prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — - att SIDA ges rätt att fatte beslut om insatseroavsett belopp, under föratsättamg att insatsema ligger inom ramen för de avregeringen festställda riktlinjeraa om biståndets inrUoning för visst områdeoch det finansiella utrymme som angivits. Antelet programländer för utvecklingssamarbetegenom SIDA är nu mtton, och i varje land arbeter SIDA i genomsnitt i drygt sexsektoren I båda fellen förespråkar SIDA en koncenöation. SIDA:s förslag i övrigt redovisas och diskuterasunder respektive anslag och anslagspost. För1994/95 föreslår regeringen att 6 290 mUjoner kronor anvisas förutvecklingssamarbete genom SIDA. Motiven för de olUca indUcativaplaneringsramama och storleken på de icke-landrelaterade anslags-postema harredan redovisats. I det föregående har regeringen betonat kraven påförbätaad kostaadseffektivitet och resultetenalys. Det är därför vUaigt attSIDA fortsätter utvecklingsarbetet vad bettäffar mål- och resultetstyming. Regeringen biöäder inte SIDA:s förslag om att underanslaget C 2. Utvecklingssamarbete med SIDA inrätte en ny anslagspost förbetelnmgsbalansstöd och skuldlättaader. Övervägande skäl telar för att biståndav denna speciella karaktär bör ges ett särskilt anslag, C 4. Stöd tillekonomiska reformer och skuldlättaad. Regeringen delar SIDA:s syn på behovet av ökadflexibilitet i anslagstraktaren och planermgsmetodiken, och biöäder därför deförslag, som redovisats ovan, vad gäller rätten till överskridanden med högstfem procent av enskildaanslagsposter, men begränsad till anslagsposter för ° landsamarbeten,samt förslaget om att medel som mte utayttjats i de Prop. 1993/94:100mdikativa planeringsramama kan reserveras till nästicommande budgetån Bilaga 4 Nuvarande regler för SIDA:s egen beslutsrättrörande samarbetet med enskilda länder gäller tills dess att regermgen i beslutfestställt samman-sättaing och mriktning av biståndet. Regeringen är därförinte beredd att genereUt biöäda förslaget om att ge SIDA beslutsrätt om msatseroavsett belopp om de ligger inom ramen för regermgens rUalinjer och detfinansiella utrymmet. Regermgen vill också ermra om den möjlighet som, efterrUcsdagens beslut om styrnings- och samverkansformeraa i biståndet (prop.1992/93:244, bet. UU 1992/93:26, rskr. 1992/93:342), finns att ökalångsUctigheten i biståndet genom att utöka utfästelsema från öe till femgånger den aktaella planeringsramen. I de fell regeringen anser att dennamöjlighet bör utayttjas kommer dette att anges i landstrategin för varjeenskilt land. När det gäller SIDA:s förslag till ökadkoncenttation inom biståndet delar regeringen den allmänna mrUctningen iförslagen. Kravet på ökad resultetstyming mnebär ett högre krav på prioriteringarHur och när en insats skall avslutes eller fesas ut bör diskuteras redan närinsatsen planeras, och nya insatser bör ges klara och uppföljiungsbara mål. Det ligger i möesse att i olUca formerbedriva utvecklingssamarbete med ett stort antel länden Det behöver dock intebetyda bistånd genom SIDA eller ens att SIDA behöver tillämpa samma krävandeplanermgsmetodUc på alla länder, oavsett insatsens storlek eller karaktär.Utveckling av nya planeringsformer inom SIDA kan vara ett sätt att höja kostaadseffektivitetenuten att på något menligt sätt sänka kraven vad gäller kvalitet, uppföljnmg ochkonöoll. Ett av huvudsyftena med landsöategiarbetet är attförbätaa beslutsunderlaget för regeringens prioritermgar av msatser mellan ochmom länden Även Sekreteriatet för analys av utvecklingssamarbetet (SAU) kommeratt spela en vUctig roll i dette avseende. Några ytterligare åtgärder för attanalysera ländervalet, med sUae på att minska antelet samarbetsländer, ärdärför inte erforderliga just , utan bör bli ett resultet av detförändrmgsarbete som pågår av biståndets stymmgs- och samarbetsformer. Det är angeläget att SIDA:s arbete med attförtydliga rollema i biståndsprocessen fortsätter, men att hänsyn tes tUl defektiska föratsättningama i olUca länden Redan nu lämnas