prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — För tillståndsgivning, tiUsyn och kontroU kan det i stäUet vara avstörre betydelse med möjUghet tiU en vidare överbUck av marknaden. Denbästa överbUcken över restaurangkasinospelsmarknaden finns inom Lotterinämnden.Marknaden omsätter . Antalet tiUstånd har ökatkraftigt . Frekvensen är dock inte tillräckUg för attupprätthålla erforderlig kompetens inom en mindre eUer medelstor kommun. Ävenlänsstyrelsema har i många faU svårigheter att tiUgcxlose krav på en effektivtillsyn och kontroU av tiUståndshavama. Utredningenföreslår därför att tUlstend till resteurangkasinospel och spel på vamautomaterflyttes till Lotteriinspektionen. i övrigt behålls enligt nuvarande ordning. 10.7 TiUståndshavare för restaurangkasinospel och spel på varuauto-mater Lotteriutredningenhar övervägt humvida det finns skäl att bibehålla kopplingen mellanserveringstillstånd och tillstend för resteurangkasinospel och spel påvamautomater. Utredningenanser att det är otUlfredsstellande att speltillstånd inte kan ges tiU den somnormalt bedriver resteurangkasinospelet eller vamato-matspelet utan tiU den sominnehar serveringstillstendet, dvs. innehavaren av speUokalen. Såvältillståndsgivning som tillsyn och kontroll skuUe underlättes om tiUstend kundemeddelas spelanordnaren. KopplingentiU serveringstillstånd innebär att kommunens vetorätt enligt 61 § lagen omhandel med drycker kan få betydelse även för handläggning avspeltiUståndet. Ett kommunalt veto skall oavsett motiv efterföljas avlänsstyrelsen. Även om har möjlighet att meddela tiUstånd i faUdär det saknas serveringstillsfand kan spelanordnaren oförskyllt komma attdrabbas av ett indraget serveringstillstånd. Utredningenföreslår att tillstånd till roulettspel, temingsspel och kort spel skaU meddelas den som anordnar spelet och inte den som innehar 108 spellokalen. TUlstånd bör även ifiamtiden fömtsätta att spelet anordnas i samband Prop. med a) offentUgnöjestiUstäUning inom nöjespark eUer hknande anlägg- Bilaga 1 ning, b) hoteU ochresteurangverksamhet. aUtjämt vikt faggas påsådana omständigheter som tillgcxloser kravet på att spelet behåUer sinförströelsekaraktär och inte lockar till sig bam 70.5 Den centrala tillsynsfitnktionen förstärks Uti-edningenanser att lotteri och spelverksamheten måste vara underkasted en effektivstetiig tillsyn och kontroll. Den centrala tillsynsfunktionen bör varautrustad med befogenheter och resurser att stevja överträdelser av givnaregler men även att tillhandagå lägre tillstendsmyn-digheter, lotteri ochspelanordnare med utbildning, information och service. En viktig uppgift är attse tUl att inga omotiverade skillnader görs meUan olika lotterianordnare. Lotteriinspektionenföreslås bli det nya namnet på och skall utöva central tillsynöver samtiiga lotterier och spel i riket, inklusive de som anordnas av destetiiga spelbolagen och ATG. Ilikhet med vad som gäller för bör Lotteriinsjjektio-nenutmstes med möjlighet att förelägga vite och döma ut vitet om det är fråga omatt 1) till inspektionen lämna upplysningar eller sända in handUngar som behövsför tillsynen 2) upphöra med otillåten verksamhet. Utredningenföreslår att nuvarande instensordning behålls i princip. Om en kommun avslår enansökan om tillstend överklagas beslutet till . Länsstyrelsensbeslut får överklagas till Lotteriinspektionen. Lotterunspektionen får dockinte pröva ett överklagande om inspektionen inte gett prövningstillstånd.Syftet med denna regel är att renodla inspektionens roll som prejudikatinstens. Iärenden där Lotteriinspektionen beslutar i första instans t.ex. tillstånd förriksomfattande lotterier och spel överklagas beslutet till regeringen. Beslutav regeringen och Lotteriinspektionen i sista instans bör kunna bU föremål för rättsprövning i regeringsrätten om det är fråga om ett avslag på en ansökan om en kommersiell spelform. Rätt till sådan pröv ning torde följa av rättsprövningslagen och den europeiska konventionen om de mänskliga rättighetema. Beslutom