prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — harbetydelse därvid, t.ex. kommunikation, utbildmng, forskmng, stets- Prop.1993/94:150 bidragsystem m.m. BUaga 1.2 3.21 Miljöskydd, naturvård och energi Underpolitikområdet ryms utgifter för åtgärder sora skall fräraja en långsiktig ochhållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luft och rent vatten, levandehav, sjöar och skogar Energiområdet ingår också eftersom ett mUjöanpassatenergisystem är en viktig del i miljöstrategin. Utvecklingsinsatser för fömybarenergi är en central del i den strategi för hållbar utveckling. De totalautgiftema för politikorarådet uppgår under budgetoret 1994/95 till ca 2 miljarderkronor, vilket utgör av Stotens och socialförsäkringssektornstotela utgiften Diagram3.22 Stotens utgifter för miljöskydd, naturvård och energi under perioden1988/89 - 1998/99. Miljarder kronor i 1994/prisnivå. 1993/94:150 BUaga1.2 UnderLK-perioden /95 - 1998/99 minskar utgiftema genomsnittligt raed perår. Minskningen beror framför allt på att de 5-åriga programmen inom nyenergiteknik upphör enligt tidigare beslut /96 samt att raanbudgetoret 1994/95 beslutode om vissa engångsvisa budgetförsterkningar, bl.a.har flerårsbeslut inte fettets om ersättning för landskapsvård och kalkning.Vidare fördelas raedel som avsattes i samband med energiskatteomläggningen förstöd till biobränslen och efter årliga beslut. Regeringenhar i propositionen Med sikte på hållbar utveckling; Genomförande av beslutenvid ora railjö och utveckling -UNCED (prop. 1993/94:111)redovisat riktiinjer och strategi för fortsatte arbete nationellt ochglobalt raed miljö- och utvecklingsfrågoma. Ipropositionen ora riktiinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av Prop.1993/94:150 samhället (prop. 1993/94:163) har regeringen lagt förslag ora denfort- BUaga 1.2 satte inriktningen av Kemikaliekontrollen. Regeringen aviserari nämnda proposition en utredning om kemikalieinspektionens finansiering samtförslag till framtida finansieringsmodell. Resultetet av EU-förhandlingar-na påkemikalieområdet har visat att vid ett evenmeUt medlemsskap i EU kommer högstetillämpade nivå på miljöskydd att gälla. Iregeringens proposition om en handlingsplan mot buller (prop. 1993/ 94:215)föreslås ett åtgärdsprogram vars avsikt är att åtgärda bullerstörningar soratrafiken åstedkommen Regeringenhar i propositionen om åtgärder mot klraiatpåverkan, m.ra. 1992/93:179,bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) angett att en nationell strategi börvara att koldioxidutsläppen från fossila bränslen stebiliseras i enlighet raedFN:s klraiatkonvention till nivå för att därefter rainska.Åtgärdsprogram för att minska utsläppen av växthusgaser skall utgöra enintegrerad del av det framtida samhällsbyggandet och i arbetet med attmiljöanpassa olika samhällsaktiviteter Detfemåriga programraet för sanering och återstellning av miljöskadade områdenlöper t.o.m. budgetoret 1995/96 och resultetet skall därefter utvärderas. Isamband med energiskatteomläggningen aviserades, som ett viktigt inslagi klimatstrategin, medel för insatser för bl.a. fömybar energi ochmiljöåtgärder i inkl. insatser för att förbättrakämkraftssäkerheten. Det är ännu för tidigt att redovisa resultotet av hittillsgjorda satsningar Regeringensförslag ora en miljöbalk behandlas av lagrådet. Riksdagenhar med utgångspunkt från propositionen om en strategi för biologisk mångfeldbeslutot om en svensk strategi med grandläggande principer för bevarande avbiologisk mångfeld och hållbart nyttjande av biologiska resurser (prop.1993/94:30, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/ 94:87). Ienlighet med beslut om en ny livsraedelspolitik (prop. 1989/90:146,bet. 1989/90:JoU25, rskr. 1989/90:327) ingär i miljömålen att slå vakt om ettrikt och varierat odlingslandskap, att bevara odlingslandskapets natur- ochkulturvärden och den biologiska mångfelden. pågår eu utredning(Jo 1994:01) om svenskt program för stöd eldigt EG:s förordning om miljövänligajordbraksraetoder och bevarande av landskapet. Regeringenlämnade tre uppdrag sora syftor till att förbättra kunskapen omsambanden mellan ekonomi och miljö. Stetens naturvårdsverk fick i uppdrag attutveckla ett system av miljöindex, som kan ge en sandad bild av tillstendet ide svenska ekosystemen. Stetistiska centralbyrån fick i uppdrag att utvecklafysiska miljöräkenskaper samt att förbättra och korapletteramiljöstetistiken. 