bistånd i betydande omfattning tUlinsatser som är befolkningsrelaterade. Regeringen vill särskilt framhålla vUoenav att främja kvinnans ekonomiska och sociala stellning. Utbildningsinsatseroch hälsovård är särskilt viktiga medel. Regeringen ser med inöesse fram motden särskUda söategi på befolkningsområdet som SIDA håller på att uterbete. BUaga 4 Särskilda program Särskildaprogram är en samlande mbrik för verksamhet och stöd till insatser som av olUcaskäl är särskilt prioriterade eller är av utpräglad försöks- CKhmetcxlutvecklingskaraktän Den ämnesinrUctede verksamheten (ÄIV) bestårhuvudsakligen av insatser som befinner sig i ett uppbyggnadsskede och där deenskUda insatsema ännu är relativt små och ännu inte färdiga att mfogas i detlångsiktiga bilaterala samarbetet med enskilda länder. Initiativen till dessainsatser har huvudsakligen kommit från rUcsdagen och regeringen. Försöks- och metodutvecklmgsverksamheten (FOM) germöjligheter att identifiera, utvärdera, dokumentera och sprida erfarenheter avnya metcxler och teknUcer inom olUca sektorer av utvecklingssamarbetet.Insatserna har ofte inslag av forskning varför ett nära samarbete med SARECsken Den ttedje kategorin inom Särskilda program utgörsav insats-förberedelser och resultetvärdermg (). Här genomförs analyser ochutvärderingar av uppnådda effekter av och utförda prestetioner i verksamheten.Resultet och överväganden används i stor utsöäckning i den biståndspolitiskabeslutsprocessen och debatten. Verksamheten inom Särskilda program admimstteras avSIDA, men resultet, analyser, utvärderingar m.m. sprids till cx:h nyttiggörsäven i stor utsöäckning mom andra myndigheter, enskilda och intemationellaorganisationer m.fl. Insatsemainom Särskilda program är i flera avseenden av söategisk betydelse för svensktutvecklingssamarbete. De arbetssätt ocb analys-instrament som används behöversuccessivt utvecklas. Inte minst gäller dette mot bakgrand av de skärpte kravenpå effektivitet i användningen av anvisade resursen Det ligger därför i sakensnatar att effekterna av de insatser som görs inom ramen för Särskilda programendast kan avläsas på mycket lång sikt. Regeringen föreslår att 305 mUjoner kronor anvisasför anslagsposten Särskilda program /95. Rekryteringoch utbildning av föltpersonal Måletför SIDA:s personalbistånd är att ställa personal till förfogande som kompletterar mottegarländeraas egna resursen I förste hand inrUctes insatsema på kompetensutveckling, i syfte att stödja en långsUaig och bärkraftig utveckling av människor och institationer. Från anslagsposten bekostes utbildmng av fältpersonal, det bilaterala expertprogrammet, s.k. (MFS) och stöd till fältpersonalens återinöäde på den svenska arbetsmarknaden. Insatsema är således vUaiga inslag i 171 utvecklmgen av den svenskaresursbasen. Särskilt de bilaterala expert- Prop. 1993/94:100 ochMFS-programmen är angelägna insatser i arbetet med att föryngra Bilaga 4 ochlångsUaigt ttygga tillgången på kompetent fältpersonal. En mycket tydlig tendens är att anteletkonöaktsanställda, för viUca SIDA har ett arbetsgivaransvar, minskar CKh attantelet konsulter i av SIDA upphandlade konsultföreteg ökan ställerförändrade krav på såväl utbildningens inrUctaing som dess omfattning ochformen Personalbiståndär och kommer framåt att förbli en viktig del i detsvenska utvecklingssamarbetet. Det är därför angeläget att SIDA på ett kraftfulltsätt arbeter med kompetensutveckling och föryngring av den personkrets sommedverkar i personalbiståndet. Det är härvid särskilt angeläget att SIDA underde närmaste åren verkar för att fler kvinnor engageras. Kraven på fler kvinnor i personalbiståndet och attde konsulter som engageras har erforderlig kompetens for uppdraget bör i förstehand rUctes mot de företeg med vUka SIDA tecknar utkonöakteringsavtel. Det börligga i företegens eget inöesse att investera i personalens kompetens och attutayttja gjorda insatser som konkurrensfördel. Av dette skäl skall denutbildmng som erbjuds företegen vara avgiftsbelagd. SIDA