vite som förelagts eUer dömts ut av Lotteriinspektionen skall 109 kunnaöverklagas hos kammarrätten genom besvär. Bilaga1 De avgifter som tas ut med stöd av lotterilagen är väsentiigt lägre än de somgäUer enUgt avgiftsförordningen. Myndighetemas kosmader för tUl-ståndsgivning,tiUsyn och kontroU uppgår till mer än . De intäktersom inlevereras i form av avgifter tecker av kostnadema. Detkan ifrågasattes om det finns skäl att bibe-hålfa ett avgiftssystem varshanteringskosmader sannolikt överstiger intäktema. En avgift kan dock fungeraavhållande för obefogade ansökningar. Den nya avgiftsförordningen syftar bättre kosmadsteckning för StetUga myndigheter. När det gällerrikslotterier, regionala lotterier och bingospel bör avgiftslagen görastillämplig. För kommuner bör avgiftema bestämmas av kommunen i enligt med denkommunala självkosmadsprincipen. 10.11 Bingoskatten och momsen på konsulttjänster avseende folkrörelsemas lotterieravskaffas Utredningenanser att beskatmingen av foUcrörelsemas lotterier och spel bör vara likformigoch förslår därför att den nuvarande skattefriheten för foUcrörelsemasegentiiga lotterier utvidgas till att även gälla bingo-sp>el och andra spelsom kan komma att anordnas av folkrörelsema. Härigenom kan foUcrörelsema på ettenkelt sätt tillföras omkring 63 mUjoner kronor . Förslaget fömtsätterändringar i lagen (1972:820) om skatt på spel. Imervärdeskattelagen föreskrivs att lotterier inte är momsskatteplUctiga. Bestämmelsenomfatter inte moms på konsulttjänster avseende lotterier. Ett serviceföretagsom sköter en bingohall eller egentiigt lotteri på uppdrag av föreningar ärskyldigt att debitera moms på sina tjänster om det är fråga om ettskatteplUctigt tillhandahållande åt en förening med eget tUlstånd att anordnabingo eller egentiigt lotteri. Detta kan undvikas genom att serviceföretagetmeddelas tillstånd till bingo- eller egentUgt lotteri med stöd av enundantagsbestämmelse i lotterilagen. Denna nödlösning har praktiserats för attinte belasta föreningama med en betungande momskostnad. Ur principiell synpunktär det dock betän-kUgt att meddela tiUstånd tiU kommersiella företag. Motivenför lotterilagens undantagsmöjUghet var att lämna utrymme för t.ex. stiftelsenLitteraturfrämjandet och Folkets husföreningar i glesbygd att få tillstånd.Utredningen anser det dessutom tveksamt att lotterilagens regler skaU utgöragmnd för befrielse från mervärdeskatt. Det kan därför diskuteras att införa ensärskild skattebefrielse för sådana konsulttjänster. Somprincip bör särlösningar i mervärdeskattelagen vara motiverade av tekniskasvårigheter att bestemma skatteunderlaget. undantagetför lotterier i mervärdeskattelagen kan få "smittoeffekter" på 110 Ett ytterligare skäl mot att undanta dessa slags konsulttjänster ftånskattepUkt är att det inte finns stöd för undantag i Prop. 1993/94:182 EG:s sjätte mervärdeskattedirektiv. Utredningenanser vid en samlad bedömning att fördelama med en särskUd skattebefrielseöverväger nackdelama. Utredningen föreslår därför att mervärdeskattelagenkompletteras så att tjänst som avser ett lotteri och som tiUhandahåUs enalhnännyttig ideell organisation skall vara fri från mervärdeskatt. Förslagetmedför ingen ytterligare kosmad för staten. Utredningen föreslår dessutom attlotterilagen bör kompletteras med en uttrycklig bestämmelse om att ettserviceföreteg med Lotteriinspektionens tiUstånd får bedriva verksamheten itillståndshavarens stäUe. 