prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:150konsumtionen av basindustriprodukten år väntas en bättre balans Bilaga1.1 mellan utbud och efterfrågan komma till stånd när konjunkturen skjuter fartockså i . Produktpriseraa stiger resp. 1994 och 1995. Enfortsatt gynnsam produktivitetsutveckling samt relativt begränsadelönekostnadsökningar medför att de rörliga kostnaderaa stiger betydligtlångsammare än produktpriseraa. Brattomarginalen för basindustrin beräknasdärmed stiga till historiskt höga . 5 Privata tjänster Prop. Bilaga1.1 Produktionen inom den privata tjänstesektora beräknas växa under prognosperioden.Spridningseffekter från exportindustrin har medfört en ökad orderingång tilldelar av sektom. Genom att tjänstesektom i stor utsträckning är beroende avden privata konsumtionen beräknas uppgången för denna medföra att de flestadelbranscher får ökad tillväxt. Tillden private tjänstesektora räknas tjänster där kostnaden till övervägande delendebiteras användaren. Tjänster som produceras av statliga och kommunala bolagoch affärsverk kan således också ingå i den privata tjänstesektom. Offentligatjänster som produceras av stat och konunun och huvudsakligen finansieras genomskatter ingår däremot inte. Vissa verksamheter, exempelvis sjukvård, kan därfördefinitionsmässigt hamna i olika sektorer beroende på finansieringsform. Denprivata tjänstesektom har ökat i betydelse det . År 1993sysselsatte den 1,5 miljoner personer vilket motsvarar av den totalasysselsättningen. Trots en nedgång i tjänsteproduktionen fortsattedess andel av den totala produktionen att öka ända . Detta berorpå att industriproduktionen sjönk ännu mer under motsvarande tidsperiod.Nedgången i tjänsteproduktionen inföll senare än för industrin. De delar avtjänstesektom som huvudsakligen levererar till industrin fick dock vidkännaslågkonjunkturen som industrin. När den privata konsumtionen föllkraftigt fick detta återverkningar på stora delar avtjänstesektora. stabiliserades dock läget. Beräkningargenomförda av (), visar att av tjänsteproduktionen går till privat konsumtion. Exporten är också mycketviktig. Visserligen levererar sektora av produktionen direkt tillutlandet, men över hälften av produktionen används som insatsvara i andrabranscher som i sin tur exporterar. Den indirekta användningen via export kanberäknas till . Sammanlagt exporteras således av den privatatjänstesektoras produktion. Häri ligger förklaringen till att tjänstesektoratrots en mycket svag privat konsumtion inte föll tillbaka mer . Tillföljd av den kraftiga exportuppgång som förväntas innevarande år ochåterhämtningen av den privata konsumtionen kommer läget för tjänste-setoraunder året att förbättras avsevärt. Diagram 5.1 Arbetade tiimnar i privat tjänstesektor 1993/94:150 Bilaga1.1 Index 1:a kvartalet1988=100 120- 115 llOi 105 100 1989 1990 1991 1992 1993 Anm.: SNI6; Distribution; SNI 7: Kommunikation; SNI 8: Finansiella tjänstenfastighetsförvaltning, uppdragsverksamhet; SNI 9: Övriga tjänsten Källa:Statistiska centralbyrån. Distributionstjänster(SNI 6), dvs. detaljhandel, partihandel, hotell och restaurang, är till en stordel beroende av den privata konsumtionsutvecklingen. Utvecklingen av företagsresandetär också väsentligt för i synnerhet restaurang- och hotellbranschen.Föregående år nådde konjunkturen för branschen som helhet botten och mot slutetav året kunde en viss uppgång märkas. Inomdetaljhandeln har minskningen varit störst för sällanköpsvam-handeln, medan denmindre konjunkturkänsliga dagligvarahandeln bara noterat en smärre nedgång.Utvecklingen väntas bli bättre för detaljhandeln genom en förbättring avden privata konsumtionen. Sysselsättningsläget förblir dock fortsatt svagt pågmnd av att de ökade volymeraa kan genom produktivitetsförbättringar. För partihandelnförsämrades konjunkturläget drastiskt 1991-1992. Det hänger samman med attpartihandeln levererar till nästan samtliga sektorer i ekonomin. Partihandelnkan därför sägas utgöra en indikator på konjunkturatvecklingen. förbättrades läget