prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det är regeringens bedömning att åtgärder för att förbättrafunktionshindrades informationssituation är av strategisk betydelse för att fåfuUt genomslag för många av de övriga anpassningsåtgärder som redan vidtegitseUer planeras och att insatser på dette område därför bör ges hög prioritet ibl.a. skuUe ett informationssystem avdette slag CKkså kunna få betydelse som ett viktigt underlag för berördamyndigheters och företegs planering av tiUgängUghetshöjande åtgärder genom atttydUggöra brister (Kh svaga länkar i transportsystemet (Kh dess omgivning. Behovav forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt Åtgärderför att förbättra tUlgängligheten tiU trafiken för äldre och funktionshindraderesenärer berör aUa delar av koUektivtrafikens utveckling. haren omfettande forskning genomförts med avseende på anpassning av trafiken tiUäldres och funktionshmdrades behov. Även om forskningen har lett tiU ett fiertalbetydande framsteg finns det aUtjämt stora kunskapsbrister på området. Enfortsatt långsiktig kunskapsuppbyggnad behövs bl.a. när det gäUer vad sompåverkar funktionshindrades resvanor, vilken betydelse olika faktorer ireskedjan har för funktionshindrades tUlgängUghet tiU trafiken och vilkafunktio-neUa krav på fordon, utrustning och service som olika ftinktionshinderger. Det är också viktigt - bl.a. som stöd för föreskriftsarbetet - att genomutveckUngs- och demonstrationsprojekt belysa hur resenäremas fiinktioneUa kravkan översättes tiU tekniska eUer organisatoriska lösningar. Att stödja forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsprojekt inom dette område är en viktig uppgift för såvälVägverket som Kommunika-tionsforskningsberedningen. EnUgt vad regeringenerfarit pågår inom Kommunikationsforskningsberedningen ettarbete med ett nytt forskningsprogram avseende resebehov och resemöjUgheter förhandUcappade, äldre och sjuka som kommer att innefette såväl satsningar påmera långsiktig kunskapsutveckling inom ramen för större temaområden som meratiUämpningsinriktede utvecklings- och demonstrationsprojekt. 1.antar regeringens förslag tiU feg om ändring i lagen om handUcappanpassad koUektivtrafik (1979:558), 2.gcxlkänner det som regeringen förordarom anpassning av färdmedel m.m. (avsnitt 3.4) c. Informationsteknologins användning inomtransportsektorn I Ärendet och dess beredning Somgmnd för regeringens försfeg (Kh bedömningar i det följande Ugger främstdepartementspromemorian Irtformationsteknologi på väg -En analys avtrofikpolitiska konsekvenser (Ds 1993:47). Promemorian har remissbehandfets. Enförteckning över remissinstansema samt sammanfettningar av renussvaren finnsatt tiUgå i (dnr K93/1730/4). 1993/94:100 Bilaga 7 2 Utvecklingen inom området Regeringensbedömning: De förste nya väginformatUcsystemen kommer att finnas som färdigaprodukter inom något eUer . Rertalet system och tjänster kommer docksannolikt inte att nå någon större spridning på marknaden förrän . Ett arbete med att analysera den nya tekniken från trafikpoUtiskautgångspunkter och att förbereda den anpassning i bl.a. regelverk ochinstttationeUa förhåUanden som kan komma att påkaUas av utvecklingen inomområdet bör dock redan nu påbörjas. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Huvuddelen av de remissinstanser som yttrat sig i ftågan instämmer iutredningens slutsatser. Stetens väg- och transportforskningsinstitatunderstryker att tidpunkten när tiUämpningar av vägin-formatik kan komma attinttoduceras på marknaden är mycket osäker. menar att det ärsannolikt att utveckUngen inom området väginformatik kommer att gå snabbare änvad uttedningen bedömer och att det är viktigt att från stetens sida testrategiska beslut som syftar tiJl en effektiv användning av väginformatik. ABVolvo anser att det redan nu finns system - t.ex. navigationssystem ochinformationssystem - som är mogna att tes i drift cKh där det huvudsakUgahindret för en användning Ugger i avsaknad av den nödvändiga