prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Konununema (Kh landstingenersatte stoten bland annat för denna utvidgade avdragsrätt genom en avräkningsskatt.Avräkningsskatten slopades fr.o.m. är 1993 som utjämningsbidragettill kommuner (Kh ersättningen till sjukvårdshuvudmäimen minskades imotsvarande mån. I syfite att, urmervärdesskattesynpunkt, likställa verksamhet Prop. 1993/94:150 somutföre i egna lokaler med motsvarande verksamhet som utföre i Bilaga 7 hyrdalokaler infördes även bestämmelser om att en festighetsägare kan bli frivilligtskattekyldig till mervärdesskatt vid uthyraing till en kommun eller ett landsting. KonqKnsationsordningen har visat sig vara förknippad med en delproblem (Kh brister. För det företo är kommunernas (Kh landstingens ersättningtill stoten för den utvidgade avdragsrätten inte kopplad till det totolbeloppsom denna innebär för stoten. Inte heller ökar återföringen till stoten i taktmed att avdragsrättens värde ökar. För det andra är utformningen avkompensationssystemet, med oinskränkt avdragsrätt för ingående mervärdesskatt,inte förenlig med . Det nuvarande kompensationssystemet förkommimer (Kh landsting kan således inte behållas vid ett svenskt EU-medlemskap.För det tredje leder kompensationsoidningen till vissa konkurrenssnedvridandeeffekter. I betänkandet Vissa merväideskattefrägor II - Offentlig verksamhet (SOU 1993:75) göre bedömningen attkompensationsoidningen för kommuner (Kh landsting har fåttkonkurrenssnedvridande effekter. Utredaren föreslår därför att den utvidgadeavdragsrätten för kommuner (Kh landsting bör upphöra att gälla. Även detsärekilda stotebidraget som utgår när en kommun eller ett landsting upphandlartjänster som avser sjukvärd, tandvård, s(Kial omsorg eller utbildmng bör slopasenligt utredaren. Likaså bör, enligt utredaren, regleraa om att festighetsägarekan bli friviUigt skattekyldiga till merväidesskatt vid uthyraing till enkommim eller ett landsting upphöra att gälla. Utredarenföreslår att konkurrensproblemen bör lösas genom att en intem korrigeringinföre i kommuner (Kh landsting. En sädan intera korrigering innebär att enbokföringsmässig belastning göre ov kommuneraas (Kh landstingens kostnader vidprcxluktion av en tjänst i egen regi för att likställa denna med upphancUing avmotsvarande tjänst. Merparten av remissinstansema anser att den föreslagna met(xlen förkonkurrenskorrigering inte leder till de avsedda effekteraa (Kh avstyrkerdärför met(xlen. Det har vid olika tillfallen även framförts att uttogsbeskattning avkommunal verksamhet kan tillämpas för att korrigera för konkurrenssnedvridningar.Kommittén för indirekto skatter övervägde i sitt betänkande (SOU 1989:35)metoden men kunde konstotera att man pä grund av tillänq>iiingsproblem intekunde förorda denna metod som ett realistiskt altemativ. Regeringen delar uppfettningen att kommunemas nuvarande utvidgadeavdragsrätt bör slopas. En ny ordning för konkurrenskorrigering bör d(Kk enligtregeringens uppfettning inte bygga på metoden med intem korrigering. Det är viktigt att uppnå fiill konkurrensneutralitet (Kkså föricke mervärdesskattepliktiga områden i fråga om värd, omsorg (kU utbildning. Därvid bör en så enkelteknik som möjligt användas. Väljs nägon form av uttagsbeskattning kan det blisvårt att tillämpa den redan är 1995. Omfettningenav de problem som framkommit (Kh olika sätt att lösa dessa måste övervägasytterUgare. Vissautgångspunkter för ett system som skall gälla från är 1995 bör d(Kk redan nukunna anges. Kompensationsoidningen för ingående mervärdesskatt i verksamhetersom ej medför skattskyldighet bör inte kopplas till mervärdesskattesystemet. Dettoär en fömtsättning för att ordningen skall harmoniera med £U:s bestämmelser.Det iimebär att kommuner (Kh landsting behandlas enligt mervärdesskattelagensbestämmelser enbart vod gäller skattepliktiga verksamheter Systemet förkonkurrenskorrigering bör bygga pä självfinansiering genom att ensärekild regleringsfond för mervärdesskatt tillskapas. Kommimer ckU landsting bör avräkna den