1993/94:150 iuppdrag att redovisa de viktigaste sambanden mellan miljö och ekonorai BUaga1.2 och att ansvara för forskning och utveckling kring raonetära räkenskapen Orastraktureringenav elmarknaden är en av de störte arbetsuppgiftema inom energiområdet inuläget. En proposition om en reformerad ehnarknad Handel med el i konkurtens(prop. 1993/94:162) har förelagts . Eninterdeparteraentel arbetsgrapp har lagt fram betonkandet Förändradkraftvärraebeskattniog (Ds 1994:24). Förslaget bereds inom regeringen undervåren. Deenergipolitiska programmen avseende solvärme, vindkraft och effektivareenergianvändning har, efter att ha utvärderats av , av regeringen i 1994års budgetproposition föreslagits fortlöpa enligt planerna. Regeringenhar budgetproposition även, som del av den energirelateradeklimatpolitiken, föreslagit fortsätto satsningar på energieffektivisering ochökat utnyttjande av fömybara energislag i och . 4 Statens inkomster och utgifter utanför Statsbudgetenexkl. LK-beräkningaraaavser i försto hand stotsbudgeten. Då kalkylerna skall ligga till grand förregeringens långsiktiga utgiftsstrategi för hela den offentliga sektora måste beräkningarnaockså utsträckas till att omfetto även övriga delar av den offentUga sektora.Stotens utgifter och inkoraster utanför stotsbudgeten är en del av hela denoffentliga sektora. En sammanställning av den offentliga sektom, ger enhelteckande bild av de offentiiga finanserna och den offentliga sektornsresursanspråk. Det finansiella sparandet i stoten förbättras underberäkningsperioden från ca 1994/95 till knappt -111miljarder kronor 1998/99. Förbättringen förklaras dels av attbudgetunderskotten minskar över perioden, dels av att sysselsättningen stiger islutet av perioden vilket minskar underskottet i Arbetsmarknadsfonden. Ytterligareen förklaring är att det av beslutede saneringsprogrammet ingår isin helhet i beräkningarna (se vidare avsnitt 1.2 Beräkningsföratsättningar). Idette avsnitt redovisas utvecklingen för övriga steten dvs. Arbetsmarknadsfonden,Lönegaranti fonden och Delpensionsfonden. I kalkylen där de olika fondernaredovisas var och en för sig ingår endast de beslutede delarna avsaneringsprogrammet. AP-fonden redovisas i avsnitt 6. Diagram4.1 Finansiellt sparande i fonder som ingår i övriga stotens saldo underperioden /89 - 1998/99. Miljarder kronor i löpande priser. 1993/94:150 BUaga1.2 88/89 89/90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 95/96 96/9797/98 98/99 Inkluderar endast de beslutade delarna avsaneringsprogrammet Källor: och Diagrammetvisar att det framför allt är Arbetsmarknadsfonden som går Prop. 1993/94:150med betydande underskott. Resterande fonder är i stort sett i balans i BUaga1.2 slutet av LK-perioden. Arbetsraarknadsfonden belaster stotsskulden ochsparandet i offentiig sekton Arbetsmarknadsfondens underskott är ett resultotav den höga arbetslösheten. Lönegarantifonden används för att finansiera den stotiiga lönegarantin vid konkursenFonden har ett underskott under försto delen av , vilket förklaras avdet försämrade konjunktiu-läget och det därigenom ökade antolet konkursenDelpensionsfondens finansiella sparande är i stort sett oförändrat överLK-perioden. EnligtLK-kalkylen rainskar den öppna arbetslösheten . Dekonjunkturberoende arbetsmarknadsåtgärderna fortsätter däreraot att öka i volymäven och under försto . Därefter minskar åtgärderna i toktraed den öppna arbetslösheten. Vidsidan av det kontonto arbetslöshetstödet (a-kassa och KAS) finansieras ävenåtgärderna arbetslivsutveckling (ALU) och utbildningsvikariat viaarbetsraarknadsfonden. Därtill finansieras en del av utbildningsbidragen