infrastmktaren.Volvo framhåller vidare att det är viktigt att vissa gmndläggande frågorbehandlas i ett tidigt stedium för att därmed fastslå den framtidainriktmngen. Skälenför regeringens bedömning: Informationsteknologi ( kan beskrivas som deteknikrefeterade kunskapsområden som utökar vår förmåga att inhämte ochtiUvarate information. Med IT inom transportområdet avses ofte en syntes avtelekommunikationer, mikrcKlekttonik 13 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 I begreppet innefettas dock i Uka hög grad de tjänster som Prop.1993/94:1(X) kan utföras med hjälp av tekniken som tekniken som sådan. En engelsk term som ofta används för att betecknainformationsteknologi för vägtrafiken är Road Transport Informatics - RTI.Även andra termer med i huvudsak samma betydelse förekommer dock, t.ex.Advanced Transport Telematics (ATT), ()(Kh Vehicle Information and (). I harbegreppen transport- resp. väginformatik bUvit aUt vanUgare även om också t.ex.transport- och vägtelematik förekommer. I pågår två storaforsknings- och utvecklingsprogram inom väginformatikområdet: ochDRIVE. Båda programmen har som mål att genom ökad användning av informationsteknologigöra trafiken säkrare och mera mUjövänUg samt att förbättra kapaciteten ocheffektiviteten i vägtrafiken. Stora utvecklingsprogram med denna inriktninggenomförs också i bl.a. och . Med utgångspunkt i de resultet somforsknings- och utvecklingsverksamheten hittiUs avsatt har också ettomfettande standardiseringsarbete påbörjats. På rekommendation av DRrVE:s s.k. strategiska rådoch under tiU-skyndan av bl.a. bUdades den europeiskasamarbetsorganisationen (). Organisationens uppgift är att bidra tiUsamordningen av pågående väginformatikprojekt i och ge vägledning ochstöd för införandet av informationste-knologitiUämpningar inomvägtransportområdet. Flera svenska företeg CKh myndigheter är medlemmar iorganisationen. Även inom ramen för den europeiska transportministerkonferensen(CEMT) har ett arbete påbörjats för att klarlägga bl.a. olika juridiska ochinstitationeUa aspekter på utvecklingen inom väginformatikområdet. Genom olika företegs och forskningsinstitationersmedverkan i både och bedöms Ugga relativt långt frammei forsknings- och utvecklingsarbetet. De svenska insatsema samordnas inom svensktRTI-program. försöksområde ARENA i utgör en bas förprogrammet och dess fältförsök. I begreppet väginformatik ryms en rad oUkateknUcer, funktioner, system och tjänster som befinner sig i skUdautveckUngsstedier. Exempel på framtida tUlämpningsområden är trafikkonttoU ochttafikstyming i fetorter och längs huvudvägar och innefettar bl.a. olika systemför trafik- och signalreglering, trafUdednmgscenttaler och oUka medier förkommunikationen meUan ledningscentraler samt konttoU- och regleringssystem.Ett annat planerat tiUämpningsområde är system för res-och transportplaneringsom bl.a. kräver tiUgång tiU en omfattande väg-datebank, system som gerinformations-, navigations- och vägvalsstöd i fordonen och som kan innefattebl.a. kodade trafikmeddelanden över bilradion (RDS-TMC), fordonsdatorer medbl.a. funktioner för positi-tionsberäkning och digitala kartor,sateUitpositionering, tvåvägskommu- nUcationbaserad på inftarött ljus, mikrovågssändare eUer ceUulär radio- Prop.1993/94:100 kommunikation (GSM). Dessutom bedöms informationsteknologin fäBilaga 7 stor betydelse i form av olika övervaknings- och stödsystem ifordonen. Det kan t.ex. gäUa system för fert- och avståndshållning,väglagsin-formation, övervakning av skUda fordons- ckU motorfiinktioner m.m. TiU dessa fordonsanknutnafunktioner kan också feggas en rad andra system som syftar tiU att längs vägensamfe in CKh förmedfe uppgifter om vägfegs- CKh väderförhåUanden,trafikstörningar m.m. Även inom koUektivtrafikområdet finns omfettandetiUämprungar för informationsteknik när det gäUer planering av linjer ochtarer, trafikledning, resandeinformation vid terminaler CKh i fordon,bUjettaantering, öafik-prioritering m.m. VägtaUar, trafikavgifter,parkeringsavgifter