prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — Det sker i huvudsak efter två linjer, nämUgenökad konkurrens meUan verksamhet i egen regi och entreprenadverksamhet i privatregi och ökad konkurrens inom ramen för den offentUga verksamheten. Organisatoriskthar utveckUngen lett tfll att åtskifliga kommuner och samtiiga landsting harinfört resultetenheter, som har ansvar för verksamhet, personal och ekonomi,både när det gäfler intäkter och kostnader De kan utsättas för mer ellermindre omfettande intem eUer extem konkurrens. Enligt kommittén ärresultatenhetema i ett 50-tal kommuner och hälften av landstingen utsatta förextem konkurrens. Nya organisatoriska mcxleller har också vuxit fram, blandannat i form av att verksamheten har delats upp i beställar- ochutförarfunktioner Denökade konkurrensen för kommuner och landsting har aktuaUserat frågor omoffentUghet och sekretess i samband med upphandling av verksamhet. Frånkommunalt håll finns ett starkt önskemål om att konkurrensen skall kunna skepå lflca vilUcor genom att myndighetemas affärs- och driftförhållanden skyddasfrån konkurrentemas insyn. Fråganom kommunafe myndigheters intresse av att skydda sina afiars-ochdriftförhållanden från konkurrenters insyn behandfedes av regeringen i prop.1992/93:43 Ökad konkurrens i verksamhet (s. 12 f.). Regeringenkonstaterade i det sammanhanget att konkurrerande entreprenörers möjUgheterenUgt offentUghetsprincipen tiU insyn i kommunemas och landstingens kalkyleroch beräkningsunderfeg m.m. otvivelaktigt skuUe snedvrida den friakonkurrensen. Enligt6 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess i myndighets affärsverksamhet föruppgift om myndighetens affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas attnågon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetens bekostnad omuppgiften röjs. Av förarbetena tifl sekrctessfe-gen framgår att bestämmelsen iförsta hand tar sflcte på att skydda uppgifter hos de affarsdrivande verkenmen nämns också att begreppet affärsverksamhet inte får fettasalltför snävt. Enligt vad som uttalades i förarbetena är det uttnärkande föraffärsverksamhet i allmänhet att verksamheten bedrivs under krav på viss vinsteller åtminstone att den går fliop ekonomiskt, låt vara att den kan vara delvissubventionerad. Det är vidare i allmänhet fråga om verksamhet som inte kansägas bestå i fullgörande av förvaltningsuppgift i snäv bemärkelse (prop.1979/80:2 del A s. 144 f). Enligtvad regeringen uttalade i den nämnda propositionen om ökad konkurrens ikommunal verksamhet får de delar av kommunemas och landstingens verksamhetersom är konkurrensutsatta anses utgöra annat än fullgörande avförvaltningsuppgifter i snäv bemärkelse. Vi bedömde att sekretessbestämmelsendärför torde kunna vara tfllämpUg på sådan konkurrensutsatt verksamhet hoskommunema och landstingen. Detanförda innebär att t.ex. en utförarenhet hos en kommun som är utsatt förkonkurrens skulle kunna åberopa 6 kap. 1 § för att sekretesskydda de egnaaffärs- och driftförhållandena, om ett offentUggöran-de av dem skulle gynna enkorflcurrent på enhetens bekosmad. EnUgt andra stycket i samma paragraf följersekretessen med uppgiften när den lämnas till en annan myndighet. Vårbedömning är således att bestämmelsema i 6 kap. 1 § sekretesslagen torde gekommunala myndigheter eller delar av dem (verksamhetsgrenar) ett tillräckligtskydd för uppgifter om deras affärs- och driftförhåflanden. Någon utvidgning avsekretessen i detta avseende behövs därför inte. Vidsidan av den sekretess som motiveras av konkurrenshänsyn och som regleras i 6 kap. 1 § sekretesslagen, finns bestämmelser om sekre tess när det gäUer myndighetemas ekonomiska transaktioner och som framför aUt tar sflcte på upphandlings- och entrcprenadärenden. En fullständig offentiighet i dessa fåll kan vara ekonomiskt skadUg för det 89 allmänna, i förste handgenom att prisema i upphandlingsärenden drivs Prop. 1993/94:188 upp. upphandlingssekretessen regleras i 6 kap. 2 § sekretessfe-gen. Enligtparagrafens förste stycke