överfonden. Budgetoret 1993/94 var detto belopp 5 miljarder kronon Arbetsraarknadsfondengenererar stora underskott. Det ackuraulerade underskottet beräknas vidbudgetorets (1993/94) slut uppgå till 54 railjarder kronon Utifrån antogandenrörande arbetslöshet och tillväxt koramer fonden enligt 3 procentsaltemativetatt ha ett ackumulerat underskott på ca vid utgången avbudgetoret 1998/99 utgång. Detfinansiella sparandet förbättras . Förbättringen berorsåväl på utgiftsrainskningar sora inkorastförstärkningan Utgiftsminskningarnaberor främst på de förbättrade arbetsmarknadsläget och till viss del på debesparingar som gjorts genom sänkningen av ersättningsnivån i försäkringen. Arbetsmarknadsfondenhar finansierats dels med arbetsgivaravgifter dels med de försäkradesegenavgiften Egenavgiftens andel av försäkringens kostnader har blivit mycketliten i och raed ökningen av arbetslösheten. 1993 svarade egenavgiften förenbart av försäkringens utgiften För att storka finansieringen avförsäkringen infördes fr.o.m. en alhnän avgift på förvärsinkomsteroch avskaffedes den s.k. egenavgiften i arbetslöshetskassorna. 1994är den alhnänna avgiften av den pensionsgrandade inkorasten. 1995 höjsavgiften till . Till försäkringens fiansiering bidrar även en arbetsgivaravgift,vilken uppgår till av avgiftsunderlaget. Dessa intokter räcker för attfinansiera arbetslöshetsersättning till ca 240 000 personer , vilketraotsvarar raellan till av arbetskraften. Med avgift koramer denallmänna avgiften och arbetsgivaravgiften att svaraför ungefär 1/3 var av försäkringens kostnader vid dagens arbetslöshetsnivå. Förslaget ora en ny allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring innebär att andelen arbetslösa som fårinkomstrelaterad ersättmng koramer att öka. Utgiftema kommer årsvis öka istorleksordningen av denna anledning. Regeringen har ocksåföreslagit en viss uppstramning av kvalificeringsregler och beräkning avnorraalarbetstid varför kostnaden beräknas bli oförändrad järafört meddagens Detgyunsammarc arbetsmarknadsläget och den storkte finansieringen innebär att destora underskotten minskar något. Inkomstema /99 är i stort sätti balans raed utbetelningama ur arbetslöshetskassorna avseende kontentunderstöd särat KAS. Den redan stora ackuraulerade skulden raedför dock atträntebetelningar ökar betydligt. Räntebetelningarna,utbetelningama till utbildningsbidrag och utbildningsvikariat innebär attunderskottet fortferande blir betydande. Diagram4.2 Arbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter inklusive ränto under perioden1994/95 - 1998/99. Miljarder kronor i löpande priser. 1993/94:150 BUaga1.2 94/95 95/96 96/97 97/98 98/99 InkomsterEZB Utgifter exkl räntor Räntetutgifter. Inkluderar endast de beslutade delarna avsaneringsprogrammet. Genoralönegarantin svarar steten för arbetstegares löne- och pensionsfordringar, upptill ett visst raaxiraibelopp, raot en arbetsgivare som har försatts i konkurs. Lönegarantinfinansieras genom en arbetsgivaravgift på av lönesumman. Avgiftemaförs till en Lönegarantifond som förvaltes av Kammarkollegiet. Utbetalningarnafrån fonden följer naturligen antalet inträffede konkur- Prop. 1993/94:150sen var antelet konkurser ca 5 000 - 6 000 . BUaga1.2 Antelet konkurser har ökat mycket kraftigt, menminskar nu igen. Utbetelningamafrån fonden beräknas för budgetoret 1993/94 bli ca , medanintäkterna väntos stonna vid ca 1 250 miljoner kronon För att teckaunderskottet disponerar fonden en rörlig kredit. Budgetoret 1993/94 uppgår dentill 7 000 railjoner kronon Det ackumulerade underskottet beräknas vid utgångenav budgeteret till drygt 4 000 miljoner kronon Regeringen föreslår nu attkrediten sänks till för budgetoret 1994/95. Delpensionsförsäkringenfinansieras med arbetsgivaravgifter, som uppgår till 0,2 %av avgiftsunderiaget. Det finansiella sparandet i fonden beräknas underLK-perioden minska kraftigt. Fondens ränteinkomster har, tillsammans medavgiftsinkomsterna, fram t.o.m. finansierat delpensionsutbetolningarna.Fno.ra. budgetor 1993/1994 kommer