prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Mellan1990/91 och 1993/94 rainskade brattoinkorasterna med ca ilöpande prisen Minskningen förklaras av ökad arbetslöshet, ökat sparande,omläggning av systemet för utbetelning av kommunalskatt, minskade arbetsgivaravgifter,nettobudgetering av mervärdesskatten samt skattereformen. Stotsbudgetensskatteinkoraster raätt sora andel av BNP minskade från till underperioden /89 till 1993/94. Vilket förklaras av den allraänna nedgången avekonorain. 2.2.2Inkomstutveckling , 1994/95 - 1998/99 Stetsbudgetenssamlade bmttoinkoraster beräknas öka med ca 88 miljarderkronor eller i genomsnitt , i löpande prisen Fysiska personersinkomstskatt beräknas öka raed ca , i löpande priser, mellan1994/95 och 1998/99 vilket motsvarar av den totola inkomstökningen.Juridiska personers inkorastskatt beräknas öka raed knappt 10 miljarder kronori löpande priser . Inkomster av lagstodgade socialavgifter,bmtto, svarar för eller av den totolainkomstökningen. Inkomstema av raervärdesskatt beräknas öka raed 28 railjarderkronor vilket raotsvarar av den totola inkorastökningen. Skatt på egendomökar raed ca i löpande priser över LK-perioden ochinkomstema från övriga indirekto skatter ökar raed ilöpande prisen Inkomsterna av stotens verksamhet beräknas minska med ca 4miljarder kronor i löpande priser . Inkomsternaav fysiska personers inkomstskatt är främst beroende av den nominellalöneutvecklingen. Inkomstgränsenöver vilken stotiig skatt utgår är reallöneskyddad raed Prop. 1993/94:150 tvåprocentenheter med undantog , då reallöneskyddet BUaga 1.2tillfälligt är borttoget. Reallöneskyddet på återinförs 1995vilket leder till att färte personer betalar stotlig inkorastskatt. En högrereallönetillväxt än ökar det reala skatteuttoget genora att fler personerträffes av den högre skattesatsen ovanför inkorastgränsen. Under perioden 1995till 1999 ökare den genomsnittliga pris- och löneutvecklingen raed perår vilket således ökar skatteuttoget. Fysiskapersoners inkorastskatt bestor av två delar, stotlig och skatt. Nettotav uppbörd och komraunalskatteutbetalningar redovisas över stotsbudgeten. Den 1januari 1993 ändrades systemet för utbetalning av kommunalskatten för kommuneroch landsting vilket ökar utbetalningama och minskar inkomstema på titelnfysiska personers inkomstskatt . I det gamla systemetgenomfördes utbetalning av kommunalskatt till kommunerna i två steg. Ett givetår utbetolades ett förskott till korarauneraa, sora baserades på den beskattningsbarainkomsten . efter förskottsutbetalningen slutregleradeskommunalskatten. Detto innebar att stotsbudgetens redovisning av fysiskapersoners inkomstskatt avsåg ett nettobelopp av bl.a. uppbörd av stotlig ochkomraunal skatt sora närants tidigare särat förskottsutbetolning ochslutreglering av skatt. Nettobeloppet på stotsbudgeten blev därmedockså beroende av nominell löneutveckling två till . Med detnya systemet får kommunerna korarau-nalskatteraedlen som baseras på en prognos,sararaa år sora den preluninära inkorastskatten betalas in. Införandet av detnya konimu-nalskattesysteraet och slutovräkning av det gamla systemet ger enperiodiseringseffekt sora ökar kommunalskatteutbetalningama /94 och1994/95. Är 1995 beräknas det nya systemet löpa fullt ut dvs. den tidigaretvååriga eftersläpningen av komraunalskatteutbetolningama upphön Nettoinkorastenav fysiska personers inkorastskatt ökar raed ca i löpandepriser , från 