prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringenkonsteterar att inte har haft några invändningar irevisionsberättelsen angående . 15 Sammanteget innebär bedömningen att deriktlinjer som fedes fest budgetproposition bör gäUa även /95. Den pågående översynen av mUjöfegstiftningen kan på siktlecfe tiU förändringar av verksamhet. Vid beräkningen avramansfeget för /95 har regeringen i övrigt utgått från attverksamheten skaU kunna bedrivas med i princip oförändrade resurser. För att bidra tUl att uppfyUa målen vad gäUerstetsmaktemas beslut om dels nya budgetprinciper för myndighetemasförvaltiungskosöiader, dels saneringsprogrammet för den svenska ekonomin skaUett produktivitets- (Kh effektivitetskrav feggas ut på myndighetema. del beräknar regeringen att detta motsvarar nedskrivningav ansfeget med . tiU Koncessionsnänmden för miljöskydd /95 anvisar ett ramansfeg på . 1stetsbudgeten för innevarande budgetår har under denna ansfegsmbrik anvisatsett ansfeg på . Inom regeringskansUet bereds vissafrågor om inriktningen av den framtida kenukaUekonttoUen. Aibetet bedrivs medsUcte på att en proposition i ämnet skaU kunna förefeggas . I avvaktan på att beredmngen slutförs föreslårregeringen att ansfeget förs upp med oförändrat belopp. i awaktan på särskUd proposition i ämnet, tiUKemikalieinspektionen för /95 beräknar ett ansfeg på . Särskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen Isfatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna ansfegsmbrik anvisatsett reservationsansfeg på . 1 enlighet med vad som anförts under ansfeget A 10.KemikaUein- Prop. 1993/94:1(X) spektionen bereds inomregeringskansUet vissa frågor BU. 15 om inriktningen av den framticfekemikaliekontroUen. 1 awaktan på att beredningen slutförs föreslårregeringen att ansfeget förs upp med oförändrat belopp. Regeringenföreslår att rikscfegen, i avvaktan på särskUd proposition i ämnet, tiUSärskilda projekt inom bekämpningsmedelskontrollen för /95beräknar ett reservationsansfeg på . Bidrag enligt intemationella miljökonventioner ochavtal m.m. Aanskig (försUig) 7 950 000 Ansfegetdisponeras för kostnadema för bidrag (Kh medlemsavgifter enUgt Sverigesåfaganden inom ramen för intemationelfe mUjökon-ventioner (Kh avtal. Medel fördessa ändamål har under innevarande budgetår beräknats under försfegsansfeget B10. Visst intemationeUt mUjösamarbete. Det intemationelfe mUjöskyddsarbetetfortsätter med stor aktivitet. Medlemsavgifterna tiU Helsingfors- (KhOSRAR-konunissio-nema betalas från detfa ansfeg. Från ansfeget bekosfas medlemsavgiften tiU denintemationelfe naturvårdsunionen (lUCN). Arbetet med konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar fortsätter. Det nya svavelprotokoUet, som fardigförhandfets år1993, är av specieU vikt för att motverka det försurande nedfeUet i Sverige.Sveriges bidrag tiU det intemationelfe mätprogrammet (EMEP) inom ramen förkonventionen bekostas firån ansfeget. För tillämpningen av den svensk-finskagränsälvsöverenskommelsen finns en ständig kommission. Sverigesbidrag tiU kommissionens verksainhet belastar ansfeget. Medelsbehoven för klimatsamarbetet kommer att ökaunder /95. Från ansfeget bekostas bidrag tiU program förinformation i klimatfrågan (x;h bidrag tiU den mellanstetUga panelen omklimatförändringar (IPCC). Klimatkonventionen väntes träcfe 1994 (KhytterUgare kostnader kommer att uppkomina för det nya sekretariatet. Partema tiU för skydd