eraellertid de löpande utgifterna attöverstiga de totala inkomstema. Detto innebär att fondkapitolet koraraer atttos i anspråk för att tocka de löpande utbetelningama, vilket betyder att detfinansiella sparandet blir negativt fr.o.ra. budgetoret 1993/94. VidLK-periodens slut beräknas det finansiella sparandet till ca - 0,6 miljarderkronon Om det av beslutode saneringsprogrammet hade beaktets ikalkylen skulle delpensionsfondens finansiella sparande ha uppgått till ca 1,8miljarder kronor vid LK-periodens slut. Diagram 4.3 Delpensionsfondens inkomster och utgifter inklusive ränta under Prop.1993/94:150 perioden1988/89 - 1998/1999. Miljarder kronor i löpande priser 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 WAvg ink Eå Ränte ink B Utgifter Denkraftiga minskningen av ränteinkomsterna förklaras till övervägande delav att under budgetoret 1992/93 överfördes avDelpensionsfondens tillgångar till Arbetsskadefonden. Detto innebär att detackumulerade underskottet i Arbetsskadefonden har reducerats i motsvaranderaån. 5 Statens lånebehov och skuld Pop. Bilaga1.2 5.1 Statsskuldens sammansättning Densvenska stotsskulden bester huvudsakligen av summan av historiska budgetsaldonoch över/underskott i fonder utonför budgeten. Däratöver har ävenRiksgäldskontorets nettokreditgivning till stotiiga myndigheter bidragit tillstotsskulden. Även s.k. skulddispositioner påverkarstetsskuldens storlek. Den siste deceraber uppgick stotsskulden till miljarder kronon Av detto belopp var eller ca 12 %upplånat på privaönarknaden, eller var upplånatpå den svenska penning- och obligationsraar-knaden och 364 miljarder kronoreller var upplånat i utländsk valuto. Statenslånebehov bestäms av följande fektorer: - finansiering av underskott i fonder sora liggerutanför stotsbudgeten Stotensnegativa budgetsaldo är den i särklass viktigaste orsaken till uppkorasten avlånebehovet. Det är emellertid inte det redovisade budgetutfellet baserat påinkomst/utgiftsraässiga principer sora är relevant för att feststellaupplåningsbehovet uton i stellet dess kassamässiga motsvarighet, dvs. utfelletpå stotsverkets checkräkning i . Skillnaden mellan redovisatbudgetutfell och rörelserna på stotsverkets checkräkning betecknas kassamässigakorrigeringar Dessa korrigeringar kan i allmänhet endast göras i efterhand närutfeilen är kända. Därför återfinns posten "kassamässigakorrigeringar" enbart där utfellet är feststollt. FörLK-perioden gäller att de kassamässiga flödena antes vara identiska raedbudgetsaldot. Under1990-telet har skillnaden raellan underskottet i stetsbudgeten och stetenslånebehov ökat markant, vilket frärast förklaras av stora underskott iArbetsmarknadsfonden. För att tecka dessa underskott har Riksgälskontoretbedrivit upplåning sora bidragit till lånebehovets storlek. Riksgäldskontoretbedriver en omfettende utiåningsverksainhet till affärsverk och rayndighetenSora exempel på sådan utlåning kan nänmas myndigheteraas lån för investeringari anläggningstillgångar för förvaltningsändamål och utiåning till CentralaStudiemedelsnäranden (CSN) för studielån. får under vissaföratsättningar to upp lån i för att finansiera åtgärder föratt storka det finansiella systeraet. utlåningsverksamhetpåverkar inte Stotsbudgeten, men däremot lånebehovets storlek. Tillföljd av ökad arbetslöshet har underskott i Arbetsmarknadsfonden uppstott.Underskottet beräknas till ca för budgetåret 1994/95.På grand av det försämrade konjunkmrläget har även underskott Prop.1993/94:150 i Lönegaranti fonden uppstott. 