ingåendemervärdesskatt som ej omfettas av mervärdesskattelagens bestämmelser frånfonden. Inom ramen för fonden bör (Kksä ett bidrag utges som motsvarar detnuvarande särekilda stotebidraget. Fonden bör finansieras genom tillskott fränkommuner (Kh landsting. Tillskotten böi inte vara kopplade tUl respektivekommuns eller landstings fektiska avdrog för ingående mervärdesskatt. De totalaavdragen frän (Kh bidragen till fonden mäste i ett sädant system motsvaras avlika stora tiUskott. Separato fonder för kommuner respektive landsting börövervägas liksom (Ufferraitierade nivåer pä bidraget. Ettslopande ov den utvidgade avdragsrätten för mervänlesskatt bör föranleda enekonomisk reglering mellan stoten (Kh kommunema respektive landstingen. ÄventiU denna fråga avser regeringen att återkomma . 1993/94:150 Bilaga 7 2.5.3 Avtalspensioneri konununer och landsting Reringensbedömning: Ett utredningsarbete avses påbörjas inom isamarbete med företrädare för kommunsektom med målsättningen att utreda vilkaätgärder som bör vidtas fÖr att fä en likartad hantering avpensionsutfästelseraa för kommun- och landstingsanställda. Kostnadsersättningarför lärarpensioner m.m. under /96 bör utgå vid sidan om detgenerella stotebidragssystemet genom att stoten fortsätter med direktoutbetalningoi. Skälenför regeringens bedömning: Pensionsskulden utgör det beräknade värdet ovkommunernas (Kh landstingens åtaganden för firamtida pensionärer, förmåner tiUnuvarande pensionärer (intjänade delar av förmåner till framtidapensionärer. Förnärvarande pägär en omfettande korrigering ov kommunemas (Kh landstingensredovisning genom att allt fler redovisar pensionsåtaganden för anställda somen långfristig skuld. Konsekvenserna för kommimei (Kh landsting av att beaktokostnaden för avtalspensionen när den uppstär kan innebära överlikviditetersom kon uppfettas som utrymme för skattesänk- Prop. 1993/94:150 ningar eller ökad konsumtion. Detto beror pä att dagens kommunala avtalspensioner som regel inte äifonderade (Kh utbetalningama finansieras allteftereom de förfeUer. Någottryggande av pensionslöftena genom fondavsättningar eller dylikt sker såledesinte. Löftena anses traditioneUt sett säkeretällda gaiom den garanti som denkommunala beskattningsrätten iimebär. tryggar sinapensionsutfästelsei genom tillgång till boigen eller genom avsättningtill pensionsstiftelse. En enhetlig redovisning ov de kommunala pensionsåtagandena skulle ökasektoras trovärdighet i förhållande till omvärlden (Kh ge rätt signaler omsektoras ekonomiska ställning (Kh villkor. Detto (Kksä med hänsyn till denökande konkurrens som kommimer (Kh landsting utsatte för. Kommunemas(Kh landstingens verksamhet har vuxit starkt under de . Dettokommei enligt gjorda beräkningar att leda till att antalet pensionärer medkommunal pensionsrätt tredubblas om drygt 25 är och kommer dä att uppgä tiUcirka 600 000. Den enskilda fektor, utöver antalet kommunala pensionärer, sompåverkar pensionsutbetolningama mest är leallöneutvecklingen. En lägre kommimalreallöneökning medför en lägre pensionsskuldsökning. Ett utredningsarbete avses påbörjas inom isamarbete med företrädare för kommunsektora med målsättningen att utreda vilkaåtgärder som bör vidtas för att fä en likartad hantering av pensionsutfästelseraaför kommun- (Kh landstingsanställda. Fr.o.m.är 1991 överfördes lärare m.fl. till kommunalt reglerade tjänster (respektivetjänster i fristående skolor). Som en provisorisk del av regleringen avkostnaderna för förändringen avtalades att stoten längst t.o.m. budgetåret1994/95 skulle ersätto de fektiska utbetalningaraa för pensioneraa. Därefterskulle bidrag ges efter en genomsnittekostnad till kommuneraa (Kh inarbetas idet dåvarande sektorebidraget till skolan. har sektorebidraget tillskolan slopate (Kh inarbetote i det stotiiga utjämningsbidraget till kommuner. Diskussioner pågår med Svenska kommunförbimdet (Kh Landstingsförbundetom hur kommuner (Kh landsting skall fä ersättning för detto ändamål iframtiden. I avvaktan på en permanent lösning bör kostnadsersättningar förlärarpensioner m.m. under /96, utgå vid sidan om det generellastotebidragssystemet genom att stoten fortsätter med att ersätto de fektiskautbetalningarna för pensionerna. Eftersom tanken bakom överförandet av lärarna m.fl. till kommunaltreglerade tjänster vor att kommuner respektive landsting skall ha helaarbetegivaransvaret, uttalades är 1990 att ersättningarna skall beräknas medutgångspunkt i kollektivavtalens lydelse vid äreskiftet 1990/91. Av samma skälskall garantipensioner som beslutote fr.o.m. inte ingå i deförmåner för vilka kostnadsersättning betalas. 