prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten Prop. /95, m.m. 1993/94:150 Enligtbestämmelsema i 3 kap. 2 § riksdagsordningen avger regeringen härmed sittförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95. Detförslag till statsbudget för /95 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträf&deförändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgetdi. I sambanddärmed redovisas en fömyad beräkning av budgetut&llet for iimevarandebudgetår. Beräkningarna visar att budgetunderskottet för /94minskar med jämfört med vad som beräknades i åretsbudgetproposition. Alltså förutses nu ett underskott om 197,5 miljarderkronor. Statens lånebehov beräknas till . /95 beräknades i budgetpropositionen ett underskott påstatsbudgeten om . De nya beräkningama visar ettunderskott på 150,7 miljarder kionor. Statens lånebehov beräknas till 195,7miljaider kronor. Ipropositionen redovisar regeringen i en reviderad finansplan sin bedömning avhur den ekonomiska politiken bör utformas. 1 1993/94. Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1993/94:100) forelagt 1993/94:150 ettförslag till statsbudget för /95. I de delar där förslagetinnehöll endast beräknade anslagsbelopp har regeringens förslag därefterredovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen -fömtomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s.k.koiiq>letteringspropositionen. Detta förslag lämnas i förevarandeproposition, i vilken regeringen redovisar sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Till den reviderade finansplanen finnsfogad en reviderad nationalbudget. Det reviderade förslaget till statsbudgetfor /95 upptar såväl fömyade beräkningar av inkomstitlama, somen sammanställning av de anslagsförändringar som regeringen föreslagit efterbudgetpropositionen och de förslag om ytterligare utgiftsanslag som läggs frami denna proposition. I sammanhanget tar legeringen även upp vissa frågor somhar samband med den ekonomiska politiken och budgetpolitiken m.m. och som börbehandlas av under iimevarande . Regeringeasförslag och bedömningar redovisas närmare i propositionens bilagor enligtföljande förteckning: Bilaga 1 Reviderad finansplan m.m. Bilaga2 (andra huvudtiteln) Bilaga 3 (tredje huvudtiteln) Bilaga 4 Försvarsdepartementet (ärde huvudtiteln) Bilaga5 (femte huvudtiteln) Bilaga 6 Kommunikationsdepaitementet (sjätte huvudtiteln) Bilaga7 (sjunde huvudtiteln) Bilaga 8 (åttonde huvudtitlen) Bilaga9 (nionde huvudtiteln) Bilaga 10 (tionde huvudtiteln) Bilaga11 (elfte huvudtiteln) Bilaga12 (tolfte huvudtiteln) Bilaga 13 (trettonde huvudtiteln) Bilaga14 Miljö- och naturresuisdepartementet (Qortonde huvudtiteln) Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1994/95 Prop. Budgetpropositionen 1000-tal kr. ändringar 1000-tal kr. Summa 1000-tal kr. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Återbetalning av län Kalkylmässiga inkomster -f 8 729 833 -1- 224 300 + 8 517 767 150 668871 518 829 548 Förändringar i förslaget till statsbudget budgetåret1994/95 Prop. - 2 382 158 Räntor på statsskulden, m.m. -9 000 000 -13 299 020 Specifikation av statsbudgetens inkomster under budgetåret1994/95 1994/95 "nisental kronor 17127000 17 127 000 2 096 000 2 096 000 579 000 7 192 000 1110 Fysbka personers inkomstskatt 1120 Juridbka personers inkomstskatt 1121Juridiska personers inkomstskatt 1123 Beskattning av tjänstegruppliv 1142 Utskiftmngsskatt och ersättningsskatt 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 1222 Allmän sjukförsäkringsavgift 1231 Bamomsoigsavgift 1241Utbildningsavgift 1251 Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomster avarbetsgivaravgifter till arbetaiskyddsverket och arbetsmiljöinstitutetsverksamhet Särskild löneskatt 1310 Skatt på fast egendom 1994/95 Tusental kronor 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt 1322 Juridiska personers lörmögenhetsskatt 1330 Arvsskatt och gåvoskatt 1340övrig skatt pä egendom 1341 Stänq>elskatt 1400Skatt på varor och Vänster 1410Allmänna försäljningsskatter 1411 Mervärdesskatt 1420,1430 Skatt på specifika varor 1423 Försäljningsskatt på motorfordon 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt på maltdrycker 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle 1431Särskild skatt på elektrisk kraft frän 1434 Skatt på viss elektrisk kraft 1435 Särskild skatt mot försurning 1440överskott vid försäljning av varor med statsmonopol 1442 Systembolaget AB:sinlevererade överskott 1450 Skatt på tjänster 1452Skatt på annonser och reklam 1454 Skatt på spel 1460Skatt på vägtrafik 1461 Fordonsskatt 1480 övriga skatter på varor och tjänster 1481Övriga skatter på varor och tjänster 2000Inkomster av statens verksamhet 2110 /årsverkens inlevererade överskott 2113 Statens järnvägars inlevererade överskott 2114 inlevererade överskott 2116Affärsverket svenska kraftnäts inlevererade utdelningoch inleverans av motsvarighet till statlig skatt 2118 Sjö&rtsverketsinlevererade överskott 2720 övriga myndigheters inlevererade överskott 2124 Inlevererat överskott av Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet 2125 Inlevererat överskott av åtgärder för att stärkadet finansiella systemet 435 000 435 000 285 000 30 600 10400 000 10 400 000 2200 överskott avstatens fastighetrvaltning 2210 överskott av fastighetsförvaltning 2145000 2 145 000 2570, 2320 Råntor pånäringslån 23URänteinkomster på lån till fiskerinäringen 2318Ränteinkomster på statens län till den mindre skepps&rten 1994/95 Tusentalkronor 2322 Räntor på övriga naringsiån, Kammarkollegiet 75 102 2323 Räntor på övriga naringsiån, 1700 2330 Räntor på bostadslån 3 053 285 2332 Ränteinkomster på län för bostadsbyggande 3 051 200 2333 Räntemkomster på lån för bostadsförsörjning för mindrebemedlade bamrika familjer 85 2334 Räntorpå övriga bostadslån. 2340 Räntor på studielån 28 140 2341 Ränteinkomster på statens lån föruniversitetsstudier ocb garantilån för studerande 2342 Ränteinkomster på allmäima studielån 2550 Räntor på energbparlån 2360 Räntor på medel avsatta till pensioner 2361Räntor på medel avsatta till folkpensionering 2370 Räntor på beredskapslagring 2371Räntor på beredskapslagring och förrädsanläggningar 2380, 2390 övriga rånteinkomster 2383Räntemkomster på statens bosättningslån 2385 Ränteinkomster pä lån för studentkårslokaler 2386 Ränteinkomster på lån för allmänna samlingslokaler2389 Ränteinkomster på lån för inventarier i vissa specialbostäder 2391 Ränteinkomster på markförvärv för jordbruketsrationalisering 2392 Räntor på intressemedel 2395 Räntor på särskilda räkningar i 2400Aktieutdelning 1 705 238 2410 Inkomster av statens aktier 1 705 238 2411Inkomster av statens aktier 1705 238 2500OffenUigrättsUga avgifter 4 509 138 2511Expeditions- och ansökningsavgifter 569 719 2522Avgifter för granskning av filmer och videogram 7 500 1994/95 Tusental kronor 2527 Avgifter för statskontroll avkrigsmaterieltillverkning 2528 Avgifter vid beigsstaten 2529 Avgifter vid patent- och registreringsväsendet 2531 Avgifter för registrering i förenings- m.fl.register 2532 Avgifter vid kronofogdemyndighetema 2534 Avgifter för körkort och motorfordon 2535 Avgifter för statliga garantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel 2542 Patientavgifter vid tandläkamtbildningen 2547 Avgifter för Post- och verksamhet 2548 Avgifter för verksamhet 2549 Avgifter för provning vid riksprovplatser 2551 Avgifter från kärnkraftverken 2552 Övriga oftligrättsliga avgifter 2624 Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2711 Restavgifter och dröjsmålsavgifter 2800övriga inkomster av statens verksamhet 2811Övriga inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster avförsåld endom 3100 Inkoinsterav försålda byggnader och maskiner 5720Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner 3124Statskontorets inkomster av föisålda datorer m.m. 3200Övriga inkoinster av markförsäning 3211Övriga inkomster av markforsäljning 3300Övriga inkomster av försåld endom 3311 Inkomster av statens gruvegendom 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 4123Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4750Återbetalning av övriga näringslån 4131 Återbetalning av vattenkraftslån 4133Återbetalning av statens län till den mindre skeppsfarten 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet 4137 Återbetalning av övriga näringslån. 