1 detto fell sammanhängerunderskottet raed BUaga 1.2 ett ökat antol konkursen Detberäknade totola upplåningsbehovet uppgår till ca 1993/94och till ca 196 railjarder 1994/95. Statsskuldensförändring påverkas, utöver av lånebehovet, av transaktioner av dispositivkaraktor som gön Dessa transaktioner, ellerskulddispositioner, uppstår ofto p.g.a. tidsförskjutningar mellan dekassamässiga betolningar som stotsskulden ger upphov till och derasredovisning. Sora exerapel kan nämnas utbetolningar och regleringar av förskottför inlösen av obligationer och premieobligations-vinsten Valutoomvärderingarutgör en annan betydelsefull del av skulddispositionerna. Valutoskuldenvärderas löpande till aktueUa valutekurser som avräkningen raotstetsbudgeten enbart avser de realiserade valutekursdifferenserna. Stetensvaluteskuld ökade , då i två omgångar begärde attRiksgäldskontoret skulle te upp lån i utländsk valute för räkning.Syftet med upplåningen var dels att sterka valutereserven, dels att underlättesvenska bankers finansiering i utländsk valute. Den förste omgången lån uppgicktill ca 13 miljarder ecu, vilket vid dåvarande valutekurser raotsvarade ca 100miljarder kronon Den andra oragången lån uppgick till ca 15 miljarder ecu,vilket motsvarade, med dåvarande valutekurser, ca 110 miljarder kronon Dessalån användes, efter valutelånenormens avskaffende, för finansiering avbudgetutgiften (Se nedan) Tillföljd av att den svenska kronan har deprecierats har valuteskulden ökat. Detteåterspeglas i beräkningen av skulddispositionerna, och förklarar /93 årsstora skulddispositionen Riksgåldskontoretuppter och förvalter de lån som erfordras för att finansiera löpande underskotti stetsbudgeten och andra utgifter sora grundar sig på beslut.Upplåningen i svenska kronor sker på den svenska privatraarknaden samt penning-och obligationsmarknaden, där både svenska och utländska placerare är köpare.Upplåning i utländsk valute sker utomlands. Riksgäldskontoretsövergripande raål är att inora ramen för de krav sora penningpolitiken stollerrainimera kostnaderna för stotsskulden. Upplåningen i utländsk valuto hartidigare begränsats av den s.k. valutolånenormen som innebar att steten inteskulle nettolåna i utländsk valute.-Valutelånenorraen avskaffedes genomriksdagsbeslut den 16 deceraber 1992. Denna har ersatts med riktlinjer frånregeringen sora anger hur stor stetens nettoupplåning i utländsk valute skallvara. Betelningartill och från steten sker på stetsverkets checkräkning i . Vid slutetav nollstolls saldot på detto konto. dagardå de stotiiga betalningarna resulterat i ett nettounderskott överförs Prop.1993/94:150 medel från checkräkning. De dagar då de stotiigaBUaga 1.2 betolningaraa resulterat i ett nettoöverskott sätts överskottet in påRiksgäldskontorets checkräkning. Saldot på checkräkningpåverkas även då erhåller betolning för upptogna lån samtlöser in och betalar räntor för dessa etc. Till checkräkningär en obegränsad kontokredit kopplad. Mot denna reglerascheckräkningen så att saldot vid dagens slut är noll. Regeringenhar beslutot att kontokrediten under innevarande budgetår skall ersättos raedfinansiering på raarknaden. Det innebär att nettosumman av de stotiigabetolningaraa samt egna in- och utbetelningar till följd avemissioner, räntebetelningar etc. skall finansieras/placeras påraarknaden raed hjälp av kortfristiga låneinstra-nient. Beskrivningen i detföljande utgår från den situation då kontokrediten används. Upplåningenpå den svenska institutionsmarknaden Upplåningpå den svenska institutionsraarknaden sker genora emissioner avstetsobligationer och stetsskuldväxlan Varannan måndag emitteras obligationeroch varannan torsdag emitteras växlan I båda fellen erhåller kontoret likvidpåföljande måndag. Emissionerna sker genom ett auktionsförferande i vilketkontorets återföisäljare lämnar anbud. Resultetet meddelas marknaden viaPMI-systemet (penningraarknadsin-forraations-systeraet). Einissionsdatum, vilkavolyraer och vilka obligationslån som skall emitteras raeddelas beroende pålåneinstument, i förväg. Påprivatmarknaden sker upplåningen genom premieobligationer. Premieobligationer emitteras normalt två gånger per ån Enpremieobligationsemission pågår vanligtvis kanköparna teckna sig för obligationen Kunden erlägger likvid i samband medteckningen. Bankerna betelar likvid för av dem sålda obligationer i tvåomgångar, en för försäljmngen . Riksgäldskonto ärRiksgäldskontorets form av privatobligationer som har formen av s.k.nollkupongare, dvs. hela den intjänade räiiten betelas ut vid obligationens