för partihandeln då den samlade efterfrågan iekonomin återigen ökade. väntas läget snabbt förbättrasför den del av partihandel som är inriktad på industri och konsumtionsvaror,medan läget förblir dystert för handeln med byggvaror Hotellbranschenkännetecknas av en stor överkapacitet, förta året var t.ex. beläggningsgradenendast . skatten på hotell- ochrestaurangtjänster till . Tillsammans med kro- Prop. 1993/94:150 nansdepreciering kommer detta gradvis att förbättra branschens situation. Bilaga1.1 Sammantaget leder den ökade aktiviteten i ekonomin till att branschen somhelhet (SNI 6) växer . Delarav kommunikationsbranschen (SNI 7) har drabbats mycket hårt av lågkonjunkturen.Avregleringama inom post och tele samt inom flyg har lett till storaproduktivitetshöjningar. Därigenom har sysselsättningen kunnat minska. Tesen omteletjänstområdet som en framtidsbransch får inget stöd i aktuella data översysselsättningsutvecklingen. Telebranschen generar dock tillväxt i andrabranscher såsom uppdragsverksamhet, byggnadsindustri samt elektroindustri.Sannolikt kan branschen växa genom ökande efterfrågan och enavtegande produktivitetsutveckling. Åkeriemahar också drabbats hårt av lågkonjunkturen. Antalet bilar har enligtÅkeriförbundet sjunkit från 39 000 till 34 000 vid årskiftet 1993/1994.Nedgången sammanfaller med den låga aktiviteten inom industrin ochbyggbranschen. har emellertid utsikteraa förbättratsbetydligt. Enligt senaste tjänstebarometer har andelenföreteg som uppger fullt kapacitetsutnyttjande stigit från tredjekvartalet . Industrins fortsatte tillväxtväntas påverka åkerinäringen positivt. Redan under det första halvåret 1994förväntas antalet chaufförer öka. Avregleringenav kreditmarknaden ledde till en snabb expansion för vissa branscher inom SNI 8(finansiella tjänster, fastighetsförvaltning, uppdragsverksamhet) under slutetav . Det gäller framför allt bankverksamhet och uppdragsverksamhetsom växte . De akuta svårigheter som följde på fastighetskrisenledde därefter till en kraftig omstrakturering och rationalisering inomframför allt bankbranschen. uppgick bankemas kreditförluster till ca50 miljarder kronor att jämföra med 70 miljarder året innan. En förbättradintjäningsförmåga samt sänkta kostnader gav bankbranschen exklusive Gotabankenett samlat nollresultat föregående ån Rationaliseringaraa inom banksektora förväntasi stort sett vara genomförda. bildades flera nischbanken inte på att konkurtera med de stora affärsbankeraa inom allaverksamhetsområden utan riktar endast in sig på vissa delar. Den ökning avefterfrågan på ftnansiella tjänster som väntes bedöms inteleda till en ökad sysselsättning. Inomuppdragsverksamheten, som står för av sysselsättningen inom SNI8, ökade produktionen . inombranschen som uppgav fullt kapacitetsutnyttjande uppgick till 58 %enligt tjänstebarometem. Branschen, som i stor utsträckning levererar tillandra delar av näringslivet, gynnas av industrins exportökningar. Efterfråganpå framför allt branschkompetent personal väntas öka inom tekniskkonsultverksamhet, ADB-verksamhet samt inom juridisk uppdragsverksamhet. Ocksåför bygg-konsulteraa verkar konjunkturbotten ha nåtts. Dessa har till en delkunnat kompensera dramatiskt fallande byggnadsinvesteringar med ökande anläggningsinvesteringar.Fortsatt stigande infrastrakturinvesteringar och en 14 1993/94. I samL Nr 150 uppgångi industribyggnationen medför ett nyrekryteringsbehov under Prop.1993/94:150 1994. Övrigatjänster (SNI 9) är en sektor som präglas av servicekaraktär. Blandverksamhetema kan nämnas renhållning, reparation, tvätteri och rekreation.Branschens sysselsättning har ökat . En av förklaringarna tillökningen ligger i att verksamheter inom offenflig sektor som under senare århar lagts ut på entreprenad, exempelvis renhållning, registrerats inom SNI 9.Branschen riktar sig huvudsakligen mot hushållen, men även företegssektora ochturismen är viktiga avnämare. Branschen väntas få en fortsatt godutveckling i takt med en ökad efterfrågan från främst företegen. Branschenbedöms