prop · GH03248 · 1993-12-31 00:00:00 — Sedannågra år tillbaka organiserar EYC och EYF ungdomsledarutbildningar i Central-och . Under är 1993 organiserades sådana kurser i de tre baltiska länderna. 6 Hälso- och sjukvård Styrkommitténför hälso- och sjukvård (CDSP) höll två möten. Under åretfördjupades det nordiska samarbetet inom ramen för CDSP och pä norskt initiativhölls ett möte med de nordiska CDSP-medlemmarna, där bl.a. verksamheten inomEuroparådet i förhållande till vad som görs inom andra internationellaorganisationer diskuterades. På nordiskt initiativ påbörjades inom kommittén endiskussion om framtida verksamhet inom hälso- och sjukvårdsområdet. Arbetet inom CDSP harockså varit inriktat på att finna former för en bättre samordning och arbetsfördelning mellan främst WHO:s regionala verksamhet, EG:s arbete vad avser hälso- och sjukvård och verksamhet inom detta omräde. Ett gemensamt projekt kring hälsofräm- jande verksamhet inom skolväsendet har utarbetats och är nu under genom- 22 förande.Dessa strävanden bör fortsätta, varvid verksamhet Skr.1993/94:248 inom hälso- och sjukvården bör koncentreras tUl områden med enstark koppling till de mänskliga rättigheterna. Kommitténsarbete präglades även starkt av tillkomsten av nyamedlemsländer/observatörer från . Ett särskilt program, "",har tillskapats för att stödja insatser inom hälso-och sjukvårdsområdet i dessadelar av . Underåret utarbetades rekommendationer avseende multiprofessionell utbildning för hälso-och sjukvårdspersonal respektive vävnadsbanker. Styrkommitténför bioetik (CDBI) höll två möten. Huvuduppgiften har varitutarbetande av förslag till konvention om bioetik. Sannolikt behövsytterligare två möten innan förslaget till ramkonvention samt de tvåprotokollen (om samtyckesregler vid organdonation respektive om forskning ochförsök på människa) finns klara. CDBIanordnade i samband med höstmötet en konferens om "Etiska aspekter påmedicinsk genetik". Programmet innehöll fem teman, bl.a. "Sekretessfrågor","Är den mänskliga arvsmassan patenterbar?" och "Mänskligarättighetsaspekter". 7 Frågor rörande miljö och regional planering a) Miljöfrågor Konventioner m.m. Påett möte med permanenta kommitté beslöts att ett utvidgatsamarbete mellan biodiversitetskonventionen och skall utredassamt att antagandet av en rekommendation angående skydd av sötvattenfiskarskulle uppskjutas till nästa möte. Greklandkommer, om nägra länder tar initiativet, att dras inför skiljenämnd. Detta somen sista möjlighet att komma till rätta med landets uppenbara brott motBernkonventionen genom att vägra att skydda ett av viktigaste kläckningsområdenför havssköldpadda. Sverigeåtog sig att ta fram en statusrapport för järven. Rysslandhar anmält att man avser ansluta sig till . Styrkommitténför miljöfrågor (CDPE) avhöll ett möte med redovisning ochgenomgäng av de verksamheter som pägär. Vidare beslutades om inriktningen avarbetet . Päen alleuropeisk miljöministerkonferens i antogs den föreslagna utvidgningenav naturvårdsstrategi liksom utarbetandet av ett aktionsprogramför centrala och östra . I miljöministrarnas deklaration stöds detplanerade och aktiviteter att i samarbete medInternationella naturvärdsunionen (lUCN), FN:s miljöprogram (), EU ochintresserade länder fortsätta arbetet beträffande skyddade omräden, metodik föroch utveckling av uthållig användning av naturresursersamt arbetet med uthållig turism. skall ministrarna /94:248 träffas i . i antogs en deklaration om uppbyggandet avett ekologiskt nätverk i , det s.k. EECONET. UnderCDPE har fem expertgrupper varit verksamma . En av dessa, angåendejord- och landskapsskydd, avslutade sitt arbete . Fem s.k. Diploma-områden(nationalparker etc.) har förnyats CKh tre nya har belönats. En ny expertgmppför landsbygds- och naturvårdsfrågor tillsattes. deltar tUlsammans med30 andra länder (Kh 11 intresseorganisationer i förberedandet av deteuropeiska . b)Regiorml planering arbetsprogram finns ingen särskild styrkommittéför sektom regional planering. Frågor inom detta ämnesområde behandlas av