prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — InkomsttitelnBensinskatt har räknats upp med till följd av vad somtidigare anförts om konsumentprisemas utveckling. Med anledning av vad somtidigare anförts om den privata konsumtionens utveckling har inkomsttitelnTobaksskatt justerats ner med 37 miljoner kronon Av samma orsak harinkomsttiteln spritdrycker räknats ner med ,inkomsttiteln vin ner med och inkomsttiteln ner med 6 miljoner kronon Inkomsttiteln har justeratsupp med med anledning av vad som tidigare anförts om konsumentprisemasutveckling. Vidare har inkomsttiteln justerats upp med 530 miljonerkronor till följd av förslaget om ändrad miljöklassificering av oljeproduktersom skatteministem presenterar . Sammanlagt har inkomsttitelnEnergiskatt justerats upp med 553 miljoner kronon Inkomsttiteln spelhar räknats ner med till följd av regeringens förslag omslopad bingoskatt från . Med anledning av ny information om denekonomiska utvecklingen har inkomsttitel Ränteinkomster på lån förbostadsbyggande räknats upp med 93,5 miljoner kronon Av samma orsak harinkomsttiteln på energilån räknats upp med 3,4 miljoner kronon Fno.m.den 1 juli 1994 kommer Försvarsmakten att betala hyra för mark, vissaanläggningar och lokaler till . Hyran skall bl.a. täcka dekapitalkostnader verket har för de fastigheter Försvarsmakten disponerar.Dessa fastigheter är finansierade med avkastningspUktigt statskapital.Däratöver gäller att skall inleverera ett beloppmotsvarande avskrivningarna på fastighetema. 1993/94: 1(X) (bil. 1 och5) beaktades derma omläggning för /95. En fortsatt invärderinghar sedan skett . Med anledning av detta räknar regeringen uppinkomsttiteln på fastigheter med ochinkomsttiteln komplementkostnader med 40,8 miljonerkronon Sammanlagtinnebär detta att inkomsteraa räknas upp i förhållande till RRV:s beräkningarmed för budgetår 1994/95. Regeringen beräknar såledesstatsbudgetens inkomster för /95 till 368 161 miljoner krononFörändringen i förhållande till RRVs beräkningar framgår av tabell 5. Avvikelser mot RRV:s t>eräkningar avstatsbudgetens inkomster /95 Prop.1993/94:150 Bilaga 1 Inkomsttitel/Inkomsdiuvud/Inkomstgrupp -2 005 000 Sjukf()rsäkringsavgift,netto Övriga socialavgifter, netto Ränteinkomster pä län för Summa förändringar enligt regeringen Avslutningsvis redovisas förändringama i indelningen avsfetsbudgetens inkomster i förslaget till statsbudget för /95(tabell 6). Förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /95 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgrupp/Inkomstgrupp 1122 Avskattning av företagens reserver Upphör 2111 inlevererade överskott Upphör 2116 svenska kraftnäts inlevererade utdelning ochinleverans av motsvarighet till statlig skatt Namnändring 2119 svenska kraftnäts inleverans av mot svarighet till statlig skatt Upphör 2325 Räntor på statslån Upphör 2547 Avgifter för Post och verksamhet Namnändring 5143 Avskrivning på ADB-utrustning Upphör I det slutliga förslaget till statsbudget för budgetåret1994/95 uppgår utgiftema till 518 830 miljoner kronon I åretsbudgetproposition upptogs utgiftema till 532 129 miljoner kronon Av dettabelopp svarade utgiftsanslagen exkl. statsskuldräntor för 430629 miljoner kronon Tillkommande utgiftsbehov samt minskning av Prop.1993/94:150 anslagsbehållningar svarade sammantaget för 16 500 miljonerkronon Bilaga 1 Räntoma på statsskulden beräknades uppgä till 85 OCX)miljoner kronon Sedanriksdagen förelades budgetpropositionen har dels ett antal propositionerinnebärande anslagsförändringar förelagts , dels har riksdagenbeslutat om vissa ändringar i förhållande till förslagen i budgetpropositionen.Vidare lägger nu regeringen ett antal ytteriigare förslag. Om riksdagenbifeller förslagen i propositionema ökar de samlade utgiftsanslagen med ca 16701 miljoner kronon Detta belopp rymmer ett flertal utgiftsförändringar, varavde största är att hänföra till förändringar på anslaget Räntebidrag m.m.,regeringens förslag om införande av vårdnadsbidrag (prop. 1993/94:148Vårdnadsbidrag) samt omläggningen av bostadstillägg till pensionärer (prop.1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer). 