förste mening gäUer sekretess för uppgifter somhänför sig tiU vissa ärenden, nämUgen ärenden om förvärv, överlåtelse,upplåtelse eUer användning av egendom, tjänst eUer arman nyttighet. Uttrycket"uppgift som hänför sig tiU" innebär att sekretessen följer med uppgiftemanär de lämnas tiU en aiman myndighet. Skaderekvisitet har utformats så att enuppgift inte får lämnas ut, om det kan antas att det allmänna Uder skada genomudämnandet. Exempel på sådan skada är att myndighetens ställning iförhandlingar på gmndval av anbudet kan försvagas eUer att kommandeanbudsförfarande påverkas negativt av att uppgifter lämnas ut från ett avslutetanbudsärende (jfr CoreU m.fl. Sekretesslagen, 3:e uppl., s. 133). Enligtförste stycket andra meningen gäller undanteg från sekretessen för sådan tjänstsom består i arbete som för myndighetens behov utförs av dess egen eUer annanmyndighets personal. Genom detta undanteg omfetfes tjänstetiUsätmingsärendeninte av sekretessen. Frågan humvida ett erbjudande från en myndighet tiUen arman sådan myndighet eUer från en verksamhetsgren tfll en annan att utföraen tjänst omfetfes av undanteget är däremot osäkert. Paragrafens ordalydelseeller förarbetena tiU den ger inte något klart besked på denna punkt. Frågansynes heller inte ha prövats i rättstillämpningen. Oavsettom ett erbjudande från en myndighet att utföra en tjänst åt en annansådan myndighet kan sekretesskyddas med stöd av 6 kap. 2 § förste stycketförste meningen eUer inte, så kan uppgiftema i ett sådant erbjudande efter enskadeprövning bli skyddade från konkurrentemas insyn med stöd av 6 kap. 1 §både under en pågående och efter en avsluted anbudsupphandling. gällerbåde hos den avlämnande och den mottegande myndigheten. Skadeprövningen kanemeUertid tänkas leda tiU att de som driver likartade rörelser inte anseskunna bli gynnade på myndighetens bekosmad efter ett avslutet anbudsförfarande.Samtidigt skulle ett röjande av uppgiftema kunna vara tifl skada för detallmänna, dvs. kommunen som helhet. Det kan t.ex. försvåra eUer försvagakommunens ställning i kommande förhandlingar eller anbudsförfaranden. Enuttrycklig möjUghet att skydda sådana uppgifter i ett ärende som rör upphandUngav en tjänsteentreprenad bör därför finnas. För att undanröja den osäkerhet somfinns beträffande innebörden av undanteget i 6 kap. 2 § förste stycket andrameningen, bör ett förtydUgande tillägg tiU denna göras av innebörd attundanteget inte avser ett arbete som en myndighet i konkurrens med andraerbjuder sig att utföra. Medansekretessreglema i 6 kap. I § och 2 § förste stycket förste meningen är utformade med skaderekvisrt, gäller absolut sekretess enligt 2 § första stycket tredje meningen för uppgift om anbud i upp handlingsärenden. Sådana uppgifter får inte i något fåU lämnas ut tiU någon annan än den som har avgett anbudet förrän aUa anbuden offent liggörs eUer avtal har slutits eller ärendet annars har slutförts. tesskyddet i dettahänseende gäller således hos den upphandlande myn- Prop. 1993/94: U digheten(bestäflarenheten). Sekretesseni upphandlingsärenden gäller alltså uppgifter om anbud. Med anbud avses enligtvedertaget juridiskt språkbmk erbjudande om att slute avtal. Ett erbjudandefrån en myndighet tiU en annan myndighet i samma kommun eller landsting attutföra en tjänst utgör inte ett anbud i avtalsrättsUg mening. En kommunalmyndighet är inte ett självständigt rättssubjekt utan den är ett organ förkommunen som i sin tur är ett sådant rättssubjekt. En myndighet inom en kommuneUer ett landsting kan således inte träffa ett civflrättsUgt bindande avtal meden annan konununal myndighet inom samma kommun. Enstrikt toUcning efter ordalydelsen när det gäUer regeln om absolut sekretess iupphandlingsärenden innebär att erbjudanden från en myndighet tiU en annanmyndighet inom samma kommun inte omfetfes av den absoluteupphandlingssekretessen. Enligt vår mening saknas det anledning att behandlasådana intema "anbud" i ett upphandUngsför-fårande på något annatsätt än extema anbud. Frågan humvida sådana uppgifter kan lämnas ut bör lflcalite som när det gäller uppgifter om extema anbud vara beroende av enskadeprövning. Vi föreslår att ett tfllägg görs tfll 6 kap. 2 § förste stycketav innebörd att absolut sekretess även skall gälla för erbjudanden som lämnasinom en kommun eUer ett landsting. 