prop · GG03193 · 1993-03-25 00:00:00 — Utan hinder av första stycket gäller föreskrifter som har meddelats i en förordning eller med stöd av en förordning och som gäller bevarande av ett urval av material för forskningens behov. Denna lag träder i kraft . Intill utgången av skall bestämmelserna i 1 § tillämpas i den lydelse som följer av att ordet "skall" i första och andra styckena byts ut mot "får". Yttrande över utredningens betänkande (SOU 1991:9) Lokala sjukför- säkringsregister har avgetts av Justitiekanslern, , Försäkringsrätten för , , Data- inspektionen, , , , , Riks- arkivet, Universitets- och hög- skoleämbetet, , Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetslivsfonden, , , , , , , , ombudsmän (), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , Landstingsför- bundet, , , , , i , , akademikers centralorganisation, , Handikapp- förbundens centralkommitté, , , Föreningen Svensk Företagshälsovård och Arbetslöshetskassornas samorganisation. Sammanfattning av om moder- nisering av det lokala ADB-stödet I kompletteringspropositionen angavs som förutsättning för det fortsatta beredningsarbetet att registrering av diagnos på ADB-media inte bör få förekomma. Detta ledde dels till att omedelbara åtgärder i linje med uttalandet företogs i pågående projektarbete vad avser decentraliserad försäkringsinformation och dels till det uppdrag som denna skrivelse avser. Förbudet mot diagnosregistrering medför att stödet till rehabiliteringsarbetet försvagas. Det får tydliga konsekvenser i synnerhet för det förebyggande arbetet och folkhälsoarbetet. Rationa- liseringseffekterna minskar med 300 årsarbetare. En lokal informationslagring utgör emellertid fortfarande, förbudet mot diagnosregistrering oaktat, enligt verkets mening ett väsentligt inslag i den pågående decentraliseringen av verksamheten och för socialförsäk- ringsadministrationens förmåga att ge ett kraftfullt ADB-stöd till den lokala handläggningen för att ytterligare öka servicegraden gentemot allmänheten. Det finns således fortfarande starka motiv för att decentralisera viss försäkringsinformation och därmed starkt grundad anledning att tillvarata uppnådda arbetsresultat genom att låta detta utgöra en av grunderna för det fortsatta utvecklingsarbetet. Detta synsätt får i sin tur hög påverkan på det fortsatta förnyelsearbetets inriktning och prioriteringar. Verket har i direkt samarbete med försäkringskassorna genomfört en översyn av planerna för det fortsatta förnyelsearbetet inom ADB-området. Det är ett stort men också viktigt förnyelsearbete som föreligger: * Förbättrade möjligheter till lokalt ADB-stöd för uppföljnings- och utvärderingsverksamhet - något som starkt efterfrågas av försäkrings- kassorna som ett medel för bättre styrning av sin verksamhet. * Utbrytning av utbetalnings- och redovisningsfunktioner från försäk- ringssystemen till ett särskilt redovisnings- och utbetalningssystem- område - något som både ger bättre möjlighet att uppfylla inre och yttre redovisningskrav och ge bättre underlag för styrning av försäk- ringskassornas verksamhet. * Införande av automatiserade utbetalningsrutiner och vänteregister för samtliga ersättningsområden och en likartad tillämpningsutformning för samtliga dagersättningar - något som ger ytterligare ökade rationa- liseringseffekter och förstärker det lokala ADB-stödet. * En genomgripande modernisering av ADB-systemen inom pensionsområdet - något som är nödvändigt för att klara kommande reformer inom området. * En konsolidering och vidareutveckling av teknikmiljön - något som möjliggör ett flexibelt och effektivt ianspråktagande av såväl centrala som lokala ADB-resurser. Utredningen visar försäkringskassornas behov av lokalt ADB-stöd inom praktiskt taget samtliga försäkringsområden. Vad det i grunden handlar om är försäkringstagarnas rättighet till rätt ersättning i rätt tid kombinerat med information och service på individuell nivå. Detta skall ses i belysningen av de stora förändringar som sker och beräknas ske inom socialförsäkringen som en anpassning och handläggning enligt EG-regler kan komma att införas. Detta sammantaget kräver ett både modernt och kvalificerat teknikstöd. Sammanfattningsvis har verkets utredningsarbete lett till slutsatserna att en decentralisering av sjukförsäkringsinformationen bör genomföras på samma sätt och i samma omfattning som skulle ha gällt för system med diagnosregistrering. I den ambitionen ingår fortfarande högt ställda krav på tekniskt och administrativt integritetsskydd. påverkar, tids-och inriktningsmässigt, regeringens och beslut med avseende på lagreglering av socialförsäkringsadministrationens ADB-register och de