1samband med regeringens beräkning av anslagskonsekvensema har en specifikationupprättats över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikation täcker i princip perioden t.o.m. . AnslagetRäntor på statsskulden m.m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1994/95 till 85 000 miljoner kronon Belastningen på detta anslag är beroende avden ackumulerade statsskulden under det budgetår för vilket anslaget anvisasoch av räntenivån inom och utom landet samt av bokföringsmässigavalutadifferenser till följd av ändrade växelkurser vid omsättning elleråterbetalning av utlandslån. Regeringen beräknar nu belastningen på anslagettill 76 000 miljoner kronon Förändringen sedan budgetpropositionen förklarastill största delen av ett lägre underskott i statsbudgeten, en stärkt kronkursoch fallande intemationella räntor samt att överkursema vid emissioner beräknasbli större. Regeringen gör en arman bedönming på anslaget Räntor på statsskuldenm.m. jämfört med som i sitt förslag till inkomst- ochutgiftsstat för Räntor på statsskulden m.m. som redovisas i bilaga 1.4redovisar 87 000 miljoner kronon Detta beror på att regeringen baserarberäkningen på de antaganden om räntenivån som finns publicerade i denreviderade nationalbudgeten. baserar däremot sin beräkning påstopp-ränta, dvs den räntenivå som rådde det datum beräkningen genomfördes. Sanmiantagetirmebär detta att statsbudgetens utgiftsanslag för /95 uppgårtill sammanlagt 447 330 miljoner kronon Räntor på statsskulden budgetåret Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Valutaförluster, netto I syfte att få en så långtmöjligt rättvisande bild av hela belastningen Prop. 1993/94:150 påstatsbudgeten beräknas, utöver utgiftsanslagen, på statsbudgetens Bilaga 1utgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar och beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen beraknaåesförbrukningen av anslagsbehållningar påreservationsanslag under /95 komma att uppgå till 4 500 miljonerkronor netto. De propositioner innebärande anslagsförändringar som därefterförelagts motiverar ingen ändring av den beräkning som gjordes ibudgetpropositionen. Därför räknar regeringen även nu med attanslagsbehållningama minskar med 4 5(X) under budgetåret1994/95. PostenBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto förs upp på budgetens utgiftssida.Vid beräkningen av derma post görs en uppskattning av sädana utgifts- ochinkomstförändringar som inte förts upp på något annat ställe i budgeten. Ibudgetpropositionen beräknades denna post till 12 000 miljoner kronon Dennapost beräknas nu till minus 9 000 miljoner kronon Den stora minskningenförklaras dels av att regeringen imder våren förelagt ett antalpropositioner, vars anslagsbelastning i budgetpropositionen reserverats itillkommande utgiftsbehov, dels av beräknade intäkter till följd av regeringensavsikt att sälja aktier i . Statsbudgetens utgifter /95 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto Summa 532 129 518 830 1.4Statsbudgetens saldo för budgetåren 1993/94 och 1994/95 Medhänvisning till redovisningen i det föregående beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för irmevarande budgetår och i förslagettill statsbudget för /95 enligt vad som framgår av tabellema 9och 10. Beräkningen avbudgetutfallet för irmevarande budgetår ger vid handen att budgetunderskottetminskar med jämfört med vad som beräknades ibudgetpropositionen. föratses ett underskott om 197,5 miljarder kn För /95beräknas budgetunderskottet nu till 150,7 miljarder kronon Det innebär attbudgetunderskottet nu beräknas bli lägre än vad somberäknades i budgetpropositionen. Statsinkomsternaför /95 uppskattas nu till 368,2 miljarder kronon Detta innebär enökning med jämfört med budgetpropositionen. Ökningen är ihuvudsak en följd av en förbättring i konjunkturatvecklingen. statsskuldräntor beräknades i budgetpropositionen till 447,1 miljarderkronon beräknas dessa utgifter till 442,8 miljarder kronon Att utgiftemaminskar förklaras till största delen av att regermgen räknar med att säljaaktier i . Förändringamaav inkomstema och utgiftema i förslaget till statsbudget för /95i förhållande till budgetpropositionen har jag även sammanställt i särskild enspecifikation. 