fackministerkonferensenför ministrar med ansvar för regional planering (CEMAT) (Kh av den ämbetsmannakommittésom förbereder konferensens sessioner. Ministerkonferensensnästa session (CEMAT 10) kommer att äga rum i underhuvudtemat . Som förberedelse härför höll ämbetsmannakommittén två mötenunder . I anslutning till ett av dessa möten anordnades det tredje avfyra förberedande seminarier. Seminariets tema var "Samarbete över gränsemainom ramen för en uthållig regional planering i ". Vidareanordnade och EU ett gemensamt seminarium under temat . Isamarbete med styrkommittén för jämställdhet mellan kvinnor och män pågickunder året förberedelser för det sista seminariet inför Oslo-konferensen.Statsrådet stod som inbjudare till detta seminarium, som sedanhölls i på temat . 8 Regionala och kommunala frågor Ändrad status för kommunalkonferensen Vidtoppmötet i godkändes ett förslag om att ändra den s.k.kommunalkonferensens (CLRAE) status. I fortsättningen kommer kommunalkonferensenatt benämnas kommunalkongressen. Den nya organisationen för kommunaltsamarbete kommer inom att fä samma status som pariamentarikerförsamlingenoch ministerkommittén. Styrkommitténför kommunala och regionala myndigheter (CDLR) höll un- 24 derär 1993 tvä möten I . Bland annat behandlade kommittén där- vidlokala folkomröstningar, insyn och öppenhet i konununal verksamhet. Skr.1993/94:248 subsidiaritetsprincipens tUlämpning i verksamhet, kommunalindelning och organisering inom storstadsområden. Kommittén har utgivitöversikter över den kommunala organisationen och verksamheten i flertalet avEuroparådets medlemsstater. Vidare medverkar kommittén i samarbetet för biståndtUl utvecklingen av den lokala demokratin i . Denunder CDLR tUlsatta särskilda expertkommittén för frågor om kommunalt ochregionalt samarbete över riksgränser fortsatte sitt arbete under år 1993.Sverige fick en möjlighet att delta i kommitténs arbete. Eneuropeisk ministerkonferens genomfördes i . Konferensenägnades åt dels storstadsfrågor, dels frågor om lokala folkomröstningar. Ioktober 1994 kommer en särskUd ministerkonferens att arrangeras i Warszawa.Syftet med denna är att diskutera insatser för att stödjautvecklingen av den lokala demokratin i . Ministerkommitténantog rekommendationen R(93)7 om privatisering av allmännaföretag och tjänster. en rekommendation på det straffrättsliga området.Rekommendationen, R(93)6, behandlar frågor om smitto-samma sjukdomar,inkluderande aids, inom kriminalvården. Syftet med rekommendationen är bl.a.att motverka spridningen av HIV/aids. Styrkommitténför juridiskt samarbete (CDCJ) höll sina 59:e och 60:e möten.Kommittén föreslog ministerkommittén att anta den nämnda rekommendationen omprivatisering av allmänna företag och tjänster. Detsedvanliga samarbetet i rättsfrågor fortsatte, bl.a. i de expertkommittéer somarbetar med frågor om integritetsskydd i "datasamhället" och i den familjerättsligaexpertkommitté som utarbetar förslag till en europeisk konvention om barnsrättigheter. Därutöver inleddes arbete i en expertkommitté för processrättsligafrågor. () höU sina 5:e och 6:e möten. CAHDI bildades genom atten tidigare underkommitté till CDCJ ombildades till en kommitté direktunderställd ministerkommittén. CAHDI skall enligt sina direktiv utbytasynpunkter på samt utreda folkrättsliga frågor på begäran avministerkommittén, på begäran av CDCJ eller på eget initiativ. Staternarepresenteras i CAHDI företrädesvis av utrikesministeriernas rättschefer. Arbeteti CAHDI är inriktat främst på två områden; att 25 seöver statspraxis bland medlemsstaterna i olika folkrättsliga frågor och attSkr. 