1994/95 till ca 30miljarder kronor 1998/99. ökar nettoinkorastskattens andel avstetsbudgetens brattoinkomst från 1994/1998/99. Ökmngen berordels på att brattouppbörden ökar i tekt med den nominella löneutvecklingendels att löneutvecklingen överstiger reallöneskyddet under perioden.Konimunal-skatteutbetelningarna följer i stort sett den nominellalöneutvecklingen. Inkomsternafrån juridiska personers inkomstskatt beror främst på hur näringslivets vinsterefter bokslutsdispositionen utvecklas. I LK-beräkningama baseras utvecklingenav inkomstema från juridiska personers inkomstskatt på anteganden om bl.a.utvecklingen av driftsöverskotttt i företegen, bmtto, (exkl. egna hem) ochprivatkonsumtion sora påverkar deteljhandeln. Dessa inkomster är i hög gradberoende av den ekonomis- Under inkorastgrappen juridiska personers inkomstskatt Prop.1993/94:150 redovisas även effekter av upplösning av företegens reserver, s.k. BUaga 1.2 avskattning, och beskattning av tjänstegmpplivförsäkringan Avskattningen av företegens reserver beräknas tillca 1994 och upphör 1995. Budgetåret1994/95 beräknas juridiska personers inkorastskatt, netto, uppgå till knappt ca26 railjarder kronor och utgöra av stetsbudgetens brattoinkorastenInkorastskattens andel av stetsbudgetens bmttoinkoraster är i stort settoförändrad över perioden. Inkomsterna av juridiska personers inkorastskattberäknas öka raed ca i löpande prisereller i genomsmtt . Ökningen underLK-perioden kan delvis förklaras av att antogandet om att företogens vinsterökar . Delagstedgade sociala avgifterna följer, vid oförändrat avgiftsutteg, lönesummansutveckling. Denna i sin tur beror dels på timlön och dels påsysselsättningsgraden i ekonomin. Utvecklingen av socialavgiftsinkom-sternastyrs således i mycket hög grad av den nominella och reala tillväxten iekonomin. Det totala avgiftsutteget framgår av tebell 3.2. Tabell 2.1 Lagstadgade socialavgifter Procent av avgiftsunderlag Avgiftsuttag Avgiftsuttag Antaget Avgifter vilka helt redovisas på statsbudgeten Folkpensionsavgift 5,66 5,86 5,86 Särskild löneskatt' 17,69 17,89 17,89 Avgifter vilka nettoredovisas på statsbudgeten Sjukförsäkringsavgift 8,27 8,43 8,43 Arbetsskadeförsäkringsavgifr' 1,38 1,38 1,38 Avgifter vilka ej redovisas på statsbudgeten ATP-avgift 13,00 13,00 13,00 Delpensionsavgift'* 0,20 0,20 0,20 Arbetsmarknadsavgift 2,12 2,12 2,12 Lönegarantiavgift 0,20 0,20 0,20 Arbetarskyddsavgift 0,17 0,17 0,17 Avgift för sjöfolks pensionering 1,20 1,20 1,20 Summa 31,0 31,36 31,36 ' Särskild löneskatt utgår på passiv näringsverksamhet,för lön och aktiv näringsverksamhet efter samt för arbetsgivarespensionspremier. Ingår inte i "summan". ' Sjukförsäkringsavgiften höjs från till 1januari 1994. "' ArbeLsskadeförsäkringsavgift uppgår till 1juli 1992 t.o.m. . ■* Delpensionsavgift uppgår till t.o.m. 30juni 1992 fr.o.m. sänks avgiften till . ' Avgift för sjöfolks pensionering betalas endast avarbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktig personal. Ingår inte I"summa". Källor: och 3Riksdagen 1993194. 1 samL Nr 150. Enknapp tredjedel av avgiftsinkomstema redovisas på stetsbudgeten. Prop.1993/94:150 Resten redovisas direkt till fonder utenför stetsbudgeten. Denstörste av Bilaga 1.2 dessa är AP-fonden. Sjukförsäkrings- ocharbetsskadeavgiftema redovisas netto på stotsbudgetens inkomstsida, dvs. medavdrag för de utgifter som dessa avgifter finansierar betyder attunderskott kan uppsto på respektive inkomsttitel ora utgiftema överstigeravgiftsinkomsterna. 