1993/94:150 Bilaga 1 1992/93-1993/94 Inkomster 377,7 Utgifter exkl. statsskuldräntor 492,4 Statsskuldräntor 73,1 - 196,9 - 197,5 Statsbudgetens saldo /95 Virje delpost är korrekt avrundad. Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls om det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller hänger samman medändringar i redovisningsprincipema. Som bas används de förhållanden som skallgälla för /95. Detta innebär att den underliggandebudgetutvecklingen i ett budgetförslag inte direkt kan jämföras med deredovisningar som gjorts i tidigare års finansplaner och revideradefinansplanen Detbör betonas att det ofta är en bedömningsfråga om en enskild post Prop.1993/94:150 skall betraktas som en reguljär inkomst eller utgift eller som enextra- Bilaga 1 ordinär effekt. Trots att avgränsningen i det enskildafallet inte är helt självklar anser regeringen det ändå angeläget att redovisaen beräkning där tillfälliga inkomster eller utgifter uteslutits, så attstatsbudgetens underliggande utveckling tydliggörs. Påinkomstsidan har följande effekter betraktats som tillfälliga vid framräknmg avdet underliggande budgetsaldot: -engångsvisa höjningar/sänkningar avskatter eller avgifter -tillfälliga inleveranser frånaffärsverk till statsbudgeten -tillfälliga indragningar från arbetslivsfondenoch arbetsmiljöfonden -intäkter av försäljning av statligegendom Påutgiftssidan har bl.a. följande effekter betraktats som extraordinära vidframräkning av det underliggande budgetsaldot: -valutaförluster/vinster som uppstårvid amortering av statens utlandslån -det statliga stödet till denfinansiella sektom -periodiseringseffekter till följd avatt emitterar statsobligationer till överkurser Underliggande budgetsaldo för budgetåren 1992/93-1994/95 Miljarder kronor, löpande priser 1992/93 1993/94 1994/95 Underliggande budgetsaldo Som andel av BNP (%) -188,5 -200,6 -181,9 13,1 13,6 11,7 3 Budgetunderskott och statsskuld Statensbudgetsaldo utgör den viktigaste förklaringen till statsskuldens förändring ochstorlek. Statsskuldförändringenunder en given tidsperiod är lika med det totala, utifrån kommande lånebehovsom staten har att finansiera samt effektema av de tillfälligabokföringstransaktioner av dispositiv karaktär som vidtar ochsom påverkar redovisningen av statsskuldens storlek. Riksrevisionsverketpublicerar , i sina budgetprognoser, en prognos över statens upplåningsbehovför pågående budgetån publicerar upplåningsbehovetför framåt. Under innevarande budgetår har myndighetemas prognoseruppvisat betydande skillnaden Ett gemensamt arbete mellan nndighetema för attutreda skillnadema mellan myndighetemas respektive prognoser har inletts.Arbetet anses ha lett dels till att prognosema har blivit mer överenstämmande,dels till att samarbetet mellan myndighetema ökat. Det är angeläget att dettaarbete fortsätter äveni framtiden och ambitionen bör vara att få ökad överenstämmelse mellanmyndighetemas prognosen har tilluppgift att låna för att finansiera utgifter som beslutats av och sominte täcks av statsinkomsten Budgetunderskottet utgör den viktigastebeståndsdelen i detta lånebehov (tabell 12). Det är emellertid inte detredovisade budgetutfallet, som med några viktiga undantag är baserat påinkomst/utgiftsmässiga principer, som är relevant i det här sammanhanget, utani stället dess kassamässiga motsvarighet. Denna utgörs av utfallet påstatsverkets checkräkning i . I tabellen anges skillnaden mellanredovisat budgetutfall och rörelsema på statsverkets checkräkning somkassamässiga korrigeringar. Dessa korrigeringar kan i allmänhet endast göras iefterhand när utfallen är kända. För prognoser antas att de kassamässigaflödena är lika med budgetsaldot. 