15 Ikraftträdande och kostnadskonsekvenser Prop. Ändringarnai konununallagen och lagen om kommunafe folkomröstningar föreslås träda ikraft den 1 juU 1994. 2 § sekretesslagen har senast ändrats genom fegen (1993:1298) om ändring inämnda feg (prop. 1993/94:48, bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:46). Ändringenträder i kraft först den . Den nu föresfegna ändringen avparagrafen föreslås träda i kraft med den tidigare beslufedeändringen, dvs. Genomförandetav förslagen bedöms inte föranleda några ökade kostnader för kommunema,landstingen eller steten med undanteg av att kommunema och landstingen skaU ståför alla kosmader som föranleds av en foUcomröstning och attledamötema i ett självförvalmingsorgan eifligt 7 kap. 21 § kommunaUagen skaUha rätt tiU samma ekonomiska förmåner som kommunalt förtroendevalda. Kostnademasstorlek beror på i viUcen utsträckning foUcomrösmingar håUs och i vilkenutsträckning självförvalmmgsorgan inrättes. Det är dock fullmäktige somslutiigt beslutar om en foUcomrösming skaU håUas och när det gäUersjälvförvalmingsorganen är dessa friviUiga. Kostnadema som föranleds av attsjälvförvaltningsorgan inrättes skaU också vägas mot de effektivitets- ochkvalitetsvinster som kan uppnås. Förslaget om ändring i sekretesslagen kandäremot komma att innebära minskade kostnader för kommunema och landstingen,eftersom syftet med den ändringen är att förhindra att prisema iupphandlingsärenden drivs upp. 16.1 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen 3 kap. Prop.1993/94: IJ 6§ Om utskott, nämndberedningar, pjirtssammansatte organ ochsjälvförvaltningsorgan firms det särskflcfe föreskrifter i denna feg. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 12). I det föregående harregeringen föreslagit att det i vissa fell skaU vara möjligt att inrätfe s.k.självförvalmingsorgan. Förslaget genomförs genom tfllägg tifl 7 kap. kommunallagen.Som en följd av detto kompletteras 3 kap. 6 § med en hänvisning ocksåbeträffande sådana organ. 9§ Fullmäktige beslutar i ärenden av principiefl beskaffenhet efler annars avstörre vflct för kommunen eller , främst 1. måloch rikdinjer för verksamheten, 2. budget, skatt och andra vflctiga ekonomiska frågor, 3. nämndemas organisation och verksamhetsformer, 4. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5. val av revisorer och revisorsersättare, 6. gmndema för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 7. årsredovisning och ansvarsfrihet, samt 8. folkomröstning i kommunen eller . FuUmäktige beslutar ocksåi andra frågor som anges i denna lageller i andra förfetmingar. Förslagethar behandlats i det föregående (avsrutt 8.1). \ första stycket 8markeras att det är exklusivt förbehåUet fullmäktige att to stellning till omfoUcomrösming skall hållas i en viss fråga. Det är utan betydelse ominitiativet tiU foUcomrösming har väckts genom folkinitiativ eller av enbehörig initiativtegare inom den kommunala organisationen (jfr 5 kap. 23 §kommunallagen). Av 3 kap. 10 § kommunaUagen följer också att fiillmäktige intekan delegera beslutanderätt som rör frågor om att håUa folkomrösming. 16§ Kommuner och landsting får efter beslut av fiiUmäktige lämna över vården aven angelägenhet, för vars handhavande särskild ordning inteföreskrivits, tifl ett aktiebolag, ett handelsbolag, en ekonomisk förening, enideefl förening, en stiftelse eller en enskild ituiivid. Vården av en angelägenhetsom innefettar myndighetsutövning får dock enUgt 11 kap. 6 § regeringsformenöverlämnas endast om det finns stöd för det i feg. 1993/94: U Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 5.1). första stycket görs den språkUga ändringen att "genom beslut" byts utmot "efter beslut". Det föreslagna uttryckssättet