1 denna skrift har vi dock valt att redovisasjukförsäkrings- och arbetsskadeavgiftema bratto. Stetsbudgetensinkomster av lagstedgade socialavgifter, bratto beräknas uppgå till ca 120miljarder kronor budgetoret 1994/95. De på stotsbudgetens inkomstsidaredovisade utgifter för arbetsskade- och sjukförsäkringarna (inklusiveföräldraförsäkringen) uppgår 1994/95 till och redovisasunder avsnittet om stetsbudgetens utgiften UnderLK-perioden beräknas inkomstema av lagstodgade sociala avgifter öka med ca 26railjarder kronor i löpande priser eller i genorasnitt per ån De socialaavgiftemas andel av stotsbudgetens totola inkomster, brattoinkomsten, äroförändrad över LK-perioden och uppgår tiU . Skattpå egendom utgörs av skatt på fest egendom, förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskattsamt stämpelskatt. Under budgetoret 1994/95 beräknas dessa skatter inbringa ca22 miljarder kronon beräknas inkomstema av dessa skatter ökamed ca i löpande priser eller i genomsnitt per ån Detär fraraför allt inkomsterna av festighetsskatten som ökan beror dels påatt egna hem (småhus) åsatts högre taxeringsvärde (-) 1996 dels att denstora nyproduktionen av bostoder frän slutet av 1980-telet respektive början av1990-telet successivt fesas in i festighetsskattssytemet. Nyproduceradebostoder är under de förste fem åren befriade från festighetsskatt.Nästkommande betelas halv festighetsskatt. Först betelasfiill festighetsskatt. Fömiögenhetsskatten tes bort . Förmögenlietsskattenkoraraer in på fysiska personers inkomstskatt för att först efter två åromföras till den korrekto inkorasttieln. leder till att inkomsterna påinkomsttiteln förmögenhetsskatt feller med ca först budgetår1996/97. Inkorasternafrån raervärdesskatt är i hög grad beroende av den ekonomiska utvecklingen.Det är främst av den private konsumtionens och investeringama sora styrutvecklingen av inkorastema från mervärdesskatten. Budgetåret1994/95 beräknas inkomstema av mervärdesskatt uppgå till ca 115 nuljarderkronon beräknas dessa inkomster ökamed i löpande priser eller med en genomsnitflig Prop.1993/94:150 utveckling på , och följer därmed i stort sett denprivate - BUaga 1.2 konsumtionens utveckling under perioden.Mervärdesskattens andel av stetsbudgetens brattoinkomster ökar svagt överperioden från 1994/95 till 1998/99. Övrigaindirekto skatter ökar raed i löpande priser mellan1994/95 och 1998/99 eller i genorasnitt per ån Ökningen förklaras tillstor del av den indexering av punktskattema, inflationsuppräkning, som ingår iregeringens saneringsprogram och som beslutets i . leder tillatt inkorasterna av övriga indirekte skatter ökar med ca 7,5 miljarder kronorunder perioden i löpande priser (6,prisnivå).Enligt beslut i upphör indexeringen 1998 och tes därefter ut med detbelopp som gäller vid utgången av 1998. Flertaletav de övriga indirekte skatterna utgick tidigare med ett fest belopp för vissvolym eller per enhet. innebar att beskattningen realt sett minskade vidprishöjningar Övrigainkomster bestor av inkomster från stetens verksamhet (bl.a. rörelseöverskott,ränteinkomsten inkoraster av stetens aktier och offentiigrättsliga avgifter),inkomster av försåld egendom och återbetolning av lån m.m. Dessa inkomsterutgör tillsammans eller av stetsbudgetensbrattoinkomster /95. beräknas dessa inkomster minska medknappt eller i genomsnitt per ån Det förklaras av