kan härigenom ocksåbätae bedöma den erbjudna utbildningens relevans och kvalitet samt successivtfå ökat ekonomiskt uttymme att utveckla utbildnmgen. SIDA har i sm anslagsframställning föreslagU att 45miljoner kronor anvisas anslagsposten Rekrytering och utbildning avfältpersonal /95. Regeringen föreslår att anvisasanslagsposten för /95. Medelfrån denna anslagspost används främst för skatter CK;h sociala avgifter forfältpersonal, som erläggs i , cx;h vissa övriga gemensamma kostaader förfältpersonalen samt kosttiader för handläggning av säkerhetsfrågor ochsäkerhetsarrangemang vid biståndskontoren. Insatsemaunder denna anslagspost är framför allt nödvändiga för att undvUca att de mdikativaplanermgsramama för länder med en stor andel personalbistånddrabbas av onödig belastning. Regermgenföreslår att anvisas anslagsposten Vissa Information genom SIDA Prop. Föratt bredda förståelsen och engagemanget för u-ländemas sitaation och biståndetsroll krävs omfattende informationsinsatser. Det av rUcsdagen angivna målet föru-landsinformationen är att utveckla människors kunskaper om och möesse föru-länderaas utveckling. Därmed kan engagemanget för intemationellasolidaritetspolitik fördjupas. Ett brett samhällsengagemang i intemationellautvecklingsfrågor är av avgörande betydelse för en fortsatt hög biståndsviljaoch ett omfattende bistånd. SIDA har som en huvuduppgift att informera om deinsatser som görs på biståndsområdet och om de resultet som uppnåtts iutvecklingssamarbetet samt att stärka förståelsen för u-ländema och derassitaation. De övriga biståndsmyndighetema, BITS, och har cx;ksåen vUaig uppgift att fylla i dette avseende, mte minst när det gällerinformation om den egna verksamheten. Nordiska AfrUca-institatet har somsärskild uppgift att forska och sprida kunskap om AfrUca. U-centramfullgör en vUaig utbUdningsinsats inom biståndet. Även folkrörelser ochenskilda organisationer har en betydelsefull roll i informationsspridningen.Andra vUaiga aktörer på området är t.ex. skolor och universitet, joumalisteroch det svenska närmgslivet, vilka samtiiga både bör ges tillgång till ochkunna bidra med information om det svenska utvecklingssamarbetet. En bred informationom andra länder och kultarer är cx;kså av stor betydelse för att minskatendensen mot främlingsfientlighet och rasism i vårt samhälle, inte minst blandungdomar. SIDA:sinformationsverksamhet bör prioritera insatser visavi skolung-doman börbl.a. ske genom skolor och universitet för att därmed medverka till enförbätaad undervisning och kunskapsspridning om de intemationellautvecklingsfrågorite cx;h biståndets roll. De regionansvariga informatöremabör spela en ökad roll i denna verksamhet. Insatserna bör inrUctes på en bredinformationsspridning i grandskolan och gymnasiet samt bidra tUl förbätaadutbildning i u-landsfrågor på universitetsnivå. Det svenska näringslivet, densvenska resursbasen inom biståndet bl.a. mom olUca orgamsationer ochmstitationer lUcsom enskilda individer med biståndserfarenhet och massmediernaär också söategiskt vUaiga grapper i informationsspridningen. En närmarekartläggning och analys av den nuvarande informationsverksamheten på biståndsområdetbåde vad gäller bUateralt och multUateralt bistånd som underlag för enbedömning om behovet av eventaella förstärkte informationsinsatser kommer attäga ram för att presenteras i näste års budgetproposition. föreslås avsättas föranslagsposten Information genom SIDA, varav ställs till regeringens disposition för särskilda informationssatsningan I-73 Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att rUcsdagen * 1.gcxlkänner de rUctimjer forutvecklmgssamarbete genom SIDA som förordats i det föregående, 2.bemyndigar regermgen att göra deutfästelser och åteganden som förordats, 3.till Utvecklingssamarbete genom SIDAanvisar ett reservationsanslag på 6 . Styrelsen för intemationell utveckling (SIDA) 1992/93Utgift 294 509 000 1993/94 Anslag 297 425 000 1994/95 Förslag 314 700 000 Styrelsenför intemationell utvecklmg (SIDA) är enligt förordningen (1988:531) medinsttiiktion för SIDA, en myndighet för det direkte utvecklmgssamarbete somSverige bedriver med utvecklingsländer. Det övergripande målet for SIDA är att mom ramenför de biståndspolitiska målen cx;h på kostaadseffektivast möjliga sättgenomföra ett bistånd i enlighet med av rUcsdagen och regeringen festställdövergripande mriktaing på länder och verksamheten SIDA har lämnat en årsredovisning avseendeverksamheten under /93. granskning av dennahar inte föranlett någon anmärkning. Anslagssparandetfrån /93 uppgår tUl . I sin enkla anslagsframstellning för budgetåret1994/95 har SIDA vad gäller det aktaella anslaget föreslagit följandeförändrmgar: - En kvalificerad kassahållningsfunktion (CashManagement) bör inrättes (). - Kostaadema för nuvarande tjänster vid ambassaden iPretoria bör överföras från anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. närett reguljärt bistånd tUl ett demokratiskt SydafrUca kan inledas (2 200 000kr). - Kompensation för effektema av den svenska kronansdepreciering på utiandstilläggen () bör utgå. - De särskilda insatsema avseende kompetensutvecklingbör fortsatte (i lUchet med innevarande budgetår bör anvisassärskilt). Den integrerade fältedministtation som börjarinföras under /94 skall bidra till besparingar och kommer attleda tUl en delvis förändrad kostaadfördelning mellan UD cx;h SIDA. Det är idagsläget svårt att beräkna effektema på anslagen. Regeringen kommer senare attfette nödvändiga beslut. Integrationen skall vara genomförd senast den 1januari 1995. 1993/94:100 Bilaga 4 Detövergripande mål som gäller för öeårsperioden /93 -1994/95 bör ligga fest.Regeringen har beslutet att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gällt för pericxlen 1992/93 - 1994/95 utsttäcks till attomfetta även /96. 1994/95- 1995/96 SIDA disponerar medelför huvuddelen av sin verksamhet under anslaget C 2. Myndigheten disponerar även vissa medel under anslagen C 1. Bidrag tUlinternationella biståndsprogram och G 1. Samarbete med ländema i Cenöal- ochÖsteuropa. Denårsredovisnmg avseende /93 som SIDA lämnat till regeringenvisar tydligt på den mycket stora bredden i det bilaterala biståndet. Samtidigtär det uppenbart att den diversifierade verksamheten försvårat enhetiighet ochentydighet i redovisningen. RRVhar i sm granskning av årsredovisningen pekat på vissa oklarheter och bristenRegermgen instemmer i allt väsentiigt i RRVs synpunkten Denårsredovisning som SIDA lämnat är enligt regeringens mening ett vUaigtytterligare steg i arbetet med att utveckla resultetstymingen i biståndet. Idette hänseende har den process i vUken årsredovisningen arbetets fram varitmycket värdefull. Regeringen avser senare att meddela rUctiinjer förutformningen av SIDA:s årsredovisning avseende /94. Resultetenav det mteraa översynsarbete som påbörjades visar att SIDA har godaföratsättningar att genomföra framgångsrUca effektiviserings- ochrationaliseringsinsatsen Även i dette hänseende utgör SIDA:s årsredovisning ettvärdefullt bidrag. I denna ges på flera håll klara uttryck för en ökadmedvetenliet om och beredskap för 12 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 förändringoch omprövning av såväl verksamhetens inrUctning som dess Prop. 1993/94:100 formen Bilaga 4 Ävende förändringar av regeringens planerings- och beredningsprocess avseende detintemationella utvecklingssamarbetet som beslutedes av rUcsdagen (prop. 1992/93:244, bet. 1992/93:UU26, rskr. 1992/93:342) är ägnade attprecisera SIDA:s roll. Sammanteget bör dette ge myndigheten bätaeföratsätttiingar att ompröva uppgifter cx;h ftinktionen Av vUa för regeringens fortsatte arbete med dessafrågor är även de överväganden och förslag som i dagama kommer att lämnas frånuttedmngen om biståndsförvaltningens effektivitet (dö. SIDA:sårsredovisning utgör ett värdefullt underlag for en fortsatt och fördjupaddialog mellan regeringen och myndigheten. Årsredovisningen, som är den förste isitt slag inom det biståndspolitiska området, visar