investeringsmedel som behöver ställas till utvecklingsarbetets förfogande även det fortsatta utvecklingsarbetet inom andra försäkringsområden, varför snara beslut är av nöden. I skrivelse till regeringen underströks vikten av att beslut skyndsamt fattades beträffande registerlag och investeringsmedel för att inte få en för utvecklingsarbetet och verksamheten ogynnsam tidsförskjutning. En av de faktorer som då utpekades var om en ny upphandling skulle behöva genomföras. Såvitt verket kan bedöma måste en sådan ny upphandling ske. Detta betyder att kravspecifikationen för den tekniska upprustningen skall revideras, förnyade offerter infordras, utvärdering ske samt förhandlingar föras och avtal slutas. Det är just nu inte möjligt för verket att bedöma den sammantagna ledtiden av beslut avseende registerlag och investeringsmedel samt genomförande och avslut av en upphandling. När det gäller de ekonomiska bedömningarna är omständigheterna sådana att en noggrann kalkyl inte låter sig göras. Verket har emellertid inriktat sig på en studie beträffande å ena sidan erhållna och förväntade investeringsmedel och å andra sidan beräknade rationaliseringseffekter. Även om denna analys är starkt förenklad torde den för de beslut som just nu behöver fattas vara tillräcklig. Verket har dessutom inhämtat uppgifter som tyder på att den kommande relativa ADB-kostnaden för verket väsentligt understiger motsvarande historiska kostnadsandel inom de privata nordiska försäkringsbolagen. I övrigt hänvisas till de tidigare och i flera andra sammanhang avlämnade mera omfattande ekonomiska analyser som gjorts. Verket har också för avsikt att redovisa efterkalkyler när förutsättning- ar för sådana föreligger. Datainspektionens yttrande enligt 2 a § datalagen (1973:289) över förslag till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Datainspektionen har anmodats att avge yttrande enligt 2 a § datalagen (1973:289) över ett inom upprättat förslag till lagrådsremiss med förslag till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Datainspektionen har tidigare lämnat remissyttrande över ett delbetänkande (SOU 1991:9), som avlämnats av utredningen om socialförsäkringsregister- lag. I betänkandet föreslogs att lokala sjukförsäkringsregister skulle inrättas. Betänkandet ligger till grund för det nu upprättade förslaget. Inspektionen konstaterade i sitt remissyttrande att regleringen av socialförsäkringsregistren skulle bli ofullständig, eftersom utred- ningen ännu inte behandlat frågan hur personregistreringen i övrigt inom socialförsäkringsadministrationen skall utformas. Inspektionen godtog för sin del att lokala sjukförsäkringsregister inrättades, om utredningens förslag kompletterades i vissa angivna avseenden. Datainspektionen vidhåller att det vore en fördel att avvakta utredningens slutbetänkande som väntas . Emellertid konstaterar inspektionen med tillfredsställelse att inspektionens huvudsynpunkter i remissyttrandet har tillgodosetts genom att särskilt känsliga personuppgifter enligt 15 § lagförslaget numera inte får föras in i registret. Datainspektionen godtar därför att lokala sjukförsäkringsregister inrättas i enlighet med förslaget. I samband med att försäkringskassorna fullgör sin skyldighet enligt 7 § dataförordningen (1982:480) att göra anmälan till Datainspektionen om registren kommer inspektionen att pröva behovet av säkerhetsföreskrifter. Lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna Härigenom föreskrivs följande. 1 § Varje lokalkontor inom en allmän försäkringskassa får för de ändamål som anges i 2 * 6 §§ med hjälp av automatisk databehandling föra ett sjukförsäkringsregister för sitt verksamhetsområde. Den försäkringskassa som enligt särskilda bestämmelser prövar frågor om förmåner för sjömän enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring får för samma ändamål föra ett sjukförsäkringsregister över sjömän. 2 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för handläggning av ärenden om inskrivning hos , fastställande av sjukpenninggrundande inkomst samt rätt till och utbetalning av 1. sjukpenning, sjukpenningtillägg, ersättning för merutgifter vid resor till och från arbetet och rehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän och motsvarande äldre bestämmelser, 3. ersättning för kostnader för sjuklön som avses i 16 § lagen (1991:1047) om sjuklön samt ersättning vid tvist om sjuklön enligt 20 § samma lag. 3 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för handläggning av ärenden om rehabilitering enligt 22 kap. 3, 5 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring. 4 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för förberedande åtgärder för handläggning av ärenden som avses i 2 och 3 §§. 