avozonskiktet och MontrealprotokoUet om ämnen som bryter ned ozonskiktet har eteblerat ,q enfond för att finansiera sekretariats-och möteskosöiader. Det svenska Prop.1993/94:100 bidraget tiU denna fond betafes från ansfeget. Arbetet med konventionen om biologisk mångfeldpågår med att bygga upp samarbetet mellan de steter som signerat konventionen.Konventionen träder i kraft . Kosttiader för konventionensarbete, bl.a. upprättande av ett sekretariat, betalas från ansfeget. om gränsöverskridande vattendragoch sjöar och konventionen om mUjökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridandesammanhang väntas träda i kraft . De svenskamedlemsavgifterna inom ramen för konventionema föreslås betalas firån ansfeget. Vidare bekostas frän ansfeget medlemsavgifter tiUföljande konventioner: -konventionen om gränsöverskridande transporter av mUjöferUgt avfeU, - konventionen om handel med ufrotmngshotede djur CKhväxter, -konventionen om skydd av vUtfedjur (Kh växter samt naturUga bopfetser, - konventionen om skydd av våtmarker, - intemationelfe valfängstkommissionen samt -konventionen om bevarandet av delevande resursema i . Ansfeget tiUförs för att bekostebidrag enUgt nya mUjökonventioner. tiU Bidrag erdigt internationella miljökonventioneroch avtal m.m. för /95 anvisar ett försfegsansfeg på 7 950 000kr. 1992/93Utgift 39 792 711' 1993/94Ansfeg 38 687 000 1994/95Försfeg 36 947 000 Anslagen Bidrag till miljöfond och Visst intemationeUt miljösamaibete Ansfegetdisponeras för utgifter för delfagande i vissa intemationeUaorganisationer och för intemationeUt samarbete inom departementetsansvarsområde. Från anslaget betalas kostnader för deltegande imöten inom ramen för bl.a. de intemationeUa mUjökonventioner och avtal somredovisas under ansfeget A 12. Vidare betafes kosöiader för deltegande i nuljö- samarbetetinom ramen för FN-systemet och inom organisationer såsom Prop. 1993/94:100 , , samt i mUjösamarbetet i fråga om . Inom ramen för EES-samarbetet (Kh vid ett svensktmedlemskap i kommer det att krävas ökade resurser för deltogande i kommissionensexpertgmppper (Kh kommittéer CKh i rådets arbetsgmpper. har gjortframställning om deltegande i Europeiska mUjöbyrån. Kostnadema för dessaändamål betalas från ansfeget. Förente nationemas mUjöfond inrättades genom beslutav generalförsamling för att inom ramen för FN:s mUjöprogram ()helt eUer delvis finansiera kostiiadema för nya mUjövårdsinitfetiv inom FN:solika organ. Fondens anviindning står under överinseende av FN:s niUjöstyrelse.Bidraget tiU mUjöfonden befestar ansfeget ckUbör för näsfe budgetår bibehållas på en oförändrad nivå. Från ansfeget lämnas bidrag tiU vissa ideelfemUjöorganisationers intemationeUa verksamhet. 2 nuljoner kronor föreslås gåtiU dette ancfemål under /95. Under ansfeget betalas (KksJi vissa kostnader förbifeteralt mUjösamarbete. Under ansfeget föreslås ett bidrag tiU vissakostnader för deltegande i intemationeUt standardiseringsarbete inommUjöområdet. Anslaget tillförs 1 700 000 ler för att bl.a.bekoste deltegandet i nya mUjökonventioner. Ansfeget tillförs genom attförhandlingsreseansfeget som tidigare redovisats under tredje huvudtitelnupphör (Kh fördefes på berörda feckdepartements ansfeg. tUl Visst intemationelU miljösamarbete /95 anvisar ett reservationsansfeg på . 