och andra typer av användaravgifter koppfede tUl olikatrafik- eUer kringtjänster är ett annat område där informationsteknologinöppnar helt nya möjUgheter. Som fiera remissmstanser påpekat finns redan i dagsystem som i princip är färdigutvecklade, t.ex. vissa navigationssystem CKhinformationssystem. kan man dock räkna med att dessasystem kommer att få en relativt begränsad spridning på marknaden. EnUgt defleste bedömningar är det således först omkring som informationstiUgångenoch den organisation som erfordras för att tiUhandahåUa informationen kanväntes vara så utbyggd att den kan ge underlag för mera fuUvärdiga tjänster.Tidsperspektiven är dock i hög grad osäkra eftersom utveckUngen natarUgtvis ärstarkt beroende av hur oUka system och tjänster möttes på marknaden. Det ärockså ttoUgt att väginformatiken fortiöpande kommer att utvecklas mot nyatekniska lösningar, tiUämpningar och tjänster som endast delvis kan fömtses. har varitengagerat i utvecklingen inom informationsteknologiområdet. Iinriktaingsdiskussionen inför vägplaneringen behandladeVägverket informationsteknologin som en del av morgondagens transportsystem.Verket tillkännager där sin avsikt att i dialog med andra intressenter te framen preliminär strategi för införandet av väginformatik i . har också nyUgen upprättet enhandlingsplan för inrättandet av en basorganisation för vägtrafikledning inomväg- och trafikdivisionen som i hög grad bygger på ianspråktegande av nyinformationsteknologi. Handlingsplanen innebär att som ansvarigmyndighet skaU starte utbyggnaden av en informationsinfrastmktar förvägtrafikledning. I dette Ugger bl.a. att ansvara för att tiUhandahåUa ettgeografiskt referenssystem (Kh navigeringsbara digitala kartor för hela detsvenska vägnätet, utveckla system för rapportering av vägarbeten, olyckor ochandra hinder i trafiken. Vidare skaU två nivåer avvägtrafikledningscentraler mrättes. Bas-centralens tyngdpunkt Ugger påvägledning, dvs. informationsinsamling, trafikandcontakt och information tiUtrafikantema men de skaU även kurma arbete med styrande åtgärder. Sådanatrafikledningscentraler finns eUer kommer att inrättes i , Hämösand, EskUstanackU Dämtöver skaUcentraler med större kapacitet byggas upp i Prop. 1993/94:100 Stockhohn,och Mahnö. De skaU enUgt planema i större Bilaga 7 utsträckning arbetemed trafikledning, dvs. att aktivt åtgärda trafikstörningar och styratrafiken. I skapas ett nationeUt centmm för vägtrafikledning som bl.a.skaU utarbete riktlinjer för verksamheten, förvalte gemensamma stödsystem,initiera förändringar av fegstiftning, standards och regelsystem i harmoni medutvecklingen i , utforma avtalsmodeUer ckUträffa avtal med utomstående om vägledningstjänster. I den nu genomförda översynen görs bedömningen attväginformatiken bör införas på ett planerat och samordnat sätt och med måletatt eteblera (Kh successivt utveckfe ett integrerat system som inbegriper såvälfordon som infrastruktar. Bedömningen baserar sig bl.a. på att fömtsättningamaför en kommersieU inttoduktion i många faU förefaUer vara begränsade om inteinfrastnUctaren anpassas tiU den nya tekniken. Dessa uttafede krav påkcKrdination medför att ett införande av väginformatik kan väntes bU en mycketkompUcerad process som fömtsätter en nära samverkan meUan olika offentUga ochprivate aktörer, mellan skUda samhäUssektorer CKh industtigrenar och meUan denintemationeUa, nationeUa, regionafe ckU lokalaplaneringsnivån. Sammanteget är det regeringens bedömning att detkan krävas en betydande organisatorisk anpassning för att möte den nyatekniken. För att bibehålfe störste möjUga mått av handlingsfrihet i förhåUandetiU den nya tekniken ckU desskonsekvenser bör dessa frågor redan nu ägnas fuU uppmärksamhet. Ett arbete medatt analysera den nya tekniken från trafikpoUtiska utgångspunkter och förberedaden anpassning i bl.a. regelverk och institationeUa förhåUanden som kan kommaatt påkaUas av utvecklingen inom området bör därför påbörjas . 