4138 Återbetalning av tidigare infriade statligagarantier 4200Återbetalning av bostadslån m m 4212 Återbetahung av lån för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjning formindre bemedlade bamrika femiljer 4214 Återbetalning av övriga bostadslån. 1994/95 Tusental kronor 4300Återbetalning av studielån 2 584 110 4311 Återbetalning av statens lån föruniversitetsstudier 110 4312 Återbetalning av allmänna studielån 3 000 4313 Återbetabiing av studiemedel 2 581 000 4400Återbetalning av energisparlån 250 000 4411Återbetalning av eneigisparlån 250 000 4500Återbetalning av övriga lån 156 388 4514 Återbetalning av lån för studentskårslokaler 180 4515 Återbetalning av lån för allmänna samlingslokaler 6 500 4516 Återbetalning av utgivna startlån och bidrag 3 500 4517 Återbetalning från Portugalfonden 5 6004519 Återbetalning av statens bosättningslån O 4521 Återbetalningav län för inventarier i vissa specialbostäder 130 4525 Återbetahung av län för svenska FN-styrkor 100 000 4526 Återbetalning av övriga lån 40 478 5000Kalkylmässiga inkomster 2 029 300 5100Avskrivningar och amorteringar 3 270 300 5770Affärsverkens avskrivningar och amorteringar O 5113Statens jämvägars avskrivningar O 5720Avskrivningar på fastigheter 619 500 5121Avskrivningar på festigheter 619 500 5750Uppdragsmyndigheters komplementkostnader 2640 800 5131Uppdragsndigheters m. fl. komplementkostnader 2 640 800 5740övriga avskrivningar 10 000 5144Avskrivningar på förrådsanläggningar för civilt totalförsvar 10 000 5200Statliga pensionsavgifter, netto -1 241 000 5211Statliga pensionsavgifter, netto -1 241 000 STATSBUDGETENSTOTALA INKOMSTER 368 160 677 Specifikation av förändringar i utgiftsanslag /95 i förhållande till förslagen i budgetpropositionen LokEila polisorganisationen, ramanslag Information och upplysning om ekonomisk Brottsoffermyndigheten:Ersättning för skador p& grund av brott, förslagsanslag Propositio- Anslags-nens eller belopp skrivelsens Förändring Ökning (-I-) Mindaiing(-) 516 528 9 731 611 + 52 000 + 90000 -f- 10 000 -h 15 000 ///.Utrikesdepartementet KommerskoUegium, ramanslag FörsvarsdepartementetFörsvarsmakten, ramanslag , ramanslag ,ramanslag , ramanslag ledning och samordning, ramanslag ,ramanslag , ramanslag Bidragtill iÖTSidrnfönSkiingen, förslagsanslag Bostadstillägg till pensionärer, förslagsanslag Ersättning till m.m., förslagsanslag Stimulans- och informationsinsatser m.m. inom Bidragtill psykiatiiomr&det, reservationsanslag Alkohol-och drogpolitiska ätgärder, Jämställdhetsombudsmannenm.m., ramanslag -1-2 000 000 + 6 776 615 Propositio- Anslags- nens eller belopp Förändring ökning (+) Minskning(-) och tillväxt, reservationsanslag 1200000 150 2800000 +1600000 Kostnader förenade med statens ägande i , reservationsanslag 140 000 150 220 000 + 80 000 356 296 4 345 149 357 796 4 395 149 1 500 50 000 0 25 600 000 1 29 000 000 , ramanslag Skattemyndighetema, ramanslag Ersättning for kostnader i ärenden och mål om skatt m.m., förslagsanslag Riksgaidskontoret:Kbstnader för upplåning och låneförvaltning, förslagsanslag , ramanslag Uppdrag till Statskontoret, ramanslag Bidrag till kompetensutveckling på det staUiga området, reservationsanslag Räntebidrag m.m.,förslagsanslag Bidrag med anledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem m.m., JÖrslagsanslag Statliga ägarinsatser m.m. i Nordbanken, förslagsanslag Summa 32 169189 36 933 691 Bidrag till viss verksamhet inom det kommunala skoWäseadet m.m.,förslagsanslag 48 187 150 1469 587 +1421400 Statens skola för vuxna i Hämösand, ramanslag 19 025 177 19 462 + 437 Statens skola för vuxna i , ramanslag 18 667 177 19 153 + 486 Bidrag till folkbildningen 1 865 328 150 2 356 038 + 490 710 Bidrag till kontakttolkutbildning, reservationsanslag O rskr. 177 4 000 + 4 000 Uppsfa univereitet: Grundutbildning, reservationsanslag 705 191 150 703160 - 2 031 Lunds univereitet: Grundutbildning, reservationsanslag 1 165 472 150 1 161 410 - 4 062 univereitet: Grundutbildning, reservationsanslag 864 062 150 859134 - 4 928 univereitet: Grundutbildning, reservationsanslag 594 723 150 594774 + 