1993/94:248 tjäna som fomm för en europeisk avstämning av de juridiska frågomainom Förenta nationemas verksamhetsområde. har statspraxisrörande statssuccessionerna till följd av de stora omvälvningarna i Central- cKhÖsteuropa diskuterats och slutsatser dragits som kunnat läggas till grund förden folkrättsliga rådgivningen i frågor som uppkommit med anledning av de nya statsbUdningama. Styrkommitténför brottsfrågor (CDPC) höll sitt 42:a möte. Vid mötet behandladesden tidigare nämnda rekommendationen beträffande frågor om smittosamma sjukdomar,inkluderande aids, inom kriminalvården. Inom CDPC genomförs enöversyn av de europeiska konventionerna på straffrättens område. Vidare pågårutredningsarbete bl.a. i fråga om straffrättsliga åtgärder till skydd förmiljön, straffproces-suella frågor som har samband med informationsteknologi,behandling av ungdomsbrottslingar samt kriminalpolitik och strafflagstiftningmot bakgmnd av att befinner sig i av förändringar. Ettmöte med de europeiska justitieministrarna höUs i , 21-22juni. Ämnet för konferensen var "Federalism, regionalism och skyddet avminoriteter". Fömtom ministrarna frän medlemsstater deltogjustitieministrarna från bl.a. , , , ochTjeckien i mötet. /94 var samtliga medlemsländer utom ,, , , , , , , ,, och anslutna till fonden, vars officiella titel påsvenska är fond för bosättning och regional utveckling. Hämtöverär Heliga stolen medlem. Det dåvarande var associerad medlem . Ett antal central- och östeuropeiska länder harvisat intresse att bli nya medlemmar i fonden. Fondenbildades ursprungligen som ett instrument i flyktingpolitiken, men är numeraäven inriktad på att finansiera infrastmktur-, sysselsättnings- ochbostadsbyggnadsprojekt i regioner där sådana investeringar är av stort socialtvärde. har även ett antal större utbildnings- och sjukvärds-projektfinansierats. 1syfte att stärka fondens kapitalbas och att kunna integreraländerna i i fondens verksamhet utökades fondenskapital mycket kraftigt. De central- och östeuropeiska ländernas behov kommeratt ställa fonden inför större och nya uppgifter såväl vad gäller risktagandesom projektplanering och administration. Fondenanvänder den europeiska valutaenheten ecu i sin redovisning (I ecu = ). Medlemsländernasinsatser i fonden uppgick till Skr. 1993/94:248 sammanlagt1 217 miljoner ecu i form av inbetalade medel, garantiåtaganden och vinstmedelsom tillförts enskilda medlemsländer. HärtUl kommer att fonden vid utgången avår 1993 hade reserver och vinstmedel pä ca 600 miljoner ecu. TUI det egnakapitalet räknar fonden också s.k. eviga lån, som upptagits med sammanlagt 520miljoner ecu. Meddessa medel som bas kan fonden på jämförelsevis fördelaktiga villkor ta upp lånpå den intemationella kapitalmarknaden. Lånen förmedlas sedan till projekt i medlemsländemamed den inriktning som beskrivits ovan. En liten del av utlåningen sker påspeciellt fördelaktiga villkor, en procents ränta. Dennasubventionerade utlåning bekostas av en del av fondens vinstmedel. Underår 1993 instiftade fonden också ett katastrofkonto frän vilket ränte-fria lånkan lämnas i samband med krig eller andra exceptioneUa händelser. Kontot, somförutsätter särskild medfinansiering från medlemsländema, har under åretutnyttjats för flyktingprojekt i . Sedansin tillkomst och tUl slutet av har fonden finansierat projekt imedlemsländerna om totalt 8 666 miljoner ecu. utestående lånuppgick till 6 881 miljoner ecu, varav 63 miljoner ecu som subventioneradelån. De största låntagarna (1982-1993) har varit (35 %av länemedlen), ItaUen (), (), (), ()och (). Det ändamål som erhållit mest lån är bostadsbyggande,vilket fått knappt en fjärdedel av lånebeloppet. Härefter följer lån i sambandmed naturkatastrofer, infrastrukturinvesteringar samt åtgärder för flyktingaroch migranter. Fondensverksamhet har expanderat kraftigt. På gmnd avuppstramade utläningsrutiner minskade dock nyutlåningen ochuppgick till 509 miljoner ecu. Underde har växande kritik riktats mot fonden. Denna kritik gäller delsatt fonden alltmer fjärmat sig från sin sociala målsättning och dels att detförekommit allvarliga brister avseende fondens finansförvaltning, lå-neverksamhet,projektuppföljning, internadministration och samarbetsklimat. Eninternrevision som pä styrelsens initiativ genomfördes är 1992 bekräftademisstankarna om avsevärda brister i fondens ledning och ledde under år 1993till att fondens högste verkställande tjänsteman lämnade sin befattning. Underär 1993 har ett