1992/93Utgift 25 000 000 1993/94Ansfeg 12 000 000 1994/95 Försfeg 12 000 000 Underansfeget redovisas utgiftema för stetens stöd tiU StcKkholms intemationellamiljöinstittit (SEI) (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373). SEI:s huvudsakUga uppgifter är att initiera,genomföra (Kh föra ut resulfatet av studier CKh forskning vad gäUer värderingoch utveckling av mUjöteknik, mUjö- och utvecklingspoUcy samt refeteradmUjöstyr-ning CKh strategier för en håUbair utveckling. SEI har fömtom sitt huvudkontor i treövriga kontor, ett i , ett i och ett i TaUin. SEI har byggt upp en intemationeUt erkändverksamhet och utveckfet Prop. 1993/94:100 forskningen inom områden som ärrelevanfa för de globafe mUjöproble- BU. Institutet har inrikfat sinverksamhet på bl.a. energistudier, klimatfrågor, bioteknik, ekonomi med etikCKh mUjövärden. SEI har engagerat sig aUöner i mUjöfrågor i ,främst de baltiska sfatema. Med hänsyn tiU att SEI har eteblerat sig som enintemationeUt erkänd kraft på mUjöområdet bedömer regeringen att det börfinnas ett intresse hos andra länder (Kh organisationer att medverka tiU finansieringenav den firamticfe verksamheten vid SEI. Regeringen föreslår att SEI anvisas 12 nuljonerkronor för /95. tiU intemationelUi miljöinstitut /95 anvisar ett reservationsansfeg på . Forskning for en kretsloppsanpassad samhällsutveckling 1992/93Utgift 13 137 069 Reservation 18 696 868 1993/94Ansfeg 32 290 000 1994/95 Försfeg 32 497 000 Medlendisponeras av Programrådet för forskning för ett avfeUssnålt samhäUe,AvfeUsforskningsrädet (AFR). Det övergripande målet för verksamheten inomavfeUsområdet är att avfeUets volym och ferUghet skaU begränsas CKh attbehandUngen av det avfeU som ändå uppkommer skaU förbättras. SkadUgt avfeU skaUundvikas genom att innehåUet av mUjöskadUga ämnen i produkter (Kh varorminskas. Vid sidan av, (Kh som komplettering tiU, denforskningsverksamhet i landet som sker inom avfeUsområdet skaU AFR stödjaforskning för att utveckfe teknik (Kh styrmedel som leder tiU mUjöfmpassadeprcxlukter, minskade avfeUsmängder (kU mindreferUgt avfeU. AvfeUsforskningsrådetsprogram genomförs i samverkan med universitet (Kh högskolor, industri,organisationer samt stetUga (Kh kommunafe organ inom (Kh utom . Fömtomstöd tiU forskningsprojekt lämnar AFR CKkså stöd tiU universitet (Kh högskolorför ökade utbUdningsinsatser inom rådets verksamhetsområde. Rådet lämnar ävenstöd tiU utvecklingsprojekt av mera tiUämpad karaktär. 3 1993/94. Nr 100 Bilaga 15 AFR har inför innevarandetteårsperiod 1993/94-1995/96 tiUsatt fyra programkommittéer med uppgUi attIe 1 AFR:s ansfegsframstäUning för /95 harrådet valt att prioritera fyra nyckelområden för en kretsloppsanpassad samhällsutvecklingnämUgen: Systemkunskap, MUjöanpassade produkter, MUjöanpassadrestprcxluktanvändning (Kh MUjöanpassad avfeUsdeponering. AFR:s verksamhet utgår från den av godkändaproposition /93:170 (bet. 1992/93:JoUl8, rskr. 1992/93:398) om forskningför kunskap (Kh framsteg. AFR anser att inriktningen på verksamheten bör Ugga festeftersom de hittiUsvarande resulteten kan bedömas vara sådana att korrigeringarej ter sig nödvändiga. Prop.1993/94:100 BU. Dethar inte fiinnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer förtteårsperioden /94-1995/96. Reservationsansfeg1994/95 Planeringsram AFR:s ansfegsframställan för /95 utgår fränden av gcxlkända proposition 1992/93:170 (bet. 1992/93:JoUl8, rskr.1992/93:398) om forskning förkunskap och framsteg. I propositionen angavregeringen att avfaUsområdet filn /95 kommer att kräva betydUgtstörre