stämmer bättreöverens med den rättsUga fiinktion som fiiUmäktiges beslut har i sammanhanget.Genom ändringen klargörs att det krävs två rättsUga moment för att åstodkommaett överlämnande. Fullmäktiges beslut är den kommunalrättsliga gmnden för attett överlämnande över huvud feget skaU få ske. Fullmäktige behöver integodkänna varje enskfld entreprenad utan bör kunna fetta ett övergripandebeslut om en nämnds möjUgheter att lägga ut sin verksamhet på entreprenad.Därefter har nänmden att genomfora överlämnandet och att ställa upp de närmarevillkoren för dette. Förstestycket kompletteras vidare så att även enskilda fysiska personer kan varaentreprenörer åt kommuner och landsting. 19§ Innan en kommun eller ett landsting lämnar över vården av en kommunalangelägenhet till någon annan än som avses i skall fitllmäktige se tillatt kommunen respektive tillförsäkras en möjlighet att kontrolleraoch följa upp verksamheten. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 5.2). Nuvarande 19 §, som handlar om kommunala arkiv, blir 20 §. Syftet medden föreslagna bestämmelsen är att lägga fest att det är en skyldighet förkommuner och landsting att se tiU att de tiUförsäkrar sig en möjlighet attkontroUera och följa upp den verksamhet som lagts ut på annan. är ennödvändig fömtsätming för att nämndema skall kunna leva upp tiU sittverksamhetsansvar enligt 6 kap. 7 §. Den föreslagna bestämmelsen tar intesflcte på de feU när en kommun eUer ett landsting väljer att inte längre drivaverksamheten, dvs. när en verksamhet privatiseras. Iparagrafen anges inte i detalj hur kontroUen och uppföljningen skaUtiUförsäkras. Här finns ett utrymme att lokalt anpassa kraven tiU olika typerav verksamhet. Paragrafen motsvarar dentidigare 19 §. 10a % Fullmäktige får återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i ennämrui 1. när den poUtiska majoriteten i nämnden inte längreär densamma som iftillmäktige, eller 2. vid förändringar i nämndorganisationen. Förtroendeuppdragenupphör att gälla när val av nya ledamöter och ersättare har förrättats ellernär en ny nämndorganisation träder i kraft. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 6). Iförsta stycket ges ett uttryckUgt stöd för fullmäktige att återkaUa alfeförtroendeuppdrag i en nämnd under löpande mandattid och oberoende av viUcenmandattid fiillmäktige bestämt för de olika nämndema erfligt 6 kap. 12 och 13§§. Detta fär ske i två fåll. Detena fåUet tar sflcte på den situationen att de politiska majoritetsförhållandenahar förändrats i fiiUmäktige på ett sådant sätt att de inte motsvarar deförhållanden som råder i nämndema. Detandra fåUet avser det fåU att fiilhnäktige önskar förändra nämndorganisationen.Dette fåll har en nära kopphng tiU bestämmelsen i 6 kap. 13 § där det sägs attfiillmäktige bestämmer mandattiden for andra nämnder än styrelsen. Av6 kap. 4 § kommunaUagen följer att de ärenden som avses i den nu föreslagnaparagrafen skall beredas av styrelsen. I dette Ugger ett reeUt ochbetydelseftiUt tröghetsmoment. Iaruira stycket anges tiU att börja med att förtroendeuppdragen i nämnden upphörnär nya förtroendevalda har utsetts. gäUer för det fåll som avses iförste stycket 1. För de fåU fuUmäktige under löpande mandatpericxl, med stödav förste stycket 2, beslutar om ändringar i nämndorganisationen upphöruppdragen att gäUa när den nya organisationen träder i kraft. 24§ får ha borgarråd. Borgarråd väljs avfullmäktige vid förste sammanträdet er det att val av fiillmäktige har ägt mm ihefe landet. för också ske när uppdrag som borgarråd har upphört . Borgarråden väljs för treår. I fall som avses i andra stycket andra meningen avser valet resterande delav mandatperioden. Omdet begärs, skafl varje borgarråd väljas särskflt. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 7). Iparagrafen införs ett nytt första stycke där det framgår att det skafl varafrivilUgt för att välja borgarråd. Idet föresfegna andra stycket görs en redaktioneU ändring genom att Stockholmskommun inte uttryckUgen anges. I stycket anges också att borgartåd får väljasnär som helst under mandatpericxlen och inte enbart direkt efter ett val tiUfiilhnäktige. kan t.ex. bU aktueUt om uppdraget som borgarråd upphörunder mandatperioden. Uttrycket "får" markerar att kommunen inte ärtvungen att välja ett nytt eUer nya borgarråd när mandatet har upphört iförtid. Denya tredje och fjärde styckena motsvarar delvis nuvarande andra och tredjestyckena. Idet nya tredje stycket tydliggörs att mandattiden för ett borgarråd som väljsunder mandatperioden, i enUghet med vad som föreskrivs i andra stycket andrameningen, motsvarar den tid som är kvar på mandatperioden och således inte treår. 26§ I fråga om valbarhet tiU borgarråd och uppdragets upphörande skaU 5 och 8-/0a §§ tiUämpas. Därvid skall vad som sägs i 10 a % om samtliga förtroendevalda ien nämnd gälla sanuliga borgarråd. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 7). Paragrafenkompletteras med en hänvisning också tfll den nya 4 kap. 10 a §. Genom detfekan även uppdragen som borgarråd återkalfes under löpande mandatperiod.AterkaUelsen skaU omfette samtUga borgarråd och kan inte användas för attentiediga enstaka borgarråd. En förskjutning av den politiska majoriteten ifiillmäktige måste kunna avspegla sig även i fördelningen av borgarrådspostemaoch i borgarrådens respektive uppgifter 27 § Fuflmäktige får beslufe att få ekonomiska och andra förmåner som svarar Förslaget har behandlats idet föregående (avsnitt 7). I paragrafen görs bara den redaktionelfe ändringenatt inte längre UttryckUgen anges i lagtexten, utan endast imbriken tiU paragra-fema om borgarråd. Denuvarande bestämmelsema i 28-32 §§ som handlar om borgarråden upphävs. SkälentiU dette redovisas i avsnitt 7. Med anledning av attbestämmelsema i nuvarande 28-32 §§ upphävs korruner nuvarande 33-37 §§ att bytenumrering tiU 28-32 §§. 9§ Kungörelsen skaU anslås på kommunens eUer anslagsfevfe minst envecka före sammanträdesdagen. KungörelsenskaU på ett lämpUgt sätt också lämnas till varje ledamot ochersättare. 11§ Om ett ärende är så brådskande att det inte hinner kungöras på det sätt somföreskrivs i 8-10 §§, skaU kungörelsen med uppgift om ärendet anslås senastvardagen närmast före sammanträdesdagen. DessutomskaU kungörelsen på ett lämpligt sätt lämruis tiU varje ledamot och ersättareså, att den kan antes nå dem . I9 § andra stycket och // § andra stycket görs språkliga justeringar. Ordet"tillställas" byts ut mot "lämnas tiU"' respektive"sändas" mot "lämnas". Ändringama innebär inga förändringari sak. Det står fortfarande fullmäktige fritt att välja det distributionssättsom vid varje tiUfaUe kan anses vara lämpligast. 20§ En ledamot får inte delte i handläggningen av ett ärende som personligen rörledamoten själv, ledamotens make, sambo, föräldrar, bam eUer syskon eUer någonannan närstående. Föreskrifterom jäv i samband med revision finns i 9 kap. 4§. Föreskriftemai 6 kap. andra-ffärde styckena om verkan av Jäv skall tillämpas också påfullmäktige. Därvid skall vad som sägs om nänmd i stället gälla fiillmäktige. Förslagetbehandlas i det föregående (avsnitt 10.2). 7 1993/94. I paragrafen införs ettnytt tredje stycke. Genom dette kommer enhetUga hanteringsregler att gälfe förfiillmäktige och nämndema. Skälet tdl att 6 kap. 24 § förste stycket inte skaUtiUämpas av fiiUmäktige är att en ledamot i fiiUmäktige vid jäv i praktikeninte hamnar i den situation som t.ex. någon som har att fetfe en nämnds beslutefter delegation. Om en ledamot i fiillmäktige avstår från att delfe i handläggningenär risken minimal för att fullmäktige härigenom är beslutför. Prop.1993/94: U 23§ Ärenden i fiillmäktige får väckas av 1. en nämnd, 2. en ledamot genom motion, 3. revisorema, om ärendet gäUer förvaltning som harsamband med revisionsuppdraget, 4. en ftilhnäktigeberedning, om fulhnäktige harföreskrivit det, eller 5. styrelsen i ett sådant företeg som avses i 3 kap.17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutet det för särskilda fåfl. Ärende om atthålla folkomröstning i en