1993/94:150 Bilaga 1 -8,6 CSN, studielån m.m. i Arbetsmarknadsfonden inkl. ränta Finansiering av underskott i Lönegarantifonden inkl. ränta -3,8 Köp av aktier i Rekonstruktion av , netto -2,1 -0,8 -8,4 -4,0 Statsskuld vid utgången av resp. budgetår Som andel av BNP Anm: Inbetalning markeras med minustecken. 'Redovisningen av utlåning har ändratsfro.m. Inlåning från statsinstitutioner och fonderredovisas som en del av kontorets nettoutlåning i stället för som en del avstatsskulden fr.o.m. . Detta innebär att säväl postenRiksgäldskonlorets nettoutlåning som statsskulden redovis-ningstekniskt minskarmed engångsvis /94. Riksgäldskontorethar en omfattande utlåning till affärsverk och myndigheter, bl.a. till . utlåning påverkar intebudgeten men väl statens lånebehov. Statsskuldens förändringpåverkas däratöver av transaktioner av dispositiv karaktär somRiksgäldskontoret gön Dessa transaktioner, eller skulddispositioner, är oftabetingade av tidsförskjutningar mellan de kassamässiga betalningar statsskuldenger upphov till och redovisningen av dessa. Valutaomvärderingar utgör störstbetydelse för skulddispositionema. Valutaskulden värderas löpande tillaktuella valutakurser som avräkningen mot statsbudgeten enbart avserde realiserade valutadifferensema. Prognosen för skulddispositionema innehållerenbart beräknade realiseringar av valutadifferensen De övriga skulddispositionemaprognostiseras inte. 1993/94:150 Bilaga 1 Liksomföregående år bör utfärda bemyndigande för regeringen enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning. 4 Statliga garanti- och pensionsåtaganden 4.1 Redovisningav statens garantiåtaganden Iårets budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 1) redovisades att statens ramför garantiåtaganden per uppgick till ca ,en ökning med ca jämfört med . Tabell13 visar de förslag som regeringen efter lagt fram förriksdagen och som berör omfattningen av den statliga ramen förgarantiåtaganden. febell 13 Föreslagna forändringar för statligagarantiitaganden jämfört med vad som redovisades i prop. 1993/94:100 bil.l Däratöverhar beslutat att fno.m. , enligt regeringensförslag i prop 1993/94:76, införa en särskild statlig kredit- garantiför sådana lån på kreditmarknaden som tas upp för att tillfälligt begränsaränteutgifter på utestående fastighetslån (omfördelningslån). Ingen ram harspecificerats för detta. har i sittbetänkande rörande regeringens redovisning i budgetpropositionen uttryckt attden kraftiga ökningen av kreditförlustema borde föranleda mer utförligaanalyser samt kommentarer och ett ställningstagande från regeringens sida tillhur utvecklingen skall mötas (bet. 1993/94:FiU10, rskn 1993/94:132). Regeringenavser bl.a. mot denna bakgrand att lämna en mer utförlig redovisning av destatliga garantiåtagandena och utvecklingen av dessa budgetproposition.Regeringen avser även att låta utreda vilka principer som bör läggastill grand för en bedömning av i vilka fall och till vilka ändamål statligtstöd i form av garantier bör lämnas. Härvid bör en analys av befintligagarantisystems effekter göras, liksom en prövning av principema för registrering,redovisning och uppföljning m.m. av utställda resp. infriade garantien Ettarbete vad gäller den ekonomiadministrativa hanteringen av garantigivningenhar redan inletts av och . Vidare harRiksgäldskontoret i samband med överlämnandet av sin årsredovisning /93slutredovisat regeringsuppdraget att redovisa en översikt av statliggrarantigivning och statliga lån till näringslivet. 1993/94:150 Bilaga 1 4.2Redovisning av statens pensionsåtagande och kostnader för statligatjänstepensioner Regeringensbedömning: Staten bör göra en samlad redovisning företrädesvis iårsredovisningen för staten av storleken på sitt pensionsåtagande. Myndigheteroch andra arbetsgivare med statliga tjänstepensioner som inte själva svarar förde faktiska utgiftema för tjänstepensionsförmåner bör betala försäkringsmässigtberäknade pensionspremier. 