av de formella dokumenten - främst vid deuppföljningsbesök som regelbundet genomförs - är att det inom allalänsstyrelser pågår ett utvecklingsarbete med den inriktning som angavs iföregående års budgetproposition. Det innebär bl.a. att man på oUka sätt försökerfinna former att utveckla det tvärsektoriella arbetssättet. Vidans genomförflera länsstyrelser samlade uppföljningar av kommunemas verksamhet på deområden där länsstyrelseraa har ett uppföljnings- och tUlsynsansvar. - nationeUa mål och riktUnjer, - länets fömtsättningar och behov samt - snabb, kostnadseffektiv och rättssaker förvaltning. - samhäUspåverkan och intressesamordning, - kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling, - uppföljning, utvärdering och tiUsyn samt - beslut i enskUda ärenden. Regeringenhar inte funnit skäl att förändra de övergripande mål som gäUer förlänsstyrelsema. Målen bör därför Ugga fast. Målstyrningen av länsstyrelsema bör nu utvecklasytterUgare. har i en rapport tUl regeringen (F 1993:28)framhåUit att det finns behov av art se över länsstyrelseraasfinansieringskäUor och styrformema på områden som finansieras med anslag underandra huvudtitlar. Ett arbete med denna inriktning kommer att påbörjas inomkort. Somframgått av det föregående är den ansvariga regionala Prop.1993/94:100 StetUga myndigheten inom en rad olika samhäUssektorer. 14 tyngdpunktsförskjufningar sker ständigt i länsstyrelseraas verksamhet. Arbetsuppgifter försvinner och nya tillkommersom ett resultot av de omprövningar som löpande sker av den stotUgaverksamheten inom olika samhäUssektorer. I det följande anges nu aktueUa sådanaförändringar. A.Näringsliv och infrastruktm' Iregeringens proposition (1993/94:40) Småföretogsutveckling framhåUs attNärings- och teknikutveckUngsverket och de regionala utvecklingsbolagen skaUsamråda med länsstyrelsema om den stotUga regionala näringspolitiken. En regionalpoUtisk proposition med förslag tillinriktning av länsstyrelsemas arbete på området kommer att presenteras förriksdagen . Regeringenavser att mom kort lägga fram en proposition som innebär att prövningen avkörkortsingripanden skall göras av länsstyrelserna som försto instans, istället för som av länsrätterna. Den översyn av bU- och körkortsregisfren m.m. somaviserades i propositionen (1992/93:161) om trafiksiikerheten på vägama inför2000-talet har nyUgen påbörjats. Uppdi:aget har getts tUI ,, samt länsstyrelseraa i Stockhohns, ochNorrbottens län och skaU redovisas tiU regeringen i febmari 1994.Länsstyrelseraa är (x;kså regionala samordnare av oUka organs uisatser för attfrämja trafiksäkerheten. Ökade krav ställs på länsstyrelsemas arbete medtiUsyns- och tiUståndsprövningen av den yrkesmässiga trafiken tUl följd av deförslag som regeringen kommer att förelägga . B.Areella näringar och veterinära frågor OmstäUningsprogrammetinom jordbruket fasas ut samfidigt som åtgärder vidtos för att SverigeinteraationeUt sett skaU ha en konkurrenskraftig jordbraksnäring ochUvsmedelsindustri. Stotens jordbmksverk har presenterat ett fönlag omen ny oiganisation av den veterinära verksamheten. Förslaget bygger på artbehåUa den stot-liga distriktsveterinärorganisationen och att göra besparingari denna. Regeringen kommer att förelägga ett förslagpå detto område. C. Livsmiyö Prop. DenI juU 1993 trädde förordningen (1993:191) om tiUämpning av lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. i kraft. Här utvecklas länsstyrelsensuppgifter beträffande tillsyn i länet över hushållningen med naturresurser.Länsstyrelsen skaU i samverkan med de centrala förvalt-ningsmyndigheteraa följautvecklingen av frågor om hushållningen med marken, vattnet och den fysiskamUjön i övrigt, särskUt frågor som har stor betydelse i ett nationellt eUerintemationeUt perspektiv, skall bl.a. te de initiativ som behövsför att bestämmelserna i 2 och 3 kap. naturresurslagen skall beaktos i tidigaskeden av planerings- och beslutsprocessen. I förordningen betonas attunderrättelse tUl regeringen enligt 4 kap. 2 § naturresurslagen skaU lämnas iett tidigt skede. I propositionen 1993/94:111 Med sUcte på hållbarutveckling stäUs krav på att samtliga länsstyrelser skaU ha väl förankraderegionala miljöprogram försto gången senast . Länsstyrelseraa börvidare på regional ruva svara för att utveckla ett samarbete med kommunema bådeavseende interaationeUa överenskommelser cxh nationeUa mUjömål. Genomförandet av rUcsdagens beslut om investeruigari trafikens infrastruktur m.m. ställer stora krav på samhällsplaneringen. Ettgenomtänkt program för ett miljöanpassat trafiksystem i landets olika delarskaU vara en vUrtig utgångspunkt för det långsUrtiga arbetet för regionalutveckling och fömyelse av trafikens infrastmktur. Regeringen har därför gettsamtUga länsstyrelser i uppdrag att utarbeto en regional trafik- ochmUjöanalys som skaU redovisas tiU den .