att prestetions- cx:hresulteöedovisningar av biståndsinsatser är möjliga att genomföra. Den visarsamtidigt också tydligt att arbetet med att redovisa och analysera kan cx;h börutvecklas ytterligare. De genom årsredovisningen förbätaade föratsättningaraaatt te del av och bedöma vad som fektiskt uttättets inom biståndet befrämjarockså den allmänna förståelsen och uppslutnmgen fÖr svensk biståndspolitUc. Sammanteget innebär regeringens bedömning att derUctiinjer som lades fest budgetproposition bör gälla även /95. I den uppräkning som gjorts vid beräkningen avramanslaget for /95 mgår även en kompensation för höjdautiandstiUägg. De msatser vad gäller kompetensutveckling som /93 bör fortsätta även under /95 (oförändrat ). Vad gäller verksamheten vid den svenska ambassadeni delar regeringen bedömning att en överförmg från sak- tillförvaltningsanslag bör ske först när den demokratiska utvecklmgen i SydafrUcaså medgen Regeringen mstämmer i myndighetens bedömning att enkvalificerad kassahållningsfunktion bör inrättes. bör myndigheten dockfinansiera genom omprioritering inom föreslaget ramanslag. till Styrelsen för intemationeU utveckling (SIDA)anvisar ett ramanslag på . Stöd till ekonomiska reformer och skuldlättnad Prop. Utgift 1992/93 531 695 609 ' Reservation 774 170 970' ' Anslag 1993/94 500 000 000 ' Förslag 1994/95 1 000 000 000 'Dessa uppgifter hänför sig till anslagsposten Stöd till ekonomiskareformprogram och skuldlättnadsåtgärder inom anslaget C 3. Andrabiståndsprogram som från och med /95 föreslås slås samman medmedel för importstöd tidigare anslaget under C 2. Stödtill ekonomiska reformer syftande till marknadsekonomi för att stimuleratillväxt och långsiktig utveckling är ett av målen för svensktutvecklingssamarbete. En utveckling i rUctning mot ökad marknadsorientering avekonomm är även ett av regeringens kriterier för biståndssamarbete. Så gott somsamtiiga svenska samarbetsländer genomför nu reformprogram med makroekonomiskastebiliserinsgåt-gärder och straktarförändrmgar och liberalisering av ekonomin. Ett vUaigt sätt för att främja dennaekonomiska omvandlmg från tidigare planekonomi till marknadsekonomi är genoms.k. betel-mngsbalansstöd, vilket möjliggör för ett skuldtyngt land att erhållautiändsk valute för att kunna importera de varor som är nödvändiga för attuppnå ekonomisk tillväxt och en långsUctigt hållbar utvecklmg.Betelningsbalansstöd ges till de fettigaste, mest skuldtyngda ländema, ianslutning till mtemationellt samordnade aktioner. Det kan antmgen te formen avfritt obundet stöd till rniport, eller skuldlättaad som indfrekt frigör medelför import. Betelningsbalansstöd har tidigare finansierats dels över landramamainom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA och dels över en särskildanslagspost Stöd till ekonomiska reformprogram och skuldlättaadsåtgärder momanslaget C 3. Enligt rUcsdagens beslut baserat på prop.1992/93: 244, bet. 1992/93: UU26 samt rskr. 1992/93: 342, skall från och /95 unportstödet brytes ut ur landramama och sammanföras medbetelningsbalansstödet under anslaget C 3. Resultetet har blivit ett nytt anslag C 4. Stödtill ekonomiska reformer och skuldlättaad. Regeringen anser att det ärangeläget att upprättaålla ett omfattende betelningsbalansstöd för att bistå defetaga, skuldtyngda länder som genomför ekonomiska reformen Tunga skuldbördor och oförmåga att föra ensystematisk anpassnings- politUc har undergrävt den ekonomiska cx:h sociala utvecklmgen i många u-länden Sitaationen blev för många länder akut under 1980-telet med stora bytesbalansunderskott och stegnerande tillväxt som följd. Orsakema står att finna i såväl mtema som extema fektoren Bland de intema kan nämnas ineffektiv användning av upplånat kapitel, meffektiva stetiiga reglermgar, felaktig jordbrakspolitUc, övervärderade växelkurser och en alltför expansiv penning- och finanspolitUc. Sitaa tionen förvärrades av en försämrad omgivning med stigande realräntor, jyy stigande dollarkurs, sjunkande priser på