1991/92:150 bil. 1:1 s. 58 uttalade regeringen sin avsikt att låtaRiksrevisionsverket (RRV) och Statens löne- och pensionsverk (SPV) utredafrågan om statens pensionsåtagande. RRV och SPV har lämnat var sin slutrapportöver uppdraget i febraari 1994. De förslag som RRV och SPV lämnat kan ihuvudsak jläggas till grand för ändringar i redovisningen av statens pensionsåtagandeoch i beräkningen av kostnader för pensions- och vissa andra förmåner förmyndigheter och andra arbetsgivare med statliga tjänstepensionsvillkonRegeringen avser att tidigast budgetproposition lägga fram förslag ifrågan. Statens pensionsåtagande(pensionsskuld) bör framledes redovisas samlat, företrädesvis iårsredovisningen för staten. En uppdelning av redovisningen påanställningsmyndigheter bedöms medföra alltför stora administrativa svårigheter för att genomföras . 8 1993/94. 1 samL Nr 150 affärsverkoch andra arbetsgivare som själva betalar utgiftema för Prop. 1993/94:150tjänstepensions- och vissa andra förmåner bör dock redovisa sina Bilaga 1åtaganden i dessa avseenden i sina bokslut. Huvudregelninom statsförvaltningen är att såväl lagstadgade arbetsgivaravgifter somtjänstepensions- och vissa andra avtalsstyrda förmåner finansieras genom detlöneskostnadspålägg (LKP) som myndighetema skall erlägga vid löneutbetalningar.Enligt beslut av regeringen (din 1993:89, jfn prop. 1991/92:100 bil.l s. 48,bet. 1991/92:FiU20, rskn 1991/92:128) har en särskild utredare tillkallats föratt studera föratsättningar för och lämna förslag till ett system medarbetsgivaravgifter för statliga myndigheter med inriktning att systemet skallmotsvara det som gäller på den privata sektom. Deavtalsstyrda förmåner som fmansieras genom LKP bör i ställetbekostas med som skall motsvara ett försäkringsmässigt beräknat värdeav de förmåner som intjänats . Dessaförändringar kommer att stärka det kostnadsansvar för den egna verksamheten sommyndighetema har enligt systemet med rambudgetering. Enändring från ett system där myndighetema via LKP finansierar utgifteraa förunder året utbetalda pensioner till ett system där de erlägger kostnaden förunder året intjänade pensionsrätter medför ändrade belastningar påförvaltningsanslagen. Dessutom gäller att skillnaden mellan utgifter ocherlagda måste finansieras. Regeringen avser att i budgetpropositionenföreslå justeringar av anslagen med hänsyn till detta. 5 Årsbokslut för staten /93 () upprättar ett årsbokslut för staten. Årsbokslutet omfattar destatliga myndighetema inklusive affärsverken och myndigheteraa under riksdagen.Riksbanken, som tillhör den senare kategorin, ingår dock endast med grandfondenpå i enlighet med särskilt riksdagsbeslut. Ibalansräkningen för staten har fordringar och skulder i myndigheteraasmellanhavanden med avseende löpande krediter ochinvesteringslån eliminerats. Däremot saknas underlag för eliminering avfordringar och skulder i övrigt mellan myndigheten redovisas enpreliminär version av balansräkningen för /93. Den slutligaversionen av årsbokslutet för staten beräknas publiceras av RRV . 5.1 Balansräkning med noter Balansräkningenför staten bygger på de tillgångar och skulder som redovisas i nämndamyndigheters bokslut. I dessa bokslut tas anlägg-ningstillgångaraa upp tillanskaffningsvärden minskade med avskriv- Kravet påmyndighetema att redovisa materiella tillgångar har Prop. 1993/94:150hittills varit begränsat. Endast myndigheter vars verksamhet till över- Bilaga 1 vägande del finansieras med avgifter (affärsverk ochuppdragsrrndig-heter) har varit skyldiga att i sin balansräkning ta upp sådanatillgångar. Inom myndighetema nyttjas således tillgångar av betydande värde sominte flinnits med i tillgångsredovisningen. Bokföringsförordningen(1979:1212) fick en ny lydelse fno.m. Ändringen innebär bl.a.att kravet på tillgångsredovisning gäller alla myndigheter oavsettfinansieringsform. De nya reglema träder emellertid i kraft /93 gäller de för drygt 60 myndigheter av vilka mångadessutom fått dispens från tillgångsredovisning. /94tillämpas de nya reglema av i