5 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för egen och för tillsyn, uppföljning och utvärdering av verksamhet enligt 2 och 3 §§ och för framställning av statistik över den verksamheten. 6 § Ett sjukförsäkringsregister får användas för handläggning av ärenden om försäkring enligt 17 § lagen (1991:1047) om sjuklön samt lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semesterlönekostnader. 7 § är registeransvarig för det eller de sjukförsäkringsregister som förs inom kassans ansvarsområde. 8 § Ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får innehålla uppgifter om den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och som genom inskrivning i tillhör eller har tillhört lokalkontoret. Det sjukförsäkringsregister som förs av en försäkringskassa enligt 1 § andra stycket får innehålla uppgifter om sjömän för vilka den prövar förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. 9 § Om ett lokalkontor har fått ett uppdrag att pröva frågor om förmåner, ersättningar eller rehabilitering som avses i 2 och 3 §§, får lokalkontorets sjukförsäkringsregister innehålla upp- gifter om den som uppdraget avser. När uppgifterna inte längre behövs där, skall de överlämnas till det lokalkontor som han eller hon genom inskrivning i försäkringskassa hör till. Därefter får i registret bara anges personnummer, namn, beslut och uppgifter som avses i 14 § 3 och 5. Dessa bestämmelser om lokalkontor som har fått ett uppdrag gäller även den försäkringskassa som enligt 1 § andra stycket för sjukförsäkringsregister över sjömän, om den kassan har fått ett sådant uppdrag. 10 § Ett sjukförsäkringsregister får även innehålla uppgifter om den som i andra fall än som avses i 8 och 9 §§ förekommer eller har förekommit i ärende som avses i 2 och 3 §§ hos den som för registret. 11 § För personer som avses i 8 * 10 §§ får i ett sjukförsäkringsregister anges följande allmänna ärendeuppgifter: 1. personnummer och namn, 2. adress och telefonnummer, 3. medborgarskap, 4. folkbokföringsfastighet och folkbok- föringsort, 5. sjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, 6. karenstid. 12 § Utöver de allmänna ärendeuppgifterna får i ersättningsärenden som avses i 2 § 1 - 3 i ett register anges 1. tidpunkt för sjukanmälan, 2. sjukperiod, 3. uppgiven grad av nedsatt arbetsför- måga, 4. den försäkrades yrke och arbetsuppgi- fter, 5. förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygsgivare, 6. sjukskrivningsperiod, 7. arbetsgivares namn, adress, telefon- nummer, organisations- eller person- nummer, arbetsställe, arbetsställe- nummer eller fartyg samt näringsgren, 8. förekomsten av anmälan om arbetsskada och annan skada som avses i 2 § 2 samt tidpunkt då sådan skada in- träffat, 9. sjuklön och sjuklöneperiod, 10. avslutningsanledning för sjukfall. 13 § I ärenden om rehabilitering som avses i 3 § får i ett register dessutom anges 1. förekomsten av rehabiliteringsutred- ning, ansökan om rehabiliteringser- sättning och fastställd rehabilite- ringsplan, 2. förekomsten av annan utredning än rehabiliteringsutredning, 3. arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade eller vidtagna rehabiliteringsåtgärder. 14 § Utöver de uppgifter som anges i 11 - 13 §§ får ett sjukförsäkringsregister innehålla uppgifter om 1. inkomster och andra förhållanden som har betydelse för att bestämma sjukpen- ninggrundande inkomst, sjukpenning samt de övriga förmåner och ersättningar som avses i 2 §, 2. förhållanden som har betydelse för utbetalning av förmåner och ersättningar som avses i 2 §, 3. tidpunkter för andra registrerade förhållanden än dem som avses i 12 § 1, 2, 6, 8 och 9 samt 13 § 3, 4. och domstols avgörande såvitt avser utgången och de bestämmelser som har tillämpats samt förekomsten av överklagande av eller domstols avgörande, 5. de tekniska och administrativa uppgifter som behövs för att tillgodose ändamålen med ett register. 15 § En registrering enligt 11 - 13 §§ och 14 § 1 - 3 och 5 får inte innehålla uppgifter om att den som registreringen avser misstänks eller har dömts för brott, avtjänar eller har avtjänat straff, undergår eller har undergått annan påföljd för brott eller är eller har varit föremål för annat tvångsingripande för vård eller omsorg. Detta gäller också uppgifter om diagnos och sjukdomsorsak, omdömen eller andra värderande upplysningar i fråga om den registrerade. 16 § Endast den som enligt 1 § får föra ett sjukförsäkringsregister får ha terminalåtkomst till registret. 