2.6Upprättade lagförslag Prop. InomFinansdepartementet har upprättote förelag till 1. lagom ändring i lagen (1993:778) med särekUda bestämmelser om 2. lagmed särekilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel år 3. lagom ändring i lagen (1992:670) om stotUgt utjämningsbidrag till Lagförelagen finiis i bilaga 7.1 Förelagen1 (Kh 2 avser i (Kh för sig en fråga som fär anses fella inom Lagiädetegranskningsområde. Förelagen är d(Kk ov sådan enkel beskaffenhet att Lagrådeteyttrande inte är påkallat. Förelag 3 avser sädana frägor där Lagrådete yttrandeinte behöver inhämtas. 2.7Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. 1. antar regeringens förelag till lag om ändring ilagen (1993:778) med särekilda bestämmelser om utbetalning av skattemedel är1994, 2. antar regeringens förelag till log med särekUdabestämmelser om utbetalning av skattemedel är 1995, 3. antar regeringens förelag till lag om ändring ilagen (1992:670) om StotUgt utjämningsbidrag till kommuner, 4. bemyndigar regeringen att utge bidrag med anledningav införandet av ett nytt stotebidragssystem i enlighet med vad regeringenförordar (avsnitt 2.3.3), 5. g(xikäimer det som regeringen förordar omtillämpningen av finansieringsprincipen (avsnitt 2.5.1), 6. tiU Bidrag med anledning av irförandet av ett nyttstatsbidragssystem m.m. för /95 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förelagsanslag pä 790 0(X) . 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:778) medsärskilda bestämmelser om utbetalning av skattemeidel Härigenomföreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (1993:778) med särekilda bestämmelser omutbetalning av skattemedel är 1994 skall ha följande lydelse. 1993/94:150 Bilaga7.1 Vid utbetalning avkommunal- eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särekildabestämmelser om kommuns (Kh annan menighete utdebitering av skatt, m. m., skallför kommunalskattemedlen minskas med per invånarei kommunen (Kh landstingsskattemedlen med perinvånare i . För en kommun som inteingär i ett landsting skall kommunalskat-teme(Uen minskas med perinvånare i kommunen . Vid utbetalning av kommunal-eller landstingsskattemedel enligt 4 § lagen (1965:269) med särekildabestämmelser om kommuns (Kh annan menighete utdebitering av skatt, m. m., skallför kommunalskattemedlen minskas med perinvånare i kommunen (Kh landstingsskattemedlen med 349kronor per invånare i . För en kommun som inteingär i ett landsting skall kommunalskattemedlen minskas med perinvånare i kommunen . Har en kommun, ettlandsting eller en kommun som inte ingär i landsting för festetällt enhögre skattesate än den som hor gällt för skall den minskning avkommunal- eller landstingsskattemedel som avses i 1 § i stället göras med , respektive . Detto gäller d(Kk inte omhöjningen av skattesatsen avser att täcka ökade kostnader som uppkommit pägrund ov en omfördelning av uppgifter mellan landsting (Kh kommuneraa inomlandstinget. Har en kommun, ett landstingeller en kommun som inte ingår i landsting för är 1994 festetällt en högreskattesate än den som har gällt för är 1993 skall den minskning av kommunal-eller landstingsskattemedel som avses i 1 § i stället göras med ,respektive . Detto gäller d(Kk inte om höjningen avskattesatsen avser att täcka ökade kostnader som uppkommit på grund av enomfördelning av uppgifter mellan landsting (Kh kommuneraa inom . Denna lag träder i kraftden . Senaste lydelse 1993:1363. Senaste lydelse 1993:1363. 