attbostedslåneränton feller under hela LK-perioden, från 1994 till 5,8 %1999 vilket i sin tur leder till att stotens ränteinkomster på bostodslån ochenergisparlån fellen En beskrivning av inkomsterna från de offentligrättsligaavgifterna presenteras i avsnitt 3.2.3. Storadelar av förvaltningsmyndigheternas verksamhet finansieras via olika typer avavgiften Huvudsakligen kan två avgifLstyper identifieras, dels avgifter frånuppdragsverksamhet dels offentligrättsliga avgiften I normalfeUet gäller fullkostnadstockning för myndigheteraas uppdragsverksamhet. Med offentligrättsligaavgifter menas t.ex. avgifter för körkort. Vanligensker redovisningen av niyndighetemas avgifter direkt under respektiverayndighets utgiftsanslag, s.k. nettobudgetering. antingenvara ett raraanslag eller ett obetecknat 1 000-kronorsanslag. Prop.1993/94:150 Med dette redovisningssätt disponerar vanligen myndigheterna självaav- BUaga 1.2 gifterna för finansiering av sina förvaltningskostnaden Härigenomsyns inte den totela volyraen på stetsbudgeten utan endast ett nettobelopp. Avgifternakan också redovisas direkt mot en inkomsttitel. Eftersom myndigheterna i dettefell inte disponerar avgiftsinkomsterna måste därför förvaltningskostnadernabudgeteras bratto på stetsbudgetens utgiftssida. Till skillnad motnettobudgeteringen medför bmttobudgeteringen en fullstendig redovisning avmyndigheternas förvaltningkostnader eftersora beloppen ingår i stetsbudgetensoraslutning. /94 beräknas förvaltningsmyndigheternas avgiftsutteg uppgå till19,1 railjarder kronon Av dette belopp utgör avgifterfrån uppdragsverksamheten. av de totola avgiftema budgetoret 1993/94avser intema debiteringar inom koncemen stoten. Uttoget av offentligrättsligaavgifter beräknas uppgå till 4,4 railjarder kronon Avstotens totola avgiftsinkoraster redovisas 1,4 miljarder mot inkomsttitel.Huvuddelen av dessa avgiftsinkomster, 3,2 miljarder, avser offentiigrättsligaavgifter. har brattobudgeteringen ökat beroende på attriksdagen uttolat att brattobudgeteringen i normalfeUet bör tillärapas föroffentligrättsliga avgiften 2.3 Statsbudgetens utgifter /89 - 1998/99 Underbudgetoret 1994/95 beräknas stetsbudgetens utgifter uppgå till ca 570 miljarderkronon Av dessa utgifter redovisas av sjukför-säkringssysteraets utgiftersärat de totela utgiftema för arbetsskadeförsäkringen på Stetsbudgetensinkorastsida. Sammanlagt uppgår dessa utgifter budgetoret 1994/95 till ca 52miljarder kronon Framstollningen i följande avsmtt avser statsbudgetensbmttoutgifter, dvs. utgiftsnivån inkluderar de utgifter som redovisas påinkomstsidan, såvida inte annat anges. Analysen över utgiftsutvecklingen görsgenomgående i feste priser, såvida inte något annat anges. Med feste priseravses 1994/penningvärde. Ramanslaget förs upp på statsbudgeten med ett beräknatbelopp. Ej förbrukade medel kan föras över till kommande budgetår. ■* Detta anslag förs upp med ett formellt belopp (1 (XX) kronor) på statsbudgeten efter somanslaget inte kan belastas. Anslaget används ofta för uppdragsmyndigheten vilkai sin helhet är avgiftsfinansierade. Diagram 2.5Statsbudgetens utgifter, brutto, /89 -1998/99. Prop.1993/i 1994/prisnivå. i % av BNPp50% Utgifter i % av BNP Utgiftsnivåni feste priser ökade fram till och med budgetoret 1992/93 dåutgifterna inklusive räntor på stetsskulden nådde sin högste nivån underperioden, på ca 664 railjarder kronon Därefter började utgiftsnivån sjunkasuccessivt och beräknas fortsatte