förfell.Sparandet är kontobaserat, utan värdepappen Sparande på alleraanssparkonto skervia insättning på konto i bank. Likviden överförs därefter till . Upplåningi utländsk valuta ProP- 1993/94:150 Riksgäldskontoretsupplåning i utländsk valute görs på den s.k. euroraar-knaden och på utiändskanationella raarknaden De vanligaste låneinstra-menten är stetsskuldväxlar ochobligationslån med banklån. Även andra upplåningsformer förekommen Eraissionsteknikenskiljer sig från den sora används i emissioner i Sverige.Låntegaren (den svenska steten) presenteras i prospekt där placerare erbjudsatt köpa värdepapper utgivna av . Försäljningen avvärdepapperen ombesörjs av återförsäljare. Deskuldskötseltekniker använder sig av omfetter olika s.k.derivatinstrument bl.a. skuldbytesav-tel, optionsavtal och s.k. terminsavteldvs. avtal om framtida betelningar där valutekursen bestäras . UnderLK-perioden beräknas en kraftig ökning av stetsskulden ske, från vid utgången av 1994/95 till drygt 1 920 railjarder kronor1998/99. Ökningen förklaras i huvudsak av de stora underskotten i stetsbudgeten.Under budgetoret 1998/99 kommer, enligt beräkningarna i LK-kalkylen,stotsskulden att överstiga BNP, dvs. stetsskuldens andel av BNP överstiger . Under budgetoret 1997/98 i LK-perioden erhålls ett positivt primärsaldo dvs.inkomsterna till stotsbudgeten överstiger stotsbudgetens utgifter exklusivestotsskuldränton Värt att notera är att stotsskulden som andel av BNPfortsätter att stiga under hela LK-perioden från till ca 100,1 %.Detto trots antoganden om en relativt hög tUlväxt under andra halvan av1990-tolet samt en gynnsam utveckling på räntemarknaderna. Dessutoravisar utvecklingen i LK-beräkningaraa att både stetsbudgetens inkomster ochutgifter utvecklas i positiv riktning, dvs. beräkningarna visar på en fellandeutgiftskvot från till raedan inkorasternas andelav BNP är i stort sett oförändrat . Skatte- och avgiftskvotenökar dock något , från 1994/1998/99. Tempot ivilket stetsskulden byggs upp avtar dock mot slutet av perioden. Mellan 1994/95och 1996/97 är den genorasnittliga procentuella förändringen perår raedan förändringen mellan 1996/97 och 1998/99 uppgår till per år.Över hela LK-perioden är den genomsnittliga procentuella förändringen perån Diagram 5.1 Stotsskuldens utveckling under perioden1993/94 -1998/99, alt . 1993/i löpande priser. 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 9d 98 1998/99 Skulduppbyggnadeninnebär potentiellt högre skatter på framtida generationen Till grand förLK-beräkningaraa ligger, som beskrivits inledningsvis, endast redan fettedebeslut. Det är dock viktigt att notera att det inte fettets något beslut om attde enskilda delarna, sora summeras i årliga negativa budgetsaldon, skalltillätes resultera i en skulduppbyggnad från knappt 600 railjarder kronor1989/90 till budgetoret 1998/99. Orasteten skall kunna amortera av på stetsskulden, för att på så sätt niinskadenna börda, raåste skillnaden mellan stetens inkoraster och stetens utgifterexkl. räntor överstiga utgifterna för räntor på stotsskulden. Enav ferorna raed en snabbt växande stotsskuld är att räntebetol-ningarna i alltstörre utsträckning tränger undan andra angelägna budgetutgiften Det kan dämiedbli svårt att upprätthålla tillförlitliga trygghetssystem. Dessutora belastoskoraraande generationer eftersom de genom skatter och reducerade offentligautgifter får finansiera räntor på stotsskulden. Deberäkningar sora gjorts avseende räntor på stotsskulden för LK-perioden innebäratt den andel av stotsbudgetens utgifter sora avser stotsskuldräntor konuneratt öka kraftigt under de nännaste budgetoren. Budgetoret 1994/95 uppgårstotsskuldsräntomas andel av stotsbudgetens utgifter till eller avBNR För budgetoret 1998/99 är motsvarande andel , vilket raotsvarar ca5,av BNP. Föratt uppnå en situation där skuldkvoten i stollet för att fortsatte att ökaunder hela perioden avtor, och till och med minskar något skulle underskottet istotsbudgeten för budgetoret 1998/99 behöva vara ca lägreän det beräknats till.