2 Förslag till lag med särskilda bestämmelser om Prop. utbetalningav skattemedel Bilaga 7.1 1 §Vid utbetalning av kommunal- eller landstingsskattemedel igt 4 § lagen (1965:269) med särekilda bestämmelser om kommuns (Kh annan menighete utdebitering av skatt, m.m., skall för kommunalskatteme För en kommun som inte ingär i ett landsting skallkommunalskattemedlen minskas med per invånare i kommunen den 1november 1994. 2 §Vid utbetalning av en församlings eller en kyrklig samfällighete fordran enligt 4 a § Qärde stycket lagen med särekilda bestämmelser om kommuns (Kh annan menighete utdebitering av skatt, m.m., skall fordran vid ingången av är 1995 minskas . Dennalag träder i kraft . 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:670) om statligt Pyop. 1993/94:150 utjämningsbidrag till kommuner BUaga 7.1 Härigenom föieskrivs att det i öveigångsbestämmelseraatill lagen (1992:670) om stotUgt utjämningsbidrag till kommuner skall införasen ny punkt, 9, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydebe Föreslagen lydebe I fråga om uppgår utjämningsbidragettill det preliminära utjämningsbidraget för , i förekommande fall justeratmed hänsyn till skatteväxlingar. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer fastställer utjämningsbidraget. Denna lag träder i kraft (Kh tilläiiq)as ifråga om . Senaste lydelse 1993:779. Innehållsförteckning 1993/94:150 Vissaanslagsfrågor inom sjunde huvudtiteln 1 1.1 E Stotiiga arbetegivarfrågor 1 1.2 F Bostodsväsendet 1 1.3 I Övriga ändamål 3 1.4 Förslag till riksdagsbeslut 3 2.2 Kommunema och de samhällsekonomiska fömteättningama 5 2.2.1Uppföljning av kommimal ekonomi 6 2.2.2Den kommunala ekonomin år 1994-1999 13 2.3 Bidragtill kommuner 16 2.3.1 Detstotiiga utjämningsbidraget till 2.3.2 Del- och slutovräkning av stotiigt utjämningsbidragvid kommundelningar 18 2.3.3 Bidrag med anledning av införandet av ettnytt stotebidragssystem m.m. 18 1994mellan stoten och kommunsektom 19 2.5.1 Finansieringsprincipens tillämpning 30 2.5.2 Mervärdesskatten i kommuner (Kh landsting 34 2.5.3 Avtolspensioner i kommuner och landsting 36 2.6 Upprättode lagförelag 38 2.7 Förslag till rUcsdagsbeslut 39 Bilaga7.1 i Förelag till lag om ändring i lagen (1993:778) med särekilda bestämmelserom utbetolning av 2 Förslagtill lag med särekilda bestämmelser omutbetolning av skattemedel 41 3 Förelagtill lag om ändring i lagen (1992:670) omstotiigt utjämningsbidrag till kommuner 42 7 1993/94. Bilaga 8till kompletteringspropositionen 1994 Pyop. (Åttonde huvudtiteln) Iregeringsförklaringen slog regeringen fast att en av dess huvuduppgiftervar att stärka som kunskapsnation. Förändringar aviserades såväl inomskolan som den högre utbildningen och forskningen. Denlångsiktiga målsättningen för skolpolitiken är att göra den svenska skolantill den bästa i . Skolans förmåga att ge alla elever ensolid och bestående kunskapsgrund är av grundläggande betydelse för detsvenska samhällets utveckling. Regeringensskolpolitik har följt tre huvudlinjer. Fördet första, att stärka kvaliteten i skolans undervisning. För det andra, attlägga en grund för ett verkligt och mer vitalt föräldra- och elevinflytande iskolan. För det tredje, att fullfölja utvecklingen mot ökad decentralisering avbeslut och ansvar i skolan och uppmuntra till mångfald och lokala lösningar. Utifråndessa tre huvudprinciper har sedan regeringsskiftet en lång rad reformergenomförts. Undervåren 1992 och lade regeringen fram två valfrihetspropositioner,1991/92:95 om valfrihet ochfrbtående skolor, 1992/93:230 Valfrihet i skolan.Där lades ett nytt bidragssystem för fristående grundskolor och gymnasieskolorfast. Likaså öppnades möjligheten för kommunerna att lägga ut delar avgymnasieundervisningen på entreprenad. Dessutom förstärktes elevernas rätt attvälja inte bara mellan fristående skolor utan även mellan hemkommunensgrundskolor. Dessareformer har mötts av ett stort intresse. har så många eleveroch föräldrar gjort aktiva val av skola som . än hardessutom antalet godkända fristående grundskolor