öka antalet sysselsatta när den privata konsumtionen åter tar fart. Efterett produktionsfall på föregående år väntas konjunkturen sanunantegetinom den privata tjänstesektom vända uppåt i ån Enligt tjänstebarometemförefaller det som om produktionen ökar i nästan samtliga delbranscher 1994.Produktionen inom partihandel imikted på byggnadsmaterial förväntas dockfortsatte att minska. Uppgången är starkast för den del av tjänstesektom somlevererar till exportindustrin. Det gäller framför allt uppdragsverksamhetenoch vissa delar av partihandeln. Uppgången i industriinvesteringaraa blirkraftig . har dettamedfört en ökad beläggning inom uppdragsverksamheten, vilket syns påfaktureringen för bl.a. byggkonsul-teraa. Förden del av tjänstesektom som i något led är inriktad på produktion ämnad förinhemsk slutanvändning förväntas också en ökad försäljning under det förstehalvåret. Uppgången i den private konsumtionen märks både inom parti- och detaljhandeln.Inom detaljhandeln väntas framför allt sällanköpsvaruhandelns försäljning ökaunder prognosperioden. Totaltväntas produktionen i den private tjänstesektom stiga med ochmed 1995. Sysselsättningsuppgången bedöms inte bli lika markerad.Det innebär att produktiviteten ökar med vardera året. 5.2 Strukturförändringar inom tjänstesektom Itakt med att arbetslösheten har ökat har den private sektoms föratsättningaratt skapa sysselsättningstillfällen kommit alltmer i fokus. En mängd teoretiskaargument kan anföras varför tjänstesektom bör växa. hävdas attvid högre inkomstnivåer används en störte andel av inkomsten till köp avtjänsten Intemationella jämförelser visar emellertid att sambandet mellanutvecklingsnivå och andel sysselsatta i tjänsteproduktion inte är entydigt.Förklaringaraa måste därför sökas djupare än så. Om ett land har komparativafördelar inom tjänstehandeln leder detta normalt till att en störte andelsysselsätts inom tjänstesektom. Även skattesystemets utformning är sannoliktviktig för hur stor andel av ekonomin som tjänstesektom utgön Enannan förklaring till att tjänstesektoms andel av sysselsättningen Prop.1993/94:150 skulle växa är att produktivitetsutvecklingen är lägre än inomindustrin. Bilaga 1.1 Det skulle leda till att antalet tjänsteanställda ökarmer än de industrianstäUda vid en given efterfrågeökning i ekonomin.Tjänstesektoras möjliga expansion skulle också kunna bero på attindustriföretegen i allt större utsträckning köper in vissa tjänster utifrånistället för att producera dem inom företaget. Denna faktor har förmodligenvarit bland de viktigaste för den private tjänstesektoms tillväxt under detsenaste decenniet. Tjänstesektorastillväxt är inte isolerad från den övriga ekonomin utan är beroende avefterfrågetillväxten i ekonomin som helhet. För att kunna skapa fler arbeteninom tjänstesektom med en svag inhemsk ekonomi krävs att tjänsteexporten ökar.Bl.a. har ökat möjlighetema till export. Den1 började att gälla. Grandtanken bakom avtalet är attskapa en gemensam marknad för samtliga EES-länder genom att undanröjakvarvarande handelshinder och skapa fri rörlighet för arbetskraft och kapital.Avtalet skapar möjligheter för svenska tjänsteföreteg till expansion på denintemationella marknaden, men ger också ökad ufländsk konkurtens på den svenskamarknaden. Tjänstehandelnutgör normalt av den totala handeln. Tjänstehandeln begränsas delsgenom naturliga geografiska hinder, men också genom intemationella ochnationella regleringar. Att tjänstehandeln är begränsade behöver emellertidinte innebära avsaknad av interaationell konkurtens. Genom direktinvesteringari kan utländska företeg etablera sig och öka konkurrensen. Exempel pådette är s.k. franchise-företeg som har eteblerats sig inom många sektoren I debranscher där handel registreras framgår det tydligt att några ärinteraationellt konkurrensutsatte. 