17 § Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på ett medium för automatisk databehandling till ett annat lokalkontor, om den registrerade genom inskrivning i försäkringskassa hör till det kontoret eller om uppgifterna annars behövs där i ett ärende som avses i 2 och 3 §§ och som gäller den registrerade. Uppgifter i det sjukförsäkringsregister som avses i 1 § andra stycket får under samma förhålland- en lämnas ut på sådant medium till ett lokalkontor. Uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister får lämnas ut på ett medium för automatisk databehandling till den försäkringskassa som avses i 1 § andra stycket, om uppgifterna behövs där i ett ärende som avses i 2 och 3 §§ och som gäller den registrerade. 18 § Uppgifter som avses i 11 § 1 och 2, 12 § 1 och 7 såvitt avser arbetsgivares namn och adress samt 14 § 2, 4 och 5 får lämnas ut på ett medium för automatisk databehandling till för verkställighet av beslut i ärenden som avses i 2 § och för utförande av andra adminstrativa åtgärder i sådana ärenden samt som underlag för beslut i ärenden om andra ersättningar och förmåner än som avses i 2 §. Uppgifter som avses i 11 § 1 och 12 § 8 får även lämnas ut på ett medium för automatisk databehandling till för handläggning av ärenden enligt lagen (1957:243) om yrkesskadeförsäkring och motsvarande äldre bestämmelser. I övrigt får uppgifter i ett lokalkontors sjukförsäkringsregister endast lämnas ut på ett medium för automatisk databehandling till den centrala förvaltningen (centralkontoret) hos den försäkringskassa inom vars ansvarsområde registret förs och till för tillsyn, uppföljning och utvärdering av sådan verksamhet som avses i 2 och 3 §§ eller för framställning av statistik över den verksamheten. 19 § I ett sjukförsäkringsregister får som sökbegrepp användas uppgifter som avses i 11 § 1, 2 såvitt avser adress, 4 och 5, 12 § 1, 2, 4, 6, 7, 8 såvitt avser förekomsten av anmälan om skada, 9 och 10, 13 § 1 och 3 samt 14 § 4. Uppgifter som avses i 12 § 7 samt 13 § 1 och 3 får dock bara användas som sökbegrepp i rehabiliteringsärenden som avses i 3 § samt för uppföljning och utvärdering av sådan verksamhet som avses i 2 och 3 §§ och för framställning av statistik över den verksamheten. Som sökbegrepp får dessutom, enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, användas uppgifter som avses i 14 § 3 och 5. 20 § Uppgifter som avses i 13 § skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats. Andra uppgifter i ett sjukförsäkringsregister skall gallras efter utgången av det år då ärendet där uppgiften förekommer har avslutats. Detta gäller dock inte för uppgifter som avses i 11 § 1 * 4 och 6 så länge den försäkrade genom inskrivning skall tillhöra det lokalkontor eller den försäkringskassa som avses i 1 § andra stycket som för registret. Trots första stycket första och andra meningarna gäller föreskrifter som har meddelats i en förordning eller med stöd av en förordning och som gäller bevarandet av ett urval av material för forskningens behov. Sådant material skall överlämnas till en arkivmyndighet. 21 § skall se till att personer som omfattas av ett sjukförsäkringsregister får information om registret. Informationen skall innehålla upplysning om 1. ändamålen med registret, 2. de uppgifter som registret får innehålla, 3. de sekretess- och säkerhetsbestäm- melser som gäller för registret, 4. rätten att få registerutdrag och rättelse till stånd enligt datalagen (1973:289), 5. de begränsningar i fråga om termi- nalåtkomst, utlämnande av uppgifter på medium för automatisk databehand- ling, sökbegrepp och bevarande av uppgifter som gäller för registret. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna. Förslaget har inför lagrådet föredragits av hyresrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Sammanfattning av förslag till EG-direktiv om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter (Proposal for a Council Directive on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and the free movement of such data, COM[92] 422 final * SYN 287) I direktivförslagets inledning sägs bl.a. att inrättandet och upprätthållandet av den inre marknaden inom EG med fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital kräver att personuppgifter fritt får växlas mellan medlemsländerna. Ett sådant utbyte förutsätter i sin tur att individens grundläggande rättigheter skyddas. Med hänsyn till att nivån när det gäller skyddet av personuppgifter skiljer sig mellan de olika medlems- länderna och att dessa skillnader kan medföra att det erforderliga informa- tionsutbytet hindras, har det ansetts nödvändigt att skapa för medlemsländerna gemensamma regler när det gäller skyddet av människors fri- och rättigheter. I direktivförslagets första artikel föreskrivs sålunda