ökat från cirka 80 till över250 stycken. Även när det gäller fristående gymnasieskolor har ett ökandeintresse kunnat konstoteras . Dettaär viktiga strukturella reformer för att vitalisera skolväsendet och ökaelevernas och föräldrarnas inflytande och engagemang i skolarbetet. Genombesluten om nya läroplaner och nya betygssystem, har ytterligarebetydelsefulla steg tagits för att stärka kvaliteten i skolan. Medde nya läroplanerna ställs tydligare och mer omfattande kunskapskrav påeleverna och skolan . Varje skola åläggs ett särskilt ansvar föratt alla elever når upp till en minsta kunskapsnivå i var- Nationellakunskapstester och andra initiativ för att utvärdera Prop. 1993/94:150 ochfölja upp undervisningens kvalitet kommer att genomföras. Sär- Bilaga 8skild vikt läggs med de nya läroplanerna på baskunskaper. Språkundervisningenges ett större utrymme. Ettnytt, kunskapsrelaterat betygssystem för införs stegvis från ochmed /96. Varje elev och familj tillförsäkras skriftlig informationom studieutvecklingen minst från och med det femte skolåret. Denya läroplanerna innebär att viktiga steg tas för att förverkliga mål- ochresultotstymingen i skolan. En omfattande avreglering har genomförts. Denstatliga styrningen har gjorts tydligare men mer avgränsad i och med attläroplanerna tydligare än förut fokuserar de långsiktiga målsättningarna ochriktlinjerna för skolans arbete. Däremot ges varje skola stor frihet attsjälva välja arbetsmetoder och tillvägagångssätt. Dennya treåriga, programbaserade gymnasieskolan genomförs nu i alltfler kommuner.Vid sidan av de nationella programmen har en särskild lärlingsutbildninginförts. Genom utvecklingen mot en mer kursutformad gymnasieskola skapasbättre förutsättningar för förnyelse och ett varierat utbud. Eleverna gesstörre rätt att själva sätta samman en utbildning utifrån skolans kursutbudoch det egna intresset. Ett nytt kunskapsrelaterat betygssystem som ger elevenbetyg efter varje genomgången kurs börjar införas från och med nästo läsår. Samtidigthar villkoren för den högre utbildningen och forskningen förändrats på ettavgörande sätt. 1992/93:1 Frihet för kvalitet lades följande tredeladereformstrategi fast: Frigörelse av stotiiga universitet ochhögskolor från central detaljstyming. Stimulans av från staten friståendeuniversitet och högskolor. Förändrat, icke-staUigt huvudmannaskapför vissa universitet och högskolor. Dennastrategi genomförs nu snabbt. Fr.o.m. har de StaUigauniversiteten och högskolorna frigjorts från statlig detaljreglering.Studenternas val och kvalitetskrav får genom ett nytt resurstilldelningssystemstor betydelse för universitetens och högskolornas utveckling. Statens ansvarför den högre utbildningen utövas i form av långsiktiga s.k.utbildningsuppdrag till universiteten och högskolorna. Chalmerstekniska högskola och överförs i stiftelseform den 1 juli1994. Prövning av enskilda utbildningsanordnares rätt att utfårda examina harlagreglerats. Högskolor har tillerkänts examensrätt enligt de nya reglerna. , svarar för att kvaliteten i den högreutbildningen håller en internationellt hög nivå. ParallelltI har den högre utbildningens kapacitet byggts ut väsentligt. Sedan hösten 1991har den högre utbildningens omfattning ökat med . Ytterligare ett väsentligtinslag i förstärkningen av som kun- Prop. 1993/94:150 skapsnationär den forskningspolitik som beslutade om våren Bilaga 8 1993.Två huvudprioriteringar angavs för forskningspolitiken: Koncentreradeforskningssatsningar inom strategiska områden. Ettförstärkt samspel mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet och samhället i övrigt å den andra. Därutöverprioriterades ytterligare tre viktiga områden: Ökadfömyelseförmäga inom forskningen vid universiteten och hög skolorna. Förstärkt rekryteringav forskare. Enunik utbyggnad av svensk forskning har inletts. från detidigare löntagarfonderna skall användas för att stärka den svenskaforskningen. Tre nya starka forskningsfinansiärer har etablerats: en stiftelseför strategisk forskning inom teknik, naturvetenskap