stort sett samtliga myndigheten Ibalansräkningen för staten redovisas också tillgångama upptagna till beräknadenukostnaden Nukostnad definieras som en tillgångs nyanskaffningsvärde minskatmed avskrivningar grandade på detta värde. I beloppen för nukostnad ingår såvälde bokförda tillgångamas nukostnad som värdet av vissa icke bokfördatillgångar. Dessa uppgifter har RRV inhämtat genom enkät till ca 100myndigheten Det inkomna materialet har bearbetats och sammanställts i kolumnenför nukostnad i balansräkningen. Vissa uppgifter från några större myndighetersaknas. Bl.a. har underlag för beräkning av kapitalvärdet för tillgångar somanvänds inom försvaret t.ex. flygplan och fordon inte kunnat erhållas. Däremotredovisas ett beräknat värde för försvarets byggnader och mark inukostnadskolumnen i balansräkningen. Värdet av museisamlingar, bibiliotek m.m.ligger också utanför redovisningen. Den största tillkommande posten blandnukostnadema är värdet av det statliga vägnätet, som har beräknats och tagitsin i balansräkningen. Statensnettoförmögenhet är lika med skillanden mellan tillgångamas och skuldemasvärde. Den negativa förmögenheten består i stort sett av ackumuleradenettounderskott i statsbudgeten. Nettoförmögenheten var positiv fram tillslutet av för att därefter bli negativ och snabbt fallande fram tillår 1986. Den fallande tendensen började då avta beroende på främst minskandebudgetunderskott . Därefter har den fallande tendensen åter ökat.Per var den bokförda nettoförmögenheten -697,1 miljarderkronon Balansräkningen återges i preliminär form i tabell 1. Preliminär balansräkning för staten Bokförda välden Beräknad nukostnad' Prop.1993/94:150 Bilaga 1 TILLGÅNGAR Materiella tillgångar''' 0 Varulager och förråd 0 Beredskapslager 0 Skepp, maskiner och inventarier 0 Byggnader och mark 0 Statliga vägar 0 Aktien långfristjea fordringar m.m. 0 Skattefordringar"* 0 Övriga fordringar' 0 Likvida tillgångar* 0 Lån i 0 Lån utomlands 0 Kortfristiga skulder' 0 Långfristiga skulder' o Avsättningar fonder m.m. - Vid budgetårets början -441,6 -316,4 -64,6 - Förändring under budget- -83,2 -59,9 -42,0 -697,1 475,4 -441,6 -550,1 Sununa skulder och kapital ' Nukostnad defmieras som en tillgängs nyanskaffningsvärdeminskat med avskrivningar grundade på detta värde. 1 beloppen ingår ävenvärdet av ej bokförda tillgångar. Värdet på de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna i vägnätet som underlag. Sominvestering har räknats ianspråktagande av anslagsmedel för byggande avstatliga vägar. Till detta värde har lagts av anslagsmedel till drift av statliga vägar. Erfarenhetsmässigt bedöms Prop. nämligen en så stor andel av utnyttjade anslagsmedelanvändas till värdehöjande Tjjiopo i De på detta sätt beräknadeinvesteringsbeloppen har omräknats """§" t till nukostnad med ledning av vägkostnadsindex. bruttobeloppet har sedan reducerats med avskrivningarberäknade på en 40-årig Anskaffningsvärdet för vägama minskat medavskrivningar uppgår ' Därav utgör den del av statens aktieinnehav somförvaltas av Kammarkollegiet , lån tillVattenfall AB och Kammarkollegiets reversfordran påFörvaltnings AB ■ Skattefordringar redovisas av med 6,5miljarder kronor och av med . bokslut uppgår skattefordringar som är föremål för indrivningtill nominellt Därav beräknas flyta in. ' Under posten övriga fordringar redovisas kundfordringar,lånefordringar och periodavgränsningsposter. Ökningen mellan budgetåren ärfrämst en följd av att fr. o.m /93 tillämparkostnadsmässig redovisningsprincip och därmed redovisar upplupna ränteintäkteroch orealiserade kursdifferenser Lånefordringama har tagits upp till nominellabelopp och uppgår till Härav svarar studielånen för 66,2miljarder kronor och bostadslänen för 43,2 miljarder kronon * Av beloppet avser 26,3 miljarder kronorkortfristiga placeringar i värdepappen varav är aktieinnehav i Nordbanken. Skulder inom staten har räknats bort fränRiksgäldskontorets bokförda värden. Utlandslänen tas upp till den valutakurssom gällde på bokslutsdagen.