omfattande översynsarbete igångsatts i syfte att komma tillrätta med fondens problem. Bland annat har nya stadgar utarbetats som avsesträda i kraft . De nya stadgarna torde bidraga till en effektiviseringav verksamheten och en klarare ansvars- och rollfördelning mellan fondens styrandeorgan. Vidare har nya rutiner fastlagts avseende fondens utlåning (projektvaloch projektuppföljning) samt finansförvaltning. I samband med att en nyledning för fonden tillträdde , har även omfattande förändringargenomförts i fondens inre organisation. Ett övergripande mål är att återigenklart sätta den sociala målsättningen i centrum för fondens verksamhet. inträdde i fondenår . Vår andel i fondens kapital uppgår till ca 36 miljoner ecu, vilket motsvarar av medlemsländernas insatser. Av detta belopp har3,9 miljoner ecu betalats in och 32,1 miljoner ecu är ett Skr. 1993/94:248 garantiåtagande.Sverige bör betala in ytterligare 994 000 ecu före . Sverigehar varit pådrivande i de senaste årens arbete att omorientera (Kh sanerafondens verksamhet. har bl.a. eftersträvat att utlåningen skall få enbättre geografisk fördelning (Kh koncentreras tiU de socialt angelägnasteprojekten, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån påsärskilt fördelaktiga vUlkor samt att flera länder skall ansluta sig tillfonden. Sedanår 1975 har varit anslutet till konvention om utarbetandeav en europeisk farmakopé (Ph Eur). Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanseroch vissa färdiga läkemedel. Den har bindande giltighet i de länder som äranslutna till konventionen. Tjugo länder i har ratificeratkonventionen. Fömtom dessa deltar WHO, EU samt ytterligare åtta länder somobservatörer. Bland observatörsländerna finns och . Denförsta upplagan av trädde i kraft i den 1 januari1978. Den andra upplagan i alla dess delar trädde i kraft i medlemsländema den1 . utgavs ytterligare ett häfte (fascicule 17) av denandra upplagan med standarder (Kh föreskriften Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmöten under år 1993.1 de ca 30 expertgmppersom förbereder och bearbetar material som skall ingå i farmakopén, medverkade19 svenska representanter hämtade från statliga laboratorier, farmaceutiskafakulteten, den farmaceutiska industrin och Apoteksbolaget. De statliga laboratoriemarepresenteras av , (fr.o.m. ) och . Deolika experterna ansvarar för ett omfattande experimentellt förarbete på sinarespektive laboratorier. Arbetet samordnas i av Svenska farmakopé-kommitténoch standardiseringsenheten vid . Europafarmakopénhar stor normgivande betydelse för läkemedels kvalitet. Den tillämpas avLäkemedelsverket och läkemedelsindustrin vid registrering och kontroll avläkemedel samt vid Apoteksbolagets beredning och hantering av läkemedel. Underår 1993 fastställdes 127 nya och reviderade monografier för införande i ,vilket innebär en 5-procentig ökning jämfört med . År1993 beslutades att en ny prioritetsomgäng inom Europasamarbetet skullepåbörjas för att få fram vilka läkemedelssubstanser, läkemedelsformer ochbruksfärdiga läkemedel man skall arbeta med . För svensktvidkommande anses den medicinska betydelsen utgöra det viktigaste kriteriet attta hänsyn till vid prioriteringen. Samarbetetmellan den europeiska farmakopén och representanter för denamerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén om harmonise- Skr.1993/94:248 ring av de olika farmakopéernas bestämmelser fortsatte under år1993, och arbetar man med ett antal hjälpsubstanser i läkemedeldär behovet av harmonisering anses störst. anordnades också en intemationeUkonferens i av de tre farmakopéema rörande harmonisering av biologisktframställda läkemedel. stod som värd och konferensen leddes aven svensk ordförande. Underår 1993 fortsatte diskussionema mellan Europafarmakopékommis-sionen ochrepresentanter för den gemensamma marknaden, läkemedels-och kemiindustrinsolika intresseorganisationer samt olika europeiska myndigheter om ett utökatsamarbete på läkemedelsområdet med tonvikt på att underlätta läkemedelskontrolloch läkemedels godkännande