sin nedåtgående trend föratt siste året uppgå till ca 525 railjarder kronon Utgiftskvoten, dvs.utgifternas andel av BNP, var som högst /93. Därefter har utgifternasandel av BNP sjunkit och beräknas fortsatte sjunka hela LK-perioden ut.Budgetoret 1992/93 uppnåddes toppnoteringen . Utgiftskvoten beräknassedan fella till 1998/99. Regeringens saneringsprogram ingår i beräkningarnafrån och med /95. Utgiftsutvecklingen sora beskrivs nedan harpåverkats respektive kommer att påverkas dels av regeringens redan fettodebeslut, dels av utgiftsstyrande fektorer (se vidare kapitel 2.3.4. ), samtdiverse tekniska oraläggningan 2.3.1Historisk utveckling /89 - 1993/94 Stotsbudgetensutgifter inklusive stetsskuldräntor ökade raed i 1994/95 årsprisnivå priser /89 - 1993/94. Ränteutgifterna ökade undersarania tidsperiod realt raed i genomsnitt per ån trots desuccessivt förbättrade stetsfinansema under senare delen av 1980-telet. Ibörjan av 1990-telet började budgettmderskottet återigen att öka. Budgetoret1991/92 uppgick underskottet till och /93 mer änfördubblades underskottet vilket gjorde att utgiftema för stetsskuldräntornasnabbt växte. Sto.tsbudgetensutgifter exklusive stetsskuldräntor ökade realt under Prop. 1993/94:150perioden /89 - 1993/94 med i genomsmtt . Den reala BUaga1.2 BNP-tillväxten sjönk i genomsnitt per ån Utgiftskvoten,stotsbudgetens bmttoutgifter som andel av BNP, ökade från 1988/89 tUl 1993/94. Deutgifter som har ökat mest är utgifter för räntebidrag till bostoder, bidragtill kommuner för flyktingar, bidrag till det finansiella systeraet utgifterför arbetsmarknadspolitiska åtgärder och infrastmktur Enutgiftspost som bidragit till ökningen är utgifter för stöd till denfinansiella sektora som enbart /93 uppgick till 36 miljarder krononVidare har utgifterna för bambidrag ökat samt utgifterna förarbetsmarknadspolitiska åtgärden Ökningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna inträffede framför allt under 1990-telets förste år och förklarasnaturligtvis av den stigande arbetslösheten. Attutgifterna totolt sett inte ökat mer förklaras delvis av att utgiftsminskningarskett inom vissa områden t.ex. stetsbidragen till kommunerna. Vidare har vissaaffärsverks investeringsanslag lyfts ut från stetsbudgeten och företegsstödenhar successivt dragits nen Förinnevarande budgetor, 1993/94, beräknas utgiftsnivån uppgå till drygt 620miljarder kronor i 1993/prisnivå, varav är räntorpå stetsskulden. 2.3.2Utgiftsutvecklingen , 1994/95 - 1998/99 UnderLK-perioden, dvs. 1994/95 - 1998/99, beräknas stetsbudgetens utgifter exklusivestetsskuldräntor rainska med i genomsnitt i 1994/prisnivå,vilket innebär att utgiftsnivån exkl. stetsskuldräntor sjunker med ca 67railjarder kronor i 1994/penningvärde mellan 1994/95 och 1998/99. Enväsentiig förklaring till att utgifterna rainskar totelt sett är att kalkylernainkluderar det saneringsprogram som regeringen beslutet att genoraföra.Saneringsprogrammet minskar utgiftsnivån med i grova tel 20 miljarder kronor1998/99. Bortser man från dessa besparingar sjunker utgiftema exkl.stetsskuldräntor med i genomsmtt . Enannan viktig förklaring till utgiftsminskningen är att räntebidragen tillbostedsbyggande minskar kraftigt . Räntebidragen minskar medca i 1994/prisnivå . Denna nedgångberor frärast på anteganden om sjunkande räntenivåer och minskatbostedsbyggande. Däratöver påverkar även politiska beslut ora besparingar ochinförande av ett refomierat