och medicin, en stiftelseför miljöstrategisk forskning samt en särskild uppgift inom RiksbankensJubileumsfond för stöd till kulturvetenskaplig forskning. Ettprogram för att fördubbla examinationen inom forskarutbildningen mellan åren1990 och 2000 har initierats. Betydande resurser har tillskjutits för attfinansiera flera doktorander. Särskilda s.k. teknikbro-stiftelser har inrättatsför att underlätta afKrsmässig tillämpning av forskningens resultat. Vidden slutgiltiga avvecklingen av löntagarfonderna föreslår regeringen att medelskall tillskapas för en vidgad internationalisering av utbildningen ochforskningen, stöd åt mindre och medelstora högskolors forskning i samarbete mednäringslivet, forskning på vårdområdet och insatser för att öka användningen avinformationsteknologin. Regeringenavser att i särskild ordning anvisa erforderliga medel till de nationellaanläggningarna för /95. Regeringenhar vidare föreslagit en rad åtgärder för att öka kapaciteten på deneftergymnasiala utbildningen, bl.a. att den kvalificerade eftergymnasialayrkesutbildningen bör ges nya former och att ett särskilt statsbidragssysteminförs för sådan utbildning. Utbildnings-och forskningssystemen måste ständigt utvecklas för att svara mot den nyatidens krav. Genom utvecklingsprojekt 2000 -kunskap och kompetens för nästa århundrade, stimuleras en bred diskussion omdet svenska samhällets långsiktiga kompetensbehov och om utbildningens ochforskningens villkor och roller. Ianalysen pekas på ytterligare förändringar i fyra avseenden; Utbildningsväsendetskapacitet behöver långsiktigt byggas ut. Incitamenten för kunskapsutnyttjandeoch kompetensutveckling behöver förstärkas. Utbildnings- och forskningsstrukturenbehöver utvecklas. Den kontinuerligakompetensutvecklingen måste ges goda utvecklingsmöjligheter. På dessa områden måste detfortsatta reformarbetet på utbildnings-och forskningsområdet nu inriktas omSverige framgångsrikt skall kunna konkurrera med omvärlden. 1993/94:150 Bilaga 8 Biiirag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet m.m. Regeringensforslag: Särskilt statsbidrag skall ges till kommunerna för utbildningsinsatserför arbetslösa i form av ett tredje gymnasieår och extra utbildningsplatser ikomvux. Medel skall också ställas till förfogande i form av utbildningscheckarför utbildningsanordnare utanför skolväsendet för utbildningsinsatser förarbetslösa. skall informera om och administrera insatserna. Sammanlagtberäknas 1 för dessa åtgärder, dvs. sammanlagt 1 469 587 000kronor under anslaget. Skälenfor regeringens förslag: har efter förslagfrån regeringen beslutat om utbildningsinsatser för arbetslösa genom särskildamedel för ett tredje gymnasieår för elever som har gått ut gymnasieskolan medendast en tvåårig gymnasieutbildning samt till extra platser i komvux. I1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100 bil. 9 s. 14) bedömde regeringenatt det finns behov av särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa även /95. I budgetpropositionen aktualiserades också nyautbildningsinitiativ som kan bidra till ökad kompetens på kort sikt i dagensarbetsmarknadsläge men som också förväntas ha långsiktig strukturell betydelse.Regeringen angav följande riktvärden för planeringen av insatserna motarbetslösheten: -26 100 platser i gymnasieskolan samt -28 000 platser i komvux och medutbildningscheck. Regeringenanser det synnerligen väsentligt att alla elever från tvååriga linjer somönskar gå i gymnasieskolan också erbjuds detta. Innevarandebudgetår har enligt uppgifter från ca 26 000utbildningsplatser utnyttjats för det tredje året i gymnasieskolan. Innevarandeläsår beräknas ca 30 000 elever lämna gymnasieskolan efter tvåårigautbildningar. Det finns dessutom ca 15 000 elever som slutade en tvåårig linjevåren 1993 och som innevarande läsår inte går ett tredje år. Eftersomregeringen har anslagit medel för ett tredje gymnasieår börutbildningserbjudanden då ha nått flertalet av dem som har gått ut entvåårig linje och som har haft behov av en komplette-