i . Den på prov genomförda certifieringsprocesssom dessa diskussioner tidigare lett fram tUl har utvärderats (Kh befunnitsvara mycket framgångsrik. Den har därför fastställts (Kh kommer att drivas i Europafarmakopénsregi. Den innebär att farmakopén kan certifiera olika företags produkter så attde överensstämmer med de kvalitetskrav som specificeras i . Ettnytt sätt att utarbeta monografier för som komplement till deandra har startats på prov . Detta innebär att origi-naltUlverkarenav en läkemedelsråvara tillsammans med det nationella far-makopélaboratorietutarbetar ett förslag till en monografi redan innan patenttiden för substansengått ut. deltar vid utarbetandet av två sådana substansmonografier,vilka är av stort intresse för den svenska läkemedelsindustrin. b)Pompidougruppen (narkotikafrågor) Pompidougruppeninrättades är 1971 i huvudsak som ett fomm för erfarenhetsutbyte i Västeuropa.Initiativet togs av den dåvarande franske presidenten varett svar på det växande narkotikaproblemet i . Gmppen hade fram till år1980 ingen formell status men blev då en samarbetsgrupp inom . Urspmngligenhade gruppen 16 medlemmar men medlemsantalet uppgick till 25.Samarbetet omfattade de flesta västeuropeiska länderna samt , ,och . Andra länder i Central-(Kh inbjuds att på ad h(K-basisdelta i olika aktiviteter anordnade av Pompidougruppen. Den svenska regeringenhar ställt medel till Pompi-dougruppens förfogande för att underlätta dessaländers deltagande i konferenser, symposier och andra möten anordnade avgruppen. Arbetet i Pompidougruppenrör såväl förebyggande insatser i syfte att minska efterfrågan på narkotika som insatser inom kontrollpolitikens om råde. Samarbetet är således tvärsektoriellt. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip vart tredje är och beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Mellan mi nistermötena sammanträder representanter för medlemsländerna (s.k. per manenta korrespondenter) för att besluta om konkreta åtgärder och för att rapportera om pågående och planerade insatser i de 29 Vidministermötet antogs programmet för Pompidou- Skr. 1993/94:248 gmppensarbete . Bland annat framhålls där betydelsen avolika förebyggande insatser för att minska efterfrågan på narkotika. Sverigedeltar aktivt i det arbetet, bl.a. genom medverkan i en arbetsgmpp ommassmedias roll i det drogförebyggande arbetet. medverkar också i en arbetsgmppom altemativ tUl fängelse för narkotikamissbm-kare. deltar även i detomfattande epidemiologiska samarbete som pågår inom Pompidougmppens ram.Programmet omfattar även samarbete mot illegal handel med narkotika. Inomdet området deltar i en samarbetsgrupp för narkotikakontroll vidflygplatser samt kontroll av internationell handel med psykotropa ämnen ochämnen som kan användas vid illegal framställning av narkotika (prekursorer). Underår 1993 utarbetades ett förslag tUl nytt arbetsprogram för de tre kommandeåren. Beslut fattades sedan vid ett ministermöte i febmari 1994. Det nyaarbetsprogrammet betonar vikten av efterfrågedämpande insatser och att PompidougmppenstvärsektorieUa inriktning bibehålls. Påinitiativ av och i samverkan med EG hölls i denförsta alleuropeiska ministerkonferensen om narkotikafrägor. En handlingsplanför uppföljning av konferensen har utarbetats och en uppföljande alleuropeiskministerkonferens ägde mm i febmari 1994. Sverigedeltar i för handikappfrågor. Arbetetbedrivs - fömtom i kommitténs ordinarie möten - i expertgrupper, varav Sverigedeltar i en. Denna arbetar med frågor om ()internationella klassifikation för funktionshinder. Kommittén har tillsattytterligare två expertgmpper, den ena arbetar med en ökatillgängligheten för personer med funktionshinder och den andra med attupprätta ett europeiskt nätverk för handikapprojekt. Frågan om att öka kretsenav länder som deltar i kommitténs arbete har diskuterats. Kommitténs ordinariemöte hölls i . Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , P. , Regeringenbeslutar skrivelse 1993/94:248 Redogörelse för verksamheten inom . gotab 46663, 1994