10.12 Lotterier i radio och TV Idagråder förbud mot att bedriva egentiiga lotterier och bingospel i närradio ochkabeltelevision. Något motsvarande förbud finns inte när det gäUermndradiosändningar. Radiolagens regler om programföretegs skyldighet att iakttasaklighet och opartiskhet medger inte programinslag där enskUdalotterianordnare gynnas framför andra. På gmnd av sitt nyhetsvärde haremellertid dragningar som sker hos Tipstjänst och accepteratsav radionämnden. torde vara att bedöma påmotsvarande sätt. Satellitsändningar faUer helt ufanför det lagregleradeområdet. Utredningenanser det inte vara befogat att vidmakthålla ett totelförbud mot lotterier inärradio och kabeltelevision. Folkrörelsema, stetiiga spelbolag och ATG börefter tiUstend av Lotteriinspektionen ges möjlighet att bedriva t.ex.BingoLotto i radio och TV under fömtsättning att den lokala bingoverksamheteninte störs. Om det är fråga om lokalradio eller kabeltelevision får tiUståndendast ges till en sammansluming (aUians) av ideella föreningar. Anordnandeav renodlade kommersiella reklamlotterier är straffbart enUgt lotterilagen.Enskilda företegs utiottoingar beivras mycket sällan. Utredningen anser attdenna illegala lotteriform i vissa fall konkurrerar med folkrörelsemastraditionella lotterier. Utredningens förslag att Lotteriinspektionen gesbefogenhet att förelägga och döma ut vite bör ge möjligheter att stävja bmketav illegala reklamlotterier. Ensärskild form av reklamlotterier får regelmässigt tillstånd av rege ringen. Lotterier som anordnas under sparbankemas s.k. sparbanks veckor och bankemas s.k. vinnarkonton utgör exempel på lotterier som har ett sparframjande ändamål. Dessa lotterier är inte att betrakte som 111 aUmännyttiga i dennuvarande lotterilagens mening. dock att de inte inkräktarpå det tiUgängliga marknadsutitymmet för Prop. 1993/94:182 lotterier och bördärför kunna tolereras även i fortsättningen. Eftersom Bilaga 1Lotteriinspektionen föreslås beslute om tUlstend till alla riksomfattandelotterier krävs en uttryckUg bestämmelse i lotterilagen. 10.14 Konsekvenser av utredningens förslag 10.14.1 Utredningensförsfag leder inte till ökat spelberoende Utredningenär medveten om att våra förslag kan få till följd att den totala konsumtionenav lotterier och spel ökar i vårt land. Den relativt kraftiga voIymtiUväxtenunder sjuttio och åttiotelen har emellertid inte ökat hushåUens spelbenägenheti förhållande till deras disponibla inkomster. Utvecklingen visar attkonsumentema har förmåga att fatte väl avvägda beslut på en redan variationsrikoch tekniskt utvecklad spelmarknad. Det kan inte förnekas att vissakonsumenter har sämre omdöme än andra och utvecklar ett tvångsmässigt beroendeav spel. Ett sådant beteende kan emellertid utvecklas på alla marknader medfria konsumentval. Utredningensförslag om en utbyggd och sammanhållen tillsyn och kontroll över lotteri ochspelmarknaden genom att byggs ut tiU Lotteriinspektionen och attnya spelformer endast får bedrivas av ett foUcrörelsedominerat företeg och attden svarta marknaden kan förväntas minska samt att lotterier och spel somanordnas för allmänheten med bosöden som spelplats förbjuds telar för attantelet spelberoende inte ökar. Utredningenanser att en svensk forskning om spelberoende är lika angelägen som forskningom andra beroendeskapande aktiviteter. En sådan forskning skulle kunnafinansieras genom en särskild avgift på försålda lotter. Utredningen vUl dockinte föregripa kommande överväganden och föreslår därförinte någon sådan avgift. 10.14.2 Utredningensförslag kan leda till att stetens intäkter ökar långsammare Våra förslag syftertUl att återstella balansen på lotterimarknaden till folkrörelsemas favör.Större delen av den beräknade intäktstökningen kommer att tjänas in genom spelpå nya spelformer och genom att den iUegala spelmarknaden minskar. Denföresfagna relativt måttliga ökningen av andelen jjenningvinster ifolkrörelsemas traditionella lotterier kommer sannolikt inte annat änmarginellt påverka försäljningen av de StetUga spelbolagens och ATG:sprodukter. Vår bedömning är att stetens intäkter av lotterier och spel intekommer att uppvisa samma enastående ökningstakt som under sjuttio ochåttiotelen. Denya reglema föreslås träda i kraft den . LOTTERILAG(1993:0000) Allmänna bestämmelser 1 §Denna lag gäUer för lotteri om pengar, varor eller annat som har ett ekonomiskt värde. Lagen gäUer även för automatspel som ger vinst endast i form av frispel på automaten. Lagenär inte tiUämpUg på svenska stetens premieobligationslån. 