räntebidragssystem. Utgiftema minskar vidare realttill följd av att de generella stotsbidragen till kommunsektora beräknas utgåraed nominellt oförändrat belopp . Utgiftema förflyktingmottogningen sjunker p.g.a. antoganden om attflyktingtillströniningen kommer att sjunka kraftigt . InomSocialdepartementets område ökar utgiftema för bambidrag Prop. 1993/94:150nominellt, vilket beror på att antolet bidragstegare BUaga1.2 ökar Realt sett sjunker utgiftema för bambidrag p.g.a. att bidragetsstorlek inte är realt värdesäkrat, dvs. bidragets storlek i kronor per bamantos vara oförändrat . Utgiftema för pensioner sjunker underperioden framför allt p.g.a. att antelet nytillkomnande pensionärer minskarunder LK-perioden. Inom oraråde ökar utgiftema tillföljd av ett ökat antel högskoleplatser samt att utgiftema för smdiemedelstiger då det är fler sora ter nya lån än det är som betelar tillbaka gandalån. Mellan 1994/95 och 1995/96 sjunker däremot utgifterna kraftigt. Dettoberor på att de särskilda arbetsmarknadspoUtiskt och utbildningspolitisktmotiverade insatserna som omfettode extra platser i gymnasieskolan, koravuxm.ra. och tilldelades i kompletteringspropositionen 1993 i syfte att förbättrasituationen på arbetsmarknaden /95, överförs tillArbetsmarknadsdepartementet där de successivt avvecklas i tekt med antegandetom att arbetslösheten sjunken Ilöpande priser beräknas stetsbudgetens totela utgifter öka med i genomsnitt ca1 % per ån Den genomsnittliga nominella ökningstekten för BNP beräknas bli 5,per ån Enkonsekvens av att utgifterna ökar långsammare än BNP är att stetsbudgetensutgiftskvot fellen För budgetoretj 1994/95 beräknas utgiftemas andel av BNPuppgå till och minska till 1998/99. Utgiftsutvecklingen påverkasfraraför allt av två raotverkande fektorer; stots-skuldräntorna och regeringenssaneringsprogram. Stotsskuldräntoma ökar kraftigt i genomsnitt9,, medan saneringsprogrammets besparingar, vilka inkluderar bådebeslutede och planerade åtgärder, gör att utgiftema totelt sett ändå fellernågot . Dessutora görs anteganden om eu relativt långsam pris-och löneökningstokt , vilket leder till att utgiftsnivån i deprisindexe-rade systemen utvecklas långsarat. medför således attindexbundna transfereringar som pensioner, sjukförsäkring och arbetsskador ökarrelativt långsamt. Utgifterna, exklusive stetsskuldräntor och den del avregeringens saneringsprogram vilken fortferande saknar konkrete beslut, ökar igenomsmtt med . Utgifterför statsskuldräntor i löpande priser Pågrand av de fortsatt stora underskotten i stetsbudgeten ökarstetsskulden och trots anteganden om en relativt låg räntenivå stigeräven utgifterna för räntor på stetsskulden. En annan bidragande orsak till atträntorna ökar [så pass kraftigt är att , framför allt under1993/94, erhåller stora inkomster i saraband med emissioner avstetsobligationslån, vilket leder till att ränteutgifterna /94 hållsnere teck vare inkomsträntorna. Lånen har emitterats med kupongräntor somavspeglar ränteläget då de ursprangligen emitterades . Mednuvarande räntenivåer betelar köparen överkurs till för atterhålla dessa lån som följaktligen har en hög nonunell ränte. De inkomster somdessa överkurser genererar leder till minskade ränteutgifter underemissionsåret men istollet högre ränteutgifter , när den högrekupong-ränton, dvs en i förväg bestärad ränto som utfeUer ett visst antalgånger vaiUigtvis en gång, sedan betolas ut. Utgiftema