1konsult- och maskinuthyraingssektoreraa och inom kommunikation-sektora ärimportandelen relativt hög. Det tyder på att dessa sektorer till viss del ärintemationellt konkurrensutsatte. Inom parti- och detaljhandel samt inom postoch televerk är importkvoteraa däremot låga. En bransch som per definition ärkonkurrensutsatt är turism. Därigenom är också stora delar av hotell- ochrestaurangverksamheten konkurtensutsatt. Tabell 5.1 Importpenetrationskvot för den privatatjänstesektorn och för industrin Gruvor och mineralbrott. Anm.: Importpenetrationskvoten =(import/(produktion+import-export))xlOO. Källa: ochFinansdepartementet. och hartillsammans med utrett Prop. 1993/94:150 konsekvensema avEES-avtalet för några av de viktigaste tjänstesekto- Bilaga 1.1 rema.Resulteten tyder på att strakturförändringaraa på kort sikt endast blir avbegränsad omfattning. Konkurtensen ökar dock inom en rad branschen Tdrism,dvs. hotell, researrangörer m.fl., är en sektor som redan tidigare i storutsträckning varit konkurrensutsatt. kan emellertid underlättasvenska turistföretegs etebleringar i vissa länden Banksektom har redantidigare anpassats till en hårdare interaationell konkurrens genom bl.a.avskaffandet av valutaregleringen. Strakturförändringaraa väntas därför blismå. Transportsektomhar omgärdats av speciella regleringar. 1 och med försvinnerkvoteringen för internationell trafik. Cabotage, dvs. inhemsk transport somutförs av utländskt transportföreteg, blir tilllåten i hela EES-området,föratom i Östertike. Det är främst transporttjänster över gränsema sompåverkas. Bortagandet av kvotssystemet kan förväntas leda till hårdarekonkurrens för de svenska speditörema, men också ger också möjligheter tillökad export av transporttjänsten Denkanske viktigaste förändringen som har följt av är den nyakonkurtenslag som införde . Lagen innebär en skärpningav främjandet av den fria konkurrensen på den svenska marknaden. Lagen påverkarfrämst distributionssektom. Bl.a. skärps synen på horisontellt samarbete somidag förekommer bland vissa fack-handelskedjon Inom dagligvarahandel pågårstora strakturförändringar genom att utländska lågpriskedjor vinner storamarknadsandelar, vilket bör ha en prisdämpande effekt. Partihandelnkan också genomgå stora stmkturförändringar. Med gemensammaproduktregler kan partihandelslagren minska avsevärt inom EES. När det gällerpartihandel med livsmedel är förhållandena annorlunda. I och med attjordbraksprodukter lämnades utanför avtalet försvåras möjligheteraa förutländska partihandlare inom dagligvaraom-rådet att leverera till Sverige.Först vid ett medlemskap i kan stora strakturella förändringaraa väntas skeinom livsmedelsdistributionen. Vidareskärps regleraa för offentlig upphandling. Om stet, kommun eller landstingskall handla varor eller tjänster för över 200 000 ECU måste företeg inom helaEES-området få möjlighet att läinna anbud. Det kan gälla upphandling av såvältekniska konsulttjänster som renhållning. Frånsett att detta leder till högrekonkurrens kan det diskuteras om detta gynnar svenska företeg i förhållandetill utländska konkurrenten Avgörande blir de svenska tjänsteföretagens konkurtensförmåga. mån den svenska marknaden för tjänster varit mer konkurrensutsatt änEG-marknaden kan gynna de svenska producentema, vilket skulle kunnamedföra en ökad tjänstexport. Enligt är det dock utifrån tillgängligstatistik svårt att avgöra konkurtensförmågan inom tjänstesektorema.Sammantaget bedöms dock konkurrensen inom en rad branscher stärkas. Situationenpå arbetsmarknaden har försämrats markant sedan högkonjunkturen kulminerade1990. Antalet sysselsatte personer har fallit med nära en halv miljon, mätt somskUlnaden mellan årsgenomsnitten 1990 och 1993. Uppgången i arbetslösheten hardelvis begränsats av den kraftiga utbyggnaden av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, satsningar inom utbildningsområdet och ett minskat arbetskraftsutbud.Den öppna arbetslösheten steg till 1993, som avarbetskraften deltog i någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Diagram 6.1 Antal varsel och antal nyanmälda ledigaplatser Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 60 50 40 30 20 10 ......................... 11111...................... I.................. 11.................... 