belopp än vad som står tiU förfogande. Regeringens bedömningvid denna tidpunkt var att frågan om finansiering av en ökning ansfegen varberoende av löntagarfondernas användning. Enbgt vad regeringen erfar har AFRfagit inledande kontakter med förettädare för , i syfte att få tiU stånd en sådan ökning av medlen för forskningsinsatserinom avfaUsområdet. I awaktan på resulfatet av dessa kontakter bedömerregeringen att ansfegsnivån bör hållas i huvudsak oförändrad. Regeringen defer AFR:s bedömning av resulfatet avverksamheten. 15 Regeringen anser att de riktlinjer som lades fest i proposition 1992/93:170 (bet. 1992/93:JoUl8, rskr.1992/93:398) om forskning för kunskap (Kh framsteg bör gälfe för budgetår1994/95. För att bidra tiU att uppfylfe målen vad gäUersfatsmaktemas beslut om dels nya budgetprinciper för myndighetensförvaltningskostnader, dels saneringsprogrammet för den svenska ekonomin skaUett prcxluktivitets- och effektivitetskrav feggas ut på myndighetema. FörAFR:s del beräknar regeringen att dette motsvarar nedskrivning av ansfeget meddrygt . tiU Forskning för en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling för /95 anvisar ett reservationsansfeg pä . B.Strålskydd, kämsäkerhet Prop. 15 B 1. 1992/93Utgift 67 883 000 1993/94Ansfeg 79 988 000 1994/95Försfeg 80 043 000 () är central förvalöiingsmyndighet med uppgift attverka för att intentionema i strålskyddsfegen (1988:220) uppfyUs. Institutethandfegger frågor om skydd för människor, djur (Kh mUjö mot skadUg verkan avjoniserande (Kh icke-joniserande strålning. Institutet skaU ge råd (Kh upplysningar istrålskyddsfrågor, utöva tiUsyn över verksamhet med joniserande (Khicke-joniserande strålning, öka kunskaperna inom området genom att bedriva (Khfinansiera forskning samt i övrigt verka för säker användning av strålning. SSI skaU ha en beredskap att vid olyckor, särskUt ikämteknisk verksamhet, ge råd och information i strålskydds- ochsaneringsfirågor tiU berörda myndigheter. SSI skaU även uppmärksamma andra strälskyddsproblemsom berör stora samhäUeUga värden. Inkomster hos somredovisas på stetsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel 2511Ansökningsavgifter (Kh 2551 Avgifter från kämkraftförefagen beräknas tiU 5 000000 resp. för näsfa budgetår. SSIhar i sin årsredovisning i de delar som avser resulfatiedovisningen redovisatverksamheten i verksamhetsgrenama allmän tiUsyn, strålskydd för kämenergi vid normaldrift,strålskydd för kärnenergi (Kh beredskap, allmän strålskyddsforskning samtstrålskydd öst. För vardera av dessa fem verksamhetsgrenar harföljande mål fegts fest: Xkrksamhetsgren1: AUmän tiUsyn: Genom forskning CKh tiUsyn förhindra akufa skador (Kh minskarisken för sena skador tiU följd av strålning. \érksamhetsgren2: Strålskydd för kämenergi, normaldrift: Drift och underhåU av kärntekniskaaiUäggningar skaU vara förenade med en säker strålmUjö for människor, djur (KhmUjö. \krksamhetsgren 3: Strålskydd för kämenergi, beredskap: UpprätthåUa(Kh vidareutveckfe en samordnad nationeU beredskap inom strålskyddsområdet motutsläpp av radioaktiva ämnen. \érksamhetsgren4: AUmän strålskyddsforskning: Genom forsknings-, utvecklings-, beräknings- (Khmätinsatser dels ge underfeg för institutet idess strävan att uppnå bäsfa rnöjUga strålskydd enUgt SSl:s övergrip- ande mål, dels utveckfe(Kh upprätthåUa kvalificerad kompetens för att kunna fömtse (Kh möfa framtidafrågor inom strålskyddet. Verksamhetsgrenen