förstotsskuldräntor beräknas således öka från budgetoret1994/95 till 1998/99, vilket raotsvarar en åriiggenorasnittlig procenttiell ökning på . Som järaförelse kan nämnas attden genorasnittliga nominella ökningstakten för BNP under sararaatidsperiod uppgår till och att stotsskulden ökar per ånI den sarahällsekonoraiska bakgranden antos ränton på feraårigaStotsobligationer sjunka från till . Dettoinnebär att utgifterna för räntor på stotsskulden skulle ha varit ännu högre omnuvarande räntenivå hade antogits besto under hela LK-perioden. 1993/94:150 Bilaga1.2 Diagram2.6 Utgifter for stotsskuldräntor /95 Miljarderkronor i löpande priser. 1998/99. Mdkr 12(>- Räntorpå lån i utländsk valuta Diagram2.7 Utgiftsstyrande fektorer 1994/ 1993/94:150 BUaga1.2 I Beslutad automatik EU Kompens, enl. praxis I Separatabeslut EU Fullständigautomatik Föratt illustrera vilka fektorer sora styr stotsbudgetens utgifter kan raan grovtdela upp dem i fyra olika kategorier: fullstondig automatik, beslutedautoraatik, kompensation för historisk prisutveckling och separate beslut. Tillfullständig automatik räknas endast räntor på statsskulden. Dessa svarar fördrygt av utgifterna bratto och beräknas budgetoret 1994/95 uppgå till 76miljarder kronon Ränteutgifterna styrs av den historiska utvecklingen avstotsbudgetens saldo, vilket avspeglas i stotsskulden, samt av räntenivån, menäven i viss mån av låneportföljens sammansättning. Närraare39 % av utgifterna på stotsbudgeten, vilket 1994/95 raotsvarar 223 miljarderkronor, klassificeras som besluted automatik och styrs av något automatisktverkande regelsystem. Dessa utgifter ökar autoraatiskt i tekt med någonekonomisk variabel såsora inflation, räntenivå eller löneutveckling, även ominga nya politiska beslut fettes. Dessutora påverkas dessa utgifter avvolyrautvecklingen. Pensionsutgifterna till exerapel, styrs av inflationen ochav antalet pensionären för sjukförsäkringen styrs av lönesuraraan ivilken ligger ett antegande ora antalet sjukdagar Andra exerapel på stora utgiftersora styrs av liknande autoraatik är räntebidragen till bostoder ochföräldraförsäkringen. Alla dessa utgifter kan sägas vara föreraål för beslutedautomatik. Ungefär27 % av utgifterna eller , används för verksamheter som iefterhand kompenseraslför historisk prisutveckling. Till denna kategori hänförsexempelvis den statiiga förvaltningen, som får kompensation för historisk pris-och löneutveckling, s.k. PLO. kategori ingår ävenförsvaret som också får dockuppdelad på flera komponenter (s.k. försvarsprisindex, FPl) än den Prop.1993/94:150 stotiiga förvaltningen. Återstoden,ca eller av stetsbudgetens utgifter bestäras avseparata beslut. De två störste utgiftsposterna i denna kategori är allraännabambidrag och utgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärdenInvesteringsutgifter för vägar och jämvägar betraktes också sora separatebeslut vilket kan sägas vara riktigt besluten fettes. När investeringarnasedan genoraförs, ofta under en följd av år, är de att betrakte sorafullstondigt automatiska. Andelen separato beslut minskar något raellan 1994/95och 1998/99. Detto förklaras huvudsakligen av att utgifterna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar och att bambidragen feller realtp.g.a. att dessa ej skrivs upp raed inflationen. Detvore eraellertid en alldeles för grov förenkling att säga att regering ochriksdag enbart kan påverka utgifterna i kategorin separato beslut.