viss fråga fär i fiillmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- eller larulstingsmedlemmama enligtlagen (1994:000) om kommunala folkomröstningar Initiativet skall varaskriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativ-tagamasegenhändiga namnteckningar, namnförtydliganden och WPgift om deras adressen Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 8.1). Iparagrafen har nuvarande andra stycket utgått. Borgarråden skafl inte längre hanågon uttryckUg motionsrätt. Borgarråden är normalt fullmäktigeledamöteroch har i denna egenskap motionsrätt. ParagrafentiUförs ett nytt aruira stycke. I stycket anges att ärende i fiiUmäktige omhåflande av foUcomrösming kan väckas inte bara av de som är berättigade attväcka ärenden enligt förste stycket utan även av medlemmama av en kommun ellerett landsting genom s.k. foflcinitiativ. av de enUgt lagen(1994:000) om kommunafe foUcomröstningar röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlenunama kan väcka foUdnitiativ i fullmäktige. FoUdnitiativet harverkan i den meningen att fulhnäktige är skyldig att behandla initiativet.Dette följer av 5 kap. 25 § kommunallagen. Initiativet innebär dock inte attfiillmäktige måste beslute om att hålla den begärda foUcomrösmingen. Det stårfiillmäktige fritt att fette beslut om att inte hålla den begärda foUcomrösmingen. Detligger i sakens natur att ett foUcinitiativ skaU vara skriftUgt. Ett initiativskafl, utöver den för folkomröstningen aktueUa frågan, innehållainitiativtagarnas namnteckningar, namnförtydliganden och uppgift om derasadresser för att kommunen skaU ha möjlighet att i tveksamma fållkontroUera att en viss person, vars namn finns med på initiati- vet, verkUgen skrivitunder det. Kommunen eUer bör i normalfåUet kunna utgå från attenbart behöriga personer skrivit under ert foUdnitiativ. Det fekmm attfoUcinitfetivet inte är av den karaktären att fullmäktige är tvungen attanordna en foUcomröstning, gör att rättssäkerhetskraven inte gör sig gäUandemed samma styrka som om feUet varit det motsatta. Kommunemas och landstingenshantering av ett foUcinitiativ bör inte omgärdas av en aUtför stor byråkrati. 34§ FuUmäktige får beslute att det som ett led i beredningen av ett ärende somfiillmäktige skaU handlägga skaU inhämtes synpunkter firån medlemmar ikommunen eUer . Dettekan ske genom foUcomröstning, opinionsundersökning eller något Uknandeförfårande. Vid opinionsundersökning eller liknande förfarande får valnämnden ikommunen anUtas, om nämndens verksamhet i övrigt inte hindras av det. om förfarandet vid folkomröstning finns i lagen (1994:000) omkommunala folkomröstningar Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 8.1). I andra stycket görs enjustering med anledning av att valnämnden enligt den föreslagna lagen omkommunala foUcomrösmingar kommer att vara skyldig att genomfora en avfullmäktige besluted folkomröstning. När det gäller opinionsundersökningar ochIflcnande förfaranden får i Iflchet med vad som gäfler valnämnden användasendast om dess verksamhet i övrigt inte hindras av det. Itredje stycket hänvisas tifl lagen (1994:000) om kommunala folkomrösmingar. Idenna lag regleras hur kommunen eller skaU förfera när enfoUcomrösming skaU beslufes och hållas, vilka som har rösträtt vid omröstningenm.m. 52§ InterpeUationer får ställas av ledamötema och riktes tifl ordföranden i ennämnd eUer en fullmäktigeberedning samt tiU de förtroendevalda i övrigt somfullmäktige bestämmer Omborgarråd finns i , fir fullmäktige besluta attInterpeUationer får ställas bara tfll borgarråden eller vissa av dem. Förslagethar behandlats i det föregående (avsnitt 7). Denjustering som görs i andra stycket har sin orsak i att borgarrådsinstitutet görsfrivilligt. FuUmäktige ges också rätt att beslute att endast vissa borgarrådfår interpeUeras. Det kommer att bU möjUgt att utse minoritetsborgarråd utaneget ansvarsområde och utan föredragningsskyldighet i styrelsen. Det är därförrimligt att fiillmäktige skaU kunna befria dem från att svara påInterpeUationer