Strålskydd öst: Programmet skaU geett bättre sfrål-skydd i berörda länder i . RRV:srevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. SSI har för /95 lämnat en förenkfedansfegsframstäUning. Institutet anser att de övergripande målen som gäUer försektom och de mål som fedes fest för verksamhetsgrenama 1-4 i regeringensfördjupade prövning har kunnat nås eUer är på väg att nås. SSI anser attinriktningen på verksamheten bör Ugga fest. SSIbegär 3 mUjoner kronor för projektet som syftar tiU att bygga uppmyndighetens kompetens inför kommande granskningar av mUjökonsekvensbedömningarutförda av industrin. SSIföreslår vidare att gör två punktinsatser på strålskyddsområdet iutvecklingsländer (Kh begär 1,7 mUjoner kronor för dessa insatser. Kostnadenför det svenska delfagandet i EU-forskningen har ökat med som enföljd av att kronans värde har sjunkit. Dessutom har kostnaden för budgetåret1994 bUvit betydUgt högre än beräknat, som en följd av att medlemsländemaenats om ett mer omfettande program än vad som fömtsldckats. Institutet begärtotalt ytterUgare (inkl. valutakurskompensation) 5,7 nuljoner kronor förEU-forskningen /95. SSI införde den 1 juU 1993 avgifter för tiUsynenutanför kärnenergi-området. Som en följd härav har administrativa kostnaderuppstått och institutet begär att ramansfeget ökas med som enkompensation för dessa ökade kostnader. Vidare räknar SSI med att spara uppskattningsvis800 per är som en följd av att verksamheten flyttat tiU nya lokaler. EnytterUgare följd av myndighetens flyttning är, enUgt myndighetens bedömning,att ett investeringsbehov uppstår för bl.a. nytt snabbtelefonsystem (Kh(fetomtmstning. Därför föreslår institutet att låneramen i RUcsgäldskontoretökas ftån tiU . 1993/94:100 BU. De övergripande mål som gäUer för treårspericxlen 1992/93-1994/95 bör Uggafast. 15 Regeringen delar SSI:s bedömning av stmkturför verksamheten. Det är angefeget att myndigheten bygger upp sinkompetens bl.a. vad gäUer mUjökonsekvensbeskrivningar, inför den granskning avindustrins ansökan om lokaliseringstillstånd för slutförvar av använt kämbränsleoch andra aiUäggningar som kan komma att ske . Regeringens bedömningär att myndigheten fii bekosfa detfa genom omprioriteringar inom den egnaverksamheten (Kh i samråd med andra berörda myndigheter. Medhänsyn tiU att myndigheten har ett ramansfeg (Kh har påverkats negativt av enflytande kronkurs tillförs SSI ytterUgare för sitt delfagande iEU-forskningen. SSI skaU särredovisa den kostnadsökning som uppstått.Regeringen förordar att myndigheten tiU viss del skaU kompenseras för kosmadenför EU-forskningen /95. Regeringen föreslår att institutet somengångsanvisning tiUförs 2,4 mUjoner kronor för den kämkraftrefeteradeEU-forskningen. Regeringen tiUstyrker att myndighetens låneram ökasfrån tiU . De riktlinjer som fedes fest i 1992 årsbudgetproposition bör gälfe även för /95. För att bidra tiU att uppfylfe målen isfatsmaktemas beslut om dels nya budgetprinciper för myndighetemasförvaltningskostnader, dels saneringsprogrammet för den svenska ekonomin skaUett prcxluktivitets-(Kh effektivitetskrav feggas ut på myndighetema. För SSI:sdel beräknar regeringen att detfa motinarar nedskrivning av ansfeget med . tiU för budgetåret1994/95 anvisar ett ramansfeg på . 