3 Väginformatikens trafikpolitiskabetydelse och konsekvenser Prop.1993/94:100 Bilaga 7 Regeringensbedömning: Kunskaperna om hur skU(fe typer av informationsteknologitiUämpningari trafiken var för sig kommer att påverka transportsystemet i stort och därmedCKkså de trafikpoUtiska målen är fortferande bristfälUga. Ännu svårare är detatt bedöma den samlade effekten av de system som utvecklas. Det står dock klartatt en ökad användning av informationsteknologi i trafiken kommer att påverkasamtUga trafikpoUtiska mål. HittiUs genomförda stadier tyder cKkså på att detvid ett planerat och samordnat införande av väginformatik bör vara möjUgt attnå betydande positiva sammanvägda effekter på de trafikpoUtiska målen. TiUgången tiU väginformatik i mera utveckfedeformer innebär också att den trafikpoUtiska medelsarsenalen vidgas avsevärt.Den nya tekniken kan i detfe avseende i hög grad komma att underlätte genomförandetav de trafikpoUtiska riktlinjer som har beslutet om. De ökademöjUgheter att påverka trafiken som Ugger i den nya tekniken kan emeUertidockså göra det nödvändigt att delvis ompröva formema för att förverkUga trafikpoUtiken. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Rertalet remissmstanser stäUer sig bakom utredningens bedömningar.Motormännens Riksförbund avvisar rapporten med hänsyn tiU att den enligtförbundet inte belyser konsekvensema för den personUga integriteten på etttiUfredsstäUande sätt. LUcnande synpunkter framförs av BUfront. Stetens väg-(Kh transportforskningsinstitat anser att utredningen inte tillräckUgt belystinformationsteknologins effektivitet i förhåUande tiU andra sätt att uppnåmotsvarande mål. anser att det finns en direkt risk medväginformatiken genom att dess mUjöförbättrande CKh säkerhetshöjande sidor kanbU ett argument för att undvUca att vidte gmndläggande åtgärder för att skapaett håUbart transportsystem. anser attinformationsteknologi kan användas för att lösa vissa väghållnings-,trafiksäkerhets-, transport- och mUjöproblem mom vägttafiken. Förbundet anseratt det med hänsyn tiU trafikbUden i framför aUt är teknik och tjänsterinom trafiksäkerhets- och koUektivtrafikområdet som bör prioriteras.Kommunikationsforskningsberedningen anser på samma gmnder att svenskväginformatik bör ges en inriktning på sådana problem som gäller trafiksäkerhetoch trafikens mUjökonsekvenser. anser att vinstema avväginformatik blir betydande när det gäUer res- och transporttider,trafiksäkerhet och mUjö. Vidare kommerväginvesteringarna att kunna begränsas om man kan få Prop. tiU stånd ett effektivareutayttjande av de befintUga vägama. toreti anser att det är vUctigt att kommunen har ett avgörande inflytande på dedelar som påverkar trafiken i kommunen och att den kan genomföraegna trafikpoUtiska mål med dateteknologin som ett hjälpmedel. Skälen för regeringens bedömning: Forsknings- ochutvecklingsprogrammen inom väginformatikområdet handlar inte bara om att tefram tekniska hjälpmedel för att rationaUsera transporterna. Utvecklingsprogrammenhar efterhand aUtmer kommit att behandla fiågor där bl.a. teknik, ekonomi cKhbeteendevetenskap vävts samman tiU en helhet som inrymmer betydande inslag avpoUtiska ställningsteganden. TydUgast blir dette i de visioner om en integreradeuropeisk transportmUjö baserad på omfettandeinformationsteknologitiUämpningar som successivt vuxit fiam inom ramen för EU:sforskningsprogram DRIVE. Att nå ökad effektivitet, bättre trafiksäkerhet ochminskad mUjöpåverkan är ett uttafet mål för huvuddelen av den nuvarandeeuropeiska utvecklingsverksamheten inom väginformatUcområdet. Kopplingen tiUmålen för den svenska trafikpoUtiken är således uppenbar. De skattningar som hittiUs gjorts avväginformatikens effekter på transportsystemet niåste betraktes som mycketosäkra. Resulteten skUjer sig också mycket ät meUan olika bedömningar. Ettförste försök att göra en samlad bedömning av de samhäUsekonomiska effektema avinförandet av väginformatik i har genomförts inom ramen för detsvenska Kll-programmet och med utgångspunkt i verksamheten inom