u-länderaas exportprcxiukter och ökad protektiotasm påi-landsmarknadema. För att de skuldtyngda länderaa skall kunnaåterapprätte tUlväxten och BUaga 4 komma ur den ekonomiska krisen är detnödvändigt att ekononuska reformer genomförs. Dessa ekonomiska reformprogram,som oftast utformas i samarbete med Interaationella Valutefonden (IMF) cx;hVärldsbanken, syfter till att minska de makroekonomiska obalanseraa och genom marknadsekonomiska,straktarella cx;h institationella reformer skapa en bätae grand för tillväxt iekonomin. För att anpassningen skall bli framgångsrUc krävs, föratom politiskvilja cx;h starkt ledarskap i länderaa, dock att programmen får tillräcklig extemfinansiermg i form av ökade biståndsflöden och skuldlättaader. Huvuddelen av det svenska betehiingsbalansstödetgår tUl söder om , där majoriteten av de fettigaste, mestskuldtyngda ländema finns. Våra medel kanaliseras främst via VärldsbankenssärskUda program för AfrUca, SPA. De huvudsakliga mottegama har varit ,, , , , cx;h . Detfinns dock vUaiga mottegarländer även utanför AfrUca, t.ex. , Boliviacx;h Vietaam. SPA-samarbetet har visat sig vara ett mycketframgångsrUa initiativ för att mobilisera cx;h samordna ökade resurser tillförmån för de fettigaste och mest skuldtyngda ländema i som genomförekonomiska reformprogram. Samarbetet omfatter ökad utiåning från IMF ochVärldsbanken på förmånliga villkor, ökat betelningsbalansinriktet bistånd frånbUaterala givare samt skuldlättaader. Utöver ökade resursflöden läggs stor vUavid biståndssamordning, minskad bindnmg av biståndet, uppföljning av landetsbudgetatgifter cx;h fettigdomsfrågon är en av de störste bidragsgivamatUl SPA och har aktivt deltegit i policydialogen. harSverige lett en arbetsgrapp som formulerat rUctimjer för givarfinansiering avlönekostaader i mottegarländema. Regermgen anser att SPA-samarbetet fyller envUaig funktion och bör drivas vidare cx;h har därför uttryckt sitt stöd för enöedje fes av samarbetet över perioden . En indUcativ utfästelse om 900miljoner kronor i svenskt betelningsbalansstöd tUl SPA har givits föröeårspericxlen. En av de vUaigaste formema för bidrag inom SPA ärs.k. sam- och parallellfinansiering med långivning. bidrag har huvudsakligen lämnats i form av obundet importstöd till marknads- baserade valutefördelningssystem i mottegarländema. Importstödet möjliggör den unport som är nödvändig for ekonomisk återhämttiing och är en biståndsform som bidrar tUl framväxten av en privat sektor i mottegarlandet. Detta föratsätter bl.a. att valutefördelningen mte är centtalstyrd eller förenad med subventioner till importören. Det är härvid vUaigt att importören betelar tallt motvärde i lokal valute. Uppföljnmg av importstödet måste främst ske genom att följa genomförandet av det ekonomiska reformprogrammet i stort samt genom att föra en dialog om fördelningen och prioriteringaraa i mottegarlandets stetsbudget. Våra uppföljningar av importstödet visar att huvuddelen av den import som sker genom de marknadsbaserade systemen utgörs av insats- cx;h 178 kapitelvaror,och enligt går av stödet tUl den private Regeringen anseratt obundet importstöd till marknadsbaserade Prop. 1993/94:1 (K)valutefördehiingssystem även fortsätmingsvis bör utgöra en betydande Bilaga4 insats från anslaget. Inom ramen för SPA ger också bidrag för attunderlätta de fettigaste ländemas betelning av lån till påmarknadsmässiga vUlkon Det gäller de fettiga länder som endast fårtiUgång till utiåning på förmånliga villkor, men som har gamlalån på marknadsmässiga vUlkon Dessa skulder är ofte mycket betangande.Världsbanken är, lUcsom andra intemationella finansiella institationer, s.k.prioriterad fordringsägare, vilket innebär att fordringarna inte kan avskrivaseller omförhandlas. Bidragen för att underlätte återbetelning av sådan skuld ären effektiv form av skuldlättaad, eftersom resurser direkt frigörs för andraändamål. bör fortsatte att bidra till denna typ av skuldlättaad tillländer inom och utenför SPA som genomför ekonomiska reformen