2 §Med lotteri avses en verksamhet, där en eller flera deltegare genom lottning, gissning, vadhållning eller liknande förfarande, med eller uten insats, kan erhåUa en vinst till högre värde än vad var och en av de övriga deltegama kan få. Vidbedömning av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tas tillverksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindregrad av slump som föreligger i det enskilda fallet. 3 §Som lotterier, som kan ge vinst enligt 2 § förste stycket skall också anses; 1.marknads- och tivolinöjen,såsom automatspel och bollkasming, även om vinstmöjUghetema inte till någon delberor på slumpen, 2.kedjebrevsspel och liknandespel i vilka vinstmöjlighetema huvudsakUgen beror på antelet deltegare sominträder i spelet. 4§ Rätt tiU fortsatt spel är attanse som vinst enligt denna lag. 5§ Med egentUga lotterier avsestraditionella lotterier, vadhållning och annat lotteri som inte ärkedjebrevsspel, eller liknande spel eller bingospel, roulettspel, tämingsspel,kortspel eller automatspel. Medtraditionella lotterier avses lotterier som bedrivs med lottsedlar eUer liknande deltegarbevis eller med lottiistor och där antalet insatser och vinster samt värdet av dessa är bestämda enligt i förväg faststelld vinstplan. 8 1993/94. 6 § Med bingospel avseslotterier som fömtsätter att deltagaren är när- Prop. 1993/94:182 varande på spelplatsen och där köper en lottsedel (bingobricka). Vinst- Bilaga 2 möjUghetema skaU vara beroende av om de nummer som dras samman faUer med bingobrickan och att deltagaren genast gör anspråk på sin 7 §Med automatspel avses spel på mekaniska eller elektroniska spelau tomater som är konstmerade för att betala ut vinst med ett ekonomiskt värde eUer ge vinst i form av frispel på automaten. Enpenningautomat är en spelautomat som är konstmerad för att betela ut vinst iform av pengar och där vinstmöjligheten huvudsakligen beror av slumpen. Envärdeautomat är en spelautomat som är konstmerad för att betela ut vinsthuvudsakUgen i form av värdebevis, spelpoletter eller lUcnande och därvinstmöjligheten huvudsakligen beror av slumpen. EnskickUghetsautomat är en spelautomat som är konstmerad för att betala ut vinsti form av pengar och där vinstmöjligheten helt eller delvis beror av spelarensskicklighet. Enförströelseautomat är en spelautomat som är konstmerad för att ge vinst endasti form av frispel på automaten och där vinstmöjligheten huvudsakligen beror avspelarens skicklighet. Envaruspelsautomat är en spelautomat som är konstmerad för att betela ut vinst iform av varor och där vinstmöjligheten helt eller delvis beror av slumpen. 8 §Med basbelopp enligt denna lag avses basbelopp enligt lagen (1962:381) om aUmän försäkring. Vid tillämpning skall avmndning ske tiU belopp som bestäms av Lotteriinspektionen. Otillåtnalotterier och förfaranden 9 § Det är inte tillåtet att 1.anordna kedjebrevsspel ellerliknande spel, 2.anordna spel påpenningautomater på andra platser än ombord på fårtyg i intemationeU trafik, 3.anordnaren av ett lotteri eUerombud för denne erbjuder deltagare i lotteriet att från hemmet eUerarbetsplatsen erlägga insats i omedelbar ansluming till dragningen genomöverföring av medel på konto i bank,annat kreditinstitut eller genom ianspråktagande av tillgodoha- 114 4.anordnaren av ett lotteri eUer ombud för denne lämnar kredit för Prop.1993/94:182 insatser i lotteriet. om penningautomater finns i 44-48 §§. 10§ Det är inte tillåtet att i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte 1. stäUatele- eUer databaserat kommunikationssystem till förfogande för, förmedfa betalning tiU eUer på något annat sätt främja deltagande i -ett inom landet anordnatlotteri, som inte är tillåtet eller saknar erforderUgt tiUstend, -ett utom landet anordnatlotteri, 2.utan medgivande av anordnarentillhandagå annan vid deltegande i ett lotteri som är tillåtet, 3.uten medgivande av anordnarenavyttra andel i bevis om delaktighet i ett lotteri som avses i 2 eller tillförsäkraannan särskild rätt till på beviset utfallande vmst eller andel däri eller 4.utan medgivande av anordnarenvid försäljning av delaktighetsbevis som avses i 3 sälja beviset mot betalningi särskilda poster eller innehåUa beviset som säkerhet för köpeskillingen. Tillståndför att anordna ett lotteri 11§ Om inte annat följer av dennalag skall den som vill anordna ett lotteri för allmänheten ansöka om tillstendför det. Detsamina gäller i fråga om sådant bingospel, roulettspel,famingsspel, kortspel och automatspel som inte anordnas för allmänheten, omspelet anordnas i förvärvssyfte. 