11.................. I.................... 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.:Det är endast serien över antal nyanmälda lediga platser som är säsongrensad.Källor: och . Lågkonjunkturenhar nu definitivt passerat sitt bottenläge och den samlade produktionen växer1994. En viss ljusning i efterfrågan på arbetskraft kan också skönjas, framförallt för tillverkningsindustrin. Inom industrin mer än fördubblades såvälantalet nyanmälda som antalet kvarstående lediga platser under det förstakvartalet jämfört med föregående ån Det totala antaletnyanmälda lediga platser ökade med års första kvartaljämfört med . Uppgången sker dock från en mycket låg nivå, sediagram 6.1. En viss förbättring av arbetsmarknadsläget syns också i nedgångenav antalet varsel. varslades ca 13 000 personer omuppsägning, vilket var lägre än . Läget på arbetsmarknadenbedöms ändock förbli fortsatt svagt . Kombinationen av enrelativt god produktivitetsutveckling och en markantökad medelarbetstid begränsar behovet av nyanställningar för att Prop. 1993/94:150 möte den högre produktionen 1994. Antaletsysselsatta personer fortsätter att minska , om än i avtagande takt.Inom den konkurrensutsatta sektom väntas sysselsättningen stiga 1994, vilketmotverkas av fortsatta fall inom de sektorer som är beroende av hemmamarknaden.Den öppna arbetslösheten kommer emellertid att sjunka till som en följd avatt olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder successivt byggs ut. Åtgärderaaberäknas omfatta ca 280 000 personer . Summan av öppet arbetslösaoch personer i konjunkturberoende åtgärder stiger till , mätt somårsgenomsnitt. År1995 ökar antalet sysselsatte personer på fyra ån Hur storeffekt detta kommer att få på arbetslösheten är avhängigt av hur känsligtutbudet är för förändringar i efterfrågan på arbetskraft. I prognosen beräknasden öppna arbetslösheten sjunka till 1995, som deltar iolika arbetsmarknadspolitiska åtgärden Då antas att åtgärdema börjar avvecklasunder som en följd av att den reguljära sysselsättningenåter ökar. Summan av antalet öppet arbetslösa och antalet personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder blir något lägre 1995 än 1994, men harfortfarande inte nått ner till nivå. Arbetsmarknadensfunktionssätt kommer att vara avgörande för utvecklingen under resten av1990-talet. 1 kapitel 15 analyseras detta närmare. Utgångsläget är dockovanligt svårtolkat. För det första har statistikomläggningen avarbetskraftsundersökningama () /93 försvårat jämförelseröver tiden. har av allt att döma överskattat sysselsättningen 1992, vilketi så fall innebar att nedgången 1993 överdrevs i statistiken. Det kan hellerinte uteslutas att en viss andel av deltagama i åtgärderaa ungdomspraktik (UP)och arbetslivsutveckling (ALU), där deltegama defintionsmässigt inte skallräknas som sysselsatte, ändå inkluderades i sysselsättningen. I såfall tenderar den egentliga sysselsättningsnedgången 1994 att bli mindre än vadsom anges i denna prognos. För det andra är det ovanligt svårt att tolkaproduktivitetens utveckling. Sannolikt har deltagare i UP och ALU till en delbidragit till produktionen, varför den egentliga produktiviteten varitöverskattad under lågkonjunkturen. Dessutom är det osäkert i vilken omfattningarbetsmarknadspolitiska åtgärder tränger ut den ordinarie sysselsättningensamt i vilken mån en expansion av åtgärdema har stimulerat utbudet av arbetskraft. 