1992/93Utgift 53 247 000 1993/94Ansfeg 58 998 000 1994/95Försfeg 59 614 000 Statenskämkraftinspektion: Kämsäkerhetsforskning Prop. 1992/93Utgift 51 163 000 1993/94Ansfeg 67 007 000 1994/95Försfeg 66 281 000 Sfatenskämkraftinspektion (SKI) är central förvalöiingsmyndighet med uppgift attövervaka dels säkerheten vid kämteknisk verksamhet, dels genomförandet av denforskning (Kh utveckling (Kh det program för bl.a. sådana frågor som avses i 11(Kh 12 §§ fegen (1984:3) om kämteknisk verksamhet. Dessutom skaU SKI handfeggavissa finansieringsfrågor på kämavfeUsområdet. Deövergripande målen för SKI är att verksamheten skaU inriktas på högsäkerhet uppnås i svensk kämteknisk verksainhet (Kh att SKI i dette syfte tarinitfetiv tiU säkerhetshöjande åtgärder, intemationelfe åteganden pådet kärntekniska området upp-fyUs, kämavfeUslutförvaras på ett säkert sätt, tillräckUg bredduppnås i industrins forsknings- (Kh utvecklingsverksamhet avseendeslutförvaring av använt kämbränsle, beslutsfettare och aUmänhet är välinformerade om kämteknisk risk (Kh säkerhet samt om omhändertagande (Khslutförvaring av använt kämbränsle. Stetenskämkraftinspektion har i sin årsredovisning i de delar som avserresultetredovisningen redovisat verksamheten i fem huvudprogram. Stmkturenöverensstämmer med den som redovisades i den fördjupadeansfegsfiramställningen. Dengmndläggande fömtsättningen för SKI:s mål (Kh inriktning av verksaniheten äratt de som har tiUstånd att bedriva kämteknisk verksamhet också har det fiilfe(Kh odefede ansvaret för säkerheten. SKI skaU övervaka hur tiUståndsinnehavamalever upp tiU dette ansvar genom att skapa sig en egen välgmndad bUd avsäkerhetsfeget vid anfeggningama och av kvaUteten i tillståndsinnehavamassäkerhetsarbete. SKIskaU i det sammanhanget - driva på i säkerhetsaibetet närdrifterferenheter, forskningsresultet och teknisk utveckling så motiverar, såväl gentemot tiUståndsinneha- vare som i det intemationelfe säkerhetssamarbetet, - verka för att en aUsidighet upprätthåUs ikämkrafttndustrins forsk ning och utveckling för hantering cKh slutförvaring av kämavfeU (Kh för avveckling (Kh rivning av kärntekniska aiUäggningar i vilka verksamhetinte längre skaU bedrivas samt att tiUse att erforderUga Prop. 1993/94:1(X) medel sätts av för framticfe kostnader, BU. - verka för att kompetensen i säkerhetsarbetetvidmakthåUs (Kh utvecklas inom SKI likaväl som hos tiUståndsinnehavama (Kh iövrigt inom landet, - utfäida (Kh feststäUa villkor (Kh föreskrifter förkämteknisk verksamhet i den utsträckning som bedöms nödvändig för säkerheten(Kh tiU följd av intemationelfe åfaganden samt - aktivt informera om förhållanden (Kh händelser avsäkerhetsintresse samt om omhändertagande (Kh slutförvaring av använt kämbränsle(Kh kämavfeU. I prioritering av myndighetens uppgifter skaU densäkerhetsmässiga betydelsen vara avgörande. Även de uppgifter som följer avSveriges intemationelfe åfaganden skaU beaktas. Resulfatredovisningen indUceiar att dessa mål itillfredsställande grad har uppnåtts. SKI påpekar i sin redovisningatt en säkerhetsfråga, det s.k. sUärendet dvs. dem generiska säkerhetssvagheti de äldre kokvattenreaktorema som uppetta har bl.a. fått tiU följd att den långsiktiga kämsäkerhets-forskningentiUfäUigt fått nedprioriteras CKh har medfört ett ökat an-sfegssparande. SKIpåpekar att ansfegssparandet i huvudsak är intecknat i planerad verksainhet. SKI menar att det ekonomislca resultatet iverksaniheten är tUlfredsställande. En kostnadsjämförelse medtiUsynsverksamheter i några andra kämkraftsländer har gjorts i årsredovisningenav vilken