12§ Ett lotteri skall ansesanordnat för allmänheten om inte den krets som lotteriet riktar sig till är påen gång liten, sluten och har en påvisbar gemenskap. 13§ TiUstånd att anordna ettlotteri får lämnas endast om det kan antas att verksamheten kommer att bedrivaspå ett från allmän synpunkt lämpUgt sätt samt enligt meddelade föreskrifter,vilUcor och bestämmelser. 14 § Om inte annat följerav denna lag skall, om det behövs, för verks- Prop. 1993/94:182 ämbeten finnas en föreståndare som tiUståndsmyndigheten godkänner Bilaga 2 och en avtiUståndsmyndigheten förordnad kontrollant. 15 §Om det inte finns särskUda skäl eller annat följer av denna lag får tiUstånd att anordna egentiiga lotterier och bingospel endast lämnas om värdet av vinstema i lotteriet motsvarar av insatsemas värde. VinstandelenskaU anges på lottsedel, eUer anslås i speUokalen. 16§ TiUstånd att anordna lotterifår förenas med särskilda villkor samt med kontroU- och ordningsbestämmelser.Sådana vUlkor och bestämmelser får inte göras onödigt betungande förtiUståndshavaren. 17§ TiUstånd att anordnaautomatspel får endast lämnas, under fömtsättning 1.att varje spelautomat försesmed tillstendshavarens märke eller kännetecken, 2.att det kan antas att godordning råder inom den lokal eller på den plats där spelet skall bedrivas, 3.att det kan antas att bam ellerungdom inte otillbörligen lockas att delta i spelet. 18§ Förslutna lotter, bingobrickor och spelautomater skall vara av godkänd typ.Teknisk utmsming som används för insatser, dragningar och kontroU skall likasåvara av godkänd typ. Lotterunspektionenprövar frågor om typgcxlkännande. Ett beslut om typgodkännande får förenas medvilUcor. Annantillståndsplikti g verksamhet 19 § TiUstånd erfordras för 1.att biträda tiUståndshavare attanordna lotteri, 2.att tiUverka, importera ellersaluföra lotter, bingobrickor, spelautomater samt teknisk utmstning som skallanvändas för insatser, dragningar och kontroll i lotteriverksamhet, 3.att inneha penningautomat,värdeautomat och skickUghetsautomat. VilUcorför deltagande i vissa htterier Prop. 20§ Den som inte fyllt fårinte delta i roulett-, temings- och kortspel eUer i annat automatspel än spelpå förströelseautomater. 21§ AnstäUda eUer funktionärer ibingospel eUer i sådana lotterier som avses i 20 § får inte delta i lotteriet. 22 §TiUstånd att anordna bingospel eller egentiigt lotteri, som inte utgör vadhållning i samband med hästtevling, får lämnas till svensk juridisk person som är ideeU förening och som 1.har tiU huvudsakligt syfte attfrämja allmännyttigt ändamål inom landet, 2.i sin verksamhet huvudsakligentillgodoser sådant ändamål samt 3.inte vägrar någon inträde sommedlem såvida det inte med hänsyn tUl arten eller omfatmingen av föreningensverksamhet eller syfte eUer av annan orsak finns särskilda skäl för detta. Omdet finns särskilda skäl, får tillstend att anordna lotterier som avses iförste stycket meddelas för annan juridisk person än ideell förening eUer enjuridisk person som har till huvudsakligt syfte att främja allmännyttigtändamål utom landet. Densom har fått tillstånd att anordna lotteriet får anlita ett serviceföretag föratt i tillståndshavarens stelle bedriva verksamheten. Ett sådant serviceföretagskall ha Lotteriinspektionens tillstend. 23§ TiUstend att anordnabingospel får ges till en juridisk person som utgör en sammansluming av sådanaideella föreningar som uppfyller vUUcoren i 22 § förste stycket 1 - 3. Ettsådant tillstend får lämnas åt gången. 