Vägverketsförsöksområde ARENA. Med hänsyn tiU de brister som finns i underlaget måsteresulteten tolkas med stor försUctighet. De preliminära utvärderingar somgjorts visar dock att olika system sannolikt ger upphov tiU mycket varierandeeffekter på olika trafikpoUtiska mål och att det förefaller finnas mycketkomplexa inbördes beroenden mellan olika system. Ett trafikpoUtiskthögintressant resultet är natarUgtvis att väginformatiken synes kunna gebetydande trafikpoUtiska vinster tiU en samhäUsekonomisk kostaad somunderstiger kostaadema för att nå motsvarande mål på annat sätt. Det kan i dette sammanhang finnas anledning attundersöryka att det natarUgtvis i de fleste faU inte är själva tekniken sompåverkar trafiken i en eUer annan riktning. Vad de olika bedömningar som gjortsframför aUt visar är således vad man kan uppnå med en viss användning avtekniken och där bedömningama i sig inrymmer en avvägning meUan olika mål förtransportsystemets utformning. Det torde därför inte finnas några principieUahinder för att med hjälp av informationsteknologi uppnå t.ex. mycket storamUjö- eUer trafiksäkerhetseffekter om dessa mål ges högste prioritet. TiUgång tiU väginformatik i mer utveckfede formerinnebär således att den trafikpoUtiska medelsarsenalen vidgas avsevärtsamtidigt som hittiUs använda styrmedel kan användas med en precision somtidigare inte varit möjUg. Den nya teknUcen kan i detta avseende i hög grad komma att medverka tiU attunderlätte genomförandet av den svenska Prop. 1993/94:100 trafikpoUtikensriktUnjer. kan utvecklingen komma att med- Bilaga 7 föra betydandeförändringar i ttafikpoUtUcens innehåU och påverka rollfördelningen såväl meUanolika planeringsnivåer som meUan poUtiker (Kh tjänstemän. Det är exempelvisttoUgt att både möjUghetema tiU (Kh behovet av lokal anpassning avtrafikpoUtiken blir än mer framträdande än i cfeg. MöjUghetema att tiUämpa enmer differentierad ttafikstyming kan CKkså lecfe tiU att det poUtiskainflytandet när det gäUer trafiksystemets utformning i ännu högre grad än i(feg måste övergå från detaljregleringar tUl att ange mer övergripandefunktionskrav. Inför införandet av avancerad väginformatik kan det därförfinnas anledning att ägna särskUd uppmärksamhet åt frågan hur ett demokratisktinflytande över trafikpoUtiken bäst kan tiUgodoses och hur avvägningen mellanlokafe, regionafe, nationelfe (Kh europeiska/intemationeUa intressen lämpUgenbör ske. Flera renussinstanser har betonat de risker somUgger i en ökad användning av informationsteknologi från bl.a.integritetssynpunkt. Den från integritetssynpunkt kanske känsUgaste frågan ärde möjUgheter som tekniken ger att identifiera enskUda fordon eUer förare.Regeringens uppfettning är att integritetsfrågoma är utomordentUgt viktiga idette sammanhang och att det finns ett klart intresse från såväl enskUdas somsamhäUets utgångspunkt att systemen utformas så att de inte öppnar möjUghetertiU övergrepp på den enskUdes rätt tiU ett skyddat privatUv. AUdeles oavsett vilken bedömning som görsbettäffande väginformatikens betydelse eUer önskvärdhet från bl.a.trafikpoUtiska utgångspunkter står det dcKk klart att avanceradinformationsteknologi för trafiken kommer att införas i och i ensuccessivt växande omfattning. är ett utslag av den allmänt ökadebetydelse som informationsteknologin får i det modema samhäUet och det ärenUgt regeringens mening varken möjUgt eUer lämpUgt att hindra en sådan utveckling.Att helt avvisa den utveckling av teknik och system som pågår över hefe världeneUer motsatte sig försöksverksamhet eUer ytterUgare utredningar kan därförenUgt regeringens uppfattning inte vara något ändamålsenligt sätt att möte deoUka problem, inte minst integritetsfrågor, som kan vara förknippade med dennya tekniken. Att förbättra kunskapsunderlaget bör tvärtom ses som ett sätt attminska riskema för att den nya tekniken skaU ge upphov tUl svåra - och kanskehelt ofömtsedda - problem i trafiken. Att samhäUet i fråga om lagstiftning ochpå annat sätt upprätthåUer en hög beredskap inför utvecklingen på området servi som ett annat sätt att undvUca dyrbara eUer skadUga feUnveste-ringar i dennya tekniken. Prop.1993/94:100 Bilaga 7 Regeringensbedömning: De principer som fegt fest genom trafikpoUtiskabeslut bör vara vägledande för införandet av informationsteknologin påöansportområdet. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinstansema instämmer i aUt väsentUgt i utredningens analysoch tUlstyrker de försfeg som lämnats. Skälenför regeringens bedömning: RUcsdagen har genom trafikpoUtiska beslutfegt fast vissa gmndläggande principer för stetsmaktemas ansvar påtrafikområdet. Innebörden i dessa principer är att steten har ett ansvar förden långsUctiga utveckUngen av transportsystemet och för att balanserattafikens positiva och negativa effekter. Detta bör ske i former som medger ettså decentraUserat beslutsfattande som möjhgt och med en bibehåUen valfrUiet förtransportkonsumentema. EnUgt regeringens uppfattning bör dessa principer varaen natarUg utgångspunkt också när det gäller stetens ansvar för utvecklingen avinformationsteknologin inom transportområdet. Detytterste ansvaret för utvecklingen av sådana mformationstekno-logitiUämpningarsom avsevärt kan påverka utformmngen och driften av ttafikanläggningama börsåledes i förste hand åvUa steten. bör också landstmgen och kommunematiUförsäkras ett infiytande över införandet av sådan teknUc som framför aUtberör trafikanläggningar för regionala och lokala behov. Såväl stetUgautvecklingsmsatser som bedömningar av i vUken omfatttiing tekniken skaU tes ianspråk för att förbättra eUer vidmakthåUa trafikanläggningamas funktion börockså gmndas på samhäUsekonomiska bedömningar. Påsamma sätt måste det vara ett stetUgt eUer i vissa faU kommunalt ansvar att setUl att IT kan tiUämpas i trafikproduktionen på ett sätt som är förenUgt medgmndläggande krav på ett fiingerande samspel i ttafiken, krav på fordonsutmsttiing och egenskaper, förarkompetens, m.m. De av rUcsdagen angivnaprincipema innebär att det bör vara ett natarUgt led i ttafikpoUtikenatt på oUka sätt främja vägmformatiken i den mån den utgör ett medel attförbättra ttansportemas företegsekonomiska effektivitet eUer i övrigtrepresenterar en utveckUngspotential för transportsystemet. Huvudprincipenatt ttafikantema skaU ha valfrihet under ansvar för andras välfärd innebärvidare att stet och kommun nära måste följa UtveckUngen och införandet av IT påtransportområdet för att säkerstäUa att de olika system och ftinktioner som tesi anspråk inte ger upphov tiU oönskade konsekvenser för omgivningen i form avökad risk för olyckor, mUjöstömingar, integritetskränkningar, etc. EftersomskUcfe former av informationsteknologitiUämpningar kan Prop. 1993/94:1(X)väntas komma att påverka transportsystemet och trafikförsörjningen på Bilaga7 olika sätt går det enUgt regeringens mening inte att ange ett för samhälleteUer steten genereUt förhållningssätt tiU den nya tekniken. måste iStäUet i stor utsträckning prövas från faU tiU feU. Bedömningen av vilken grad av samhällelig styrningsom bör eftersträvas vid införandet av avancerad informationsteknologi itransportsystemet har CKkså att göra med avvägningen mellan att å ena sidaninte onödigtvis fesa utveckUngen av teknik ckUtjänster CKh att å andra sidan säkerstälfe att systemen kan fungera iett sammanhängande trafiksystem. SärskUd hänsyn måste här tes tiU behovet avintemationeU koordinering. Den nu genomförda översynen visar enUgt regeringensuppfettning att åtskiUiga planerade funktioner ckU system inom väginformatiken kan komma att fä sågenomgripande konsekvenser för transportsystemet att formema för ett införandekräver ställningsteganden från stetsmaktemas sicfe. bör detfiramhåUas att många andra funktioner inom väginformatiken däremot synes varaav den karaktären att de representerar en mera normal teknikutveckling ochdärför knappast kan bedömas ge anledning tiU några särskUda åtgärder. Detinnebär att de bör kunna utvecklas på normala marknadsmässiga vUlkor.