6.1 Sysselsättning och arbetskraftsutbud Underlågkonjunkturen har företagen dragit ned antalet sysselsatta i en snabbare taktän produktionen. Den totala sysselsättningen började minska 1991 och därefterhar nedgången successivt accelererat. Sysselsättningen sjönk med 485 000personer eller mellan årsgenomsnitten 1990 och 1993. I timmar sjönksysselsättningen något mindre, eftersommedelarbetstiden har ökat, bl.a. på grand av en kraftigt sjunkandesjukfrånvaro. Antalet personer iarbetskraften började falla i takt med att efterfrågan avtog.Nedgången har ökat successivt, men såsom framgår av diagram 6.2 var nedgången isysselsättningen väsentligt störte. Sammanlagt har antalet personer iarbetskraften, dvs. de som har eller aktivt söker ett arbete, minskat med 221 000personer eller . Om hänsyn tas till utbyggnaden av dearbetsmarknadspolitiska åtgärder där deltagama definitionsmässigt inte räknastill arbetskraften (arbetsmarknadsutbildning, UP och ALU) begränsasutbudsnedgången till 113 000 personen 1993/94:150 Bilaga1.1 Diagram 6.2 Sysselsättningoch arbetskraftsutbud I..................... I ' I ' I 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: Underliggande arbetskraftsutbud inkluderar deltagama i åtgärderna arbetsmarknadsutbildning,UP och ALU i arbetskraften. Ilågkonjunkturen anpassades inte antalet sysselsatta isanmia utsträckning till produktionsutvecklingen som i 1990-taletslågkonjunktur Denna s.k. labour-hoarding gjorde att en snabb produktionsökningvar möjlig att genomföra utan ökad sysselsättning. Därigenom uppmättes enstark produktivitetsökning i början av återhämtningen. finns enbetydligt lägre arbetskraftsreserv inom företagen. Även om den tekniskautvecklingen och omfattande rationaliseringsåtgärder ökatproduktionsmöjlighetema vid ett givet antal anställda torde en mer varaktigproduktionsökning medföra en snabbare och störresysselsättningsuppgång. TUl en början stiger främst antalet arbetade timmar persysselsatt. Medelarbetstiden steg till följd av ett ökatövertidsuttag och en kraftigt minskad sjukfrånvaro. Medelarbetstidenförväntes fortsatte öka . Det hänger samman med en minskning avantalet semesterdagar och ett större övertidsuttag främst inom industrin. Attdet finns en stor potential att öka arbetstiden för de redan sysselsatte kanufläsas i stetistiken för antalet undersyssel-satte, dvs. personer som skullevilja arbete mer men hindras av arbetsmarknadsskäl. Detta antal steg från 182000 personer 1990 till 307 000 1993. I ett andra skede börjar antaletsysselsatte att stiga. Det totala antelet sysselsatte förväntas nå bottenunder det förste halvåret . växer det totala antalet sysselsattapersoner, även mätt som årsgenomsnitt. Då beräknas framtidsförväntningaraa hastärkts så ntycket att medelarbetstiden bör kunna reduceras något. Ibbell 6.1 Antalet sysselsatta i olika branscher TUsentolpersoner (i åldrama ) 1993/94:150 Bilaga1.1 Förändring från föregående år I prognosen över arbetsmarknadens utveckling 1994-1995antas att åtgärdema kommer igång successivt 1994, men att det ändå tar helakalenderåret att nå upp till "ftill åtgärdsvolym". Vid slutet av 1994beräknas åtgärdema omfatta ca 280 000 personen För finns inga beslut om åtgärdenI takt med en ökad reguljär sysselsättning antas att åtgärdsvolymen dras nednågot. Anm.: Det totala antalet sysselsatta 1992 inkluderar en korrigeringspostpå 8000 personen : () ochFinansdepartementet. Antaletsysselsatta föll inom samtliga sektorer 1993, vilket framgår av tebell 6.1.Inom industrin upphörde dock sysselsättningen att sjunka under det andrahalvåret. Sedan toppen har industrisysselsättningen fallitmed drygt 260 000 personer eller . Mot bakgrand av den lediga kapacitet somfinns inom företegen och en ökad mede-arbetstid beräknas produktionsökningenendast leda till en måttlig uppgång i antalet sysselsatta 1994. Under hösten1994 väntas mer omfattande personalrekryteringar starta. Antalet sysselsattainom byggnadsverksamheten beräknas fortsätta minska i samma takt 1994 somunder 19921993 till följd av fallet i bostadsbyggandet och lågabyggnadsinvesteringar inom näringslivet. förväntassysselsättningsnedgången bromsas upp. Inom den privata tjänstesektom bedömssysselsättningen inom de delbranschersom främst vänder sig mot industrin börja öka 1994, medan utvecklingen av dehemmamarknadsorienterade delbranschema väntas bli svagare. Av tjänstesektomsproduktion är minst 1/4 direkt sammankopplad med aktiviteten i industrin. År1995 börjar sysselsättningen i hela tjänstesektom åter att stiga. I denkommunala sektom fortsätter anpassningen av verksamheten till de nyaekonomiska föratsättningama.