24§ I egentUga lotterier somanordnas med stöd av 22 § får vinst som utgörs av pengar uppgå till högst ettbasbelopp om lotteriet skall bedrivas inom en eller flera kommuner i ett länoch i annat fall högst tio basbelopp. 25§ 1 bingospel som anordnas medstöd av 22 § och 23 § får värdet av högste vinsten inte överstiga ettbasbelopp. 1 syfte att främjabingospelets utveckling eller om det annars finns Prop. 1993/94:182 särskUdaskäl får Lotteriinspektionen medge att värdet av högste vinsten Bilaga 2 fåruppgå tiU högst tio basbelopp. 26 §Vid tiUståndsprövning enUgt 22 § och 23 § skall särskild hänsyn tes tiU vilket behov av lotteriinkomster som sammanslumingen kan antes ha för sin verksamhet. Vidbedömningen av behovet av inkomster från bingospel skall hänsyn främst tes tiUomfattningen av ungdomsverksamheten i sammanslutningar vars ändamål naturUgenkan förenas med ungdomsverksamhet samt tiU sådan verksamhet som främjarförståelsen för och underlätter anpassningen av handUcappade ungdomar isamhället. 27§ Om det kan antes attlotteriet inte kommer att lämna sammanslutningen skäUg avkastning på gmnd avför höga kosmader eller över-eteblering på marknaden får tillståndsmyndighetenavslå en ansökan om tiUstånd. 28§ En sådan sammansluming somavses i 22 § och som är verksam huvudsakligen inom endast en kommun får gestillstend att anordna egentiiga lotterier(treårstillstend) under fömtsättning 1.att lotteriema bedrivs endastinom den eller de kommuner där sammanslutningen är verksam, 2.att insatsemas sammanlagdabelopp i de lotterier som sammanslutningen med stöd av denna paragraf anordnarunder en treårsperiod uppgår tUl högst 20 basbelopp, 3. attvinst som utgörs av pengar uppgår till högst ett basbelopp, 4.att det finns en avtillståndsmyndigheten godkänd föreståndare för lotte-riema och 5.att lotteriet inte bedrivs frånsådan fast försäljningsplats, som tillhandahålls av ett serviceföreteg. 29§ Spel på värdeautomater får anordnas efter tillstånd, under fömtsättiiing 1.att värdet av spelarens insats uppgår till högst 1 /6 000 basbelopp per spel, 2.att värdet av högste vinstenuppgår till högst 1/15 basbelopp varav Prop. 1993/94:182 högst 1 /300basbelopp får utbetalas i pengar. 3.att högst fem värdeautomaterplaceras på varje spelplats. 4.att samtUga intäkter somåterstår sedan kosmadema frånräknats skall tiUföras det lokala föreningslivet iförhållande till behov och gjorda arbetsinsatser. TiUståndfår endast lämnas tiU en svensk juridisk person, som till övervägande del ägsav sådana sammanslutningar som avses i 22 §. Innan tiUstånd lämnas skaUkommunen beredas tillfälle att yttra sig över placeringen av värdeautomaterinom kommunen. 30 §Spel på skickUghetsautomater får anordnas efter tillstend, under fömtsättning 1.att värdet av spelarens insatsuppgår till högst 1/6 000 basbelopp per spel, 2.att värdet av högste vinstenuppgår till högst 1/300 basbelopp, 3. atthögst fem skicklighetsautomater får placeras på varje spelplats, 4. attsamtiiga intäkter som återster sedan kostnaderna frånräknats skaU tiUföras det lokala föreningslivet i förhållande till behov och gjorda arbetsinsatser. TiUstendfår endast lämnas till en svensk juridisk person, som till övervägande del ägsav sådana sammanslumingar som avses i 22 §. Innan tiUstend lämnas skaU kommunenberedas tillfälle att yttra sig över placeringen av skicklighetsautomater inomkommunen. Lotteriersom får anordnas utan tillstånd 31 §En sådan sammansluming som avses i 22 § får anordna egentiiga lotterier uten tiUstend, under fömtsätming 1.att lotteriet anordnas i samband med a)offentiig tiUstellning till förmån för allmännyttigt ändamål, om helabehåUningen tillförs detta ändamål, b)allmän sammankomst förframförande av konstnärligt verk till för- Prop. 1993/94:182 mån förallmännyttigt ändamål om hela behållningen tillförs detta Bilaga 2 ändamål, c)tiUstäUning eUer sammankomstsom sammanslutningen anordnar eUer deltar i eUer d) bingospel. 2.att lotteriet bedrivs endastinom det för tillställningen, sammankomsten eUer bingospelet avsedda området,