framgår att kostnader för tiUsyn av kärnteknisk verksamhetär refetivt sett fega. Anslagssparandet uppgår tUI sammanfegt ,varav avser kämsäkerhetsforskning. Totalt utgör ansfegssparandet29 % av det tiUdefede ramansfeget i huvudsak som en följd av den nödvändiga resurskoncentrationentiU det s.k. sUärendet. SKI har vidare upptagit lån i förinlösen av skulder hos Statskontoret för tidigare centralt finansieradanskaffning av ADB-utmstning tiU ett sammanfegt belopp av 689 000 kr.Regeringen beslutade i regleringsbrev att för budgetåret1993/94 får disponera en låneram i på högst . SKIhar i sin anslagsframställning föresfegit en höjning av låneramen tiU högst fr.o.m. /95. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. I sin enkfe anslagsfiamställning anser SKI att deövergripande mål som fedes fest för verksamheten i regeringens fördjupade prövning har kunnat nås, eUer är på väg att kunna nås. SKI påpekar att rikscfegens beslut om att avskaffa riksprovpfetsfiinktionen kommer att leda tiU att vissa myndighetsuppgifter, bl.a. avseende kon troU (Kh provning, som SKI i (feg har delegerat tiU Svensk aiUäggnings- provning AB måste återtas tiU SKI. Förändringen bedöms träda i kraft . Erferenheten visar (Kkså på ökande behov av kontroU (Kh provning med åtföljande myndighetsinsatser aUteftersom reaktorema 40 SKI bedömeratt nödvändiga omfördelningar av resurser för detta ändamål underinnevarande ansfegspericxi är möjUga att genomföra inom en totalt oförändradresursram. 1993/94:100 BU. SKIsvarar för verksamhet avseende förvaltning av inbetafede avgifter m.m. enUgtfegen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kämbränslem.m. (finansieringsfegen). Av redovisningen för framgår att inbetafedeavgifter uppgick tiU sammanfegt 1 146 mUjoner kronor (1 396 mUjoner kronor år1991). Utbetalade ersättningar uppgick tiU 346 mUjoner kronor (310 mUjonerkronor). Ränteintäkterna uppgick tiU 1 016 mUjoner kronor (878 mUjoner kronor)och överskottet av förvaltningen I 816 mUjoner kronor (1 950 mUjoner kronor).Behållningen var 11 523 mUjoner kronor (9 707 mUjonerkronor). Deövergripande mål som gäUer för tteårspericxlen 1992/93 -1994/95 bör Ugga fast.Regeringen har beslufat att de övergripande mål CKhverksamhetsmål som gäUt för perioden /93 - 1994/95 utsttäcks tiU attomfatta även /96. Ramansfeg 1994/95 B 3. Ramansfeg 1994/95 SKI:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatta målen kan nås. Regeringenkonstaterar att inte haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende SKI. 15 Sammantaget innebär bedömningen att deriktlinjer som fedes fest budgetproposition bör gälfe även /95. Regeringen tiUstyrker att myndighetens låneram ökasfrån tiU . För att bidra tiU att uppfylfe målen vad gäUerstatsmaktemas beslut om dels nya budgetprinciper, dels saneringsprogrammet förden svenska ekonomin, skaU ett prcxluktivitets-och effektivitetskrav feggas utpå myndighetema. För SKI:s del beräknar regeringen att detta motsvararnedskrivning av ansfeg B 2. : Förvaltningskostnadermed (Kh en nedskrivning av ansfeget B 3. Statenskämkraftinspektion: Kämsäkerhetsforskning med . 1. tUI Statens kämkraftinspektion:FörvaUrungskostnader för /95 anvisar ett ramansfeg på , 2. tiU Statens kämkraftinspektion:Kämsäkerhetsforskrung för /95 anvisar ett ramansfeg på . Visst intemationellt samarbete i fråga om kämsäkerhetm.m. 1992/93Utgift 20 872 416 1993/94Ansfeg 19 360 000 1994/95Försfeg 19 360 000