att medlemsländerna vid behandling av personuppgifter skall vara skyldiga att * i enlighet med bestämmelserna i direktivet * skydda enskilda personers fri- och rättigheter, särskilt när det gäller privatlivet. Vidare föreskrivs att en medlemsstat i förhållande till en annan medlemsstat inte skall få begränsa eller förbjuda ett fritt utbyte av personuppgifter. I direktivförslaget (artikel 2) anges vissa grundläggande definitioner. Av dessa kan här nämnas följande. Med personuppgift avses varje uppgift som kan hänföras till en identifierad eller identifierbar enskild person (den registrerade). Med behandling av personuppgifter avses varje åtgärd som vidtas med uppgifterna. Som exempel anges bl.a. insamling, lagring, bearbetning, förändring, överföring, blockering och utplåning. Persondataansvarig är varje fysisk eller juridisk person som behandlar eller låter behandla personuppgifter och som beslutar om ändamålet med behandlingen, vilka personuppgifter som skall behandlas, vilka åtgärder som får vidtas med upgifterna och vilka utomstående som får ha tillgång till dem. Med tredje man avses varje annan fysisk eller juridisk person än den registrerade, den persondataansvarige eller annan som är behörig att behandla personuppgifter under den personda- taansvariges direkta överinseende eller för hans räkning. Med den registrerades samtycke avses varje uttrycklig viljeyttring, varigenom den registrerade tillkännager sitt samtycke till att personuppgifter som rör honom får behandlas. En förutsättning är att han har fått tillgång till information om ändamålet med behandlingen, uppgifter eller kategorier av uppgifter som avses med behandlingen, mottagare av uppgifterna samt den persondataansvariges namn och adress. Ett samtycke måste vara frivilligt lämnat och kan när som helst tas tillbaka. Enligt förslaget skall direktivet vara tillämpligt vid behandling av per- sonuppgifter som sker helt eller delvis automatiskt och vid behandling som innebär att uppgifterna är eller avses bli ordnade i ett register (artikel 3). Medlemsländerna skall anpassa sin lagstiftning i enlighet med direktivet (artikel 4). Direktivet föreslås gälla för såväl den allmänna som den privata sektorn. Allmänna bestämmelser om lagligheten av behandling av personuppgifter Direktivförslaget innehåller ett flertal grundläggande bestämmelser om lagligheten av behandling av personuppgifter. Med be- aktande av dessa bestämmelser får medlemsländerna närmare ange under vilka förutsättningar behandling av personuppgifter skall anses laglig (artikel 5). De föreslagna bestämmelserna innebär bl.a. följande. När det först gäller beskaffenheten av personuppgifter föreslås i artikel 6 att sådana skall a) behandlas ärligt och lagligt, b) insamlas för specifika, uttryckliga och lagliga ändamål och användas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål, c) vara lämpliga, relevanta och inte överflödiga i förhållande till de ändamål för vilka de lagras, d) vara korrekta och, om nödvändigt aktuella; felaktiga eller ofullständiga uppgifter skall strykas eller rättas, e) bevaras i en form som inte gör det möjligt att identifiera den registrerade än som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna lagrats; undantag får göras för personuppgifter som på ett säkert sätt lagras för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. När behandling av personuppgifter får ske I artikel 7 anges sex fall då behandling av personuppgifter skall vara tillåten, nämligen om a) den registrerade gett sitt samtycke, b) behandlingen är nödvändig för att kunna fullfölja ett avtal som träffats med den registrerade eller för att kunna upprätta ett avtal med denne, c) behandlingen är nödvändig för att kunna uppfylla en laglig skyldighet, d) behandlingen är nödvändig för att skydda den registrerades vitala intressen, e) behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift i det allmännas intresse eller i myndighetsutövning som utförs av den persondataansvarige eller av tredje man till vilken personuppgifter har utlämnats, f) behandlingen är nödvändig för att tillgodose ett allmänt intresse eller den persondataansvariges eller tredje mans legitima intressen, dock endast i sådana fall där dessa intressen väger tyngre än den registrerades intressen. Särskilda bestämmelser föreslås när det gäller skyddet av känsliga personuppgifter (artikel 8). Till känsliga uppgifter hör uppgift om ras eller etniskt ursprung, politisk uppfattning, religiös tro, filosofisk eller etisk övertygelse, facklig tillhörighet samt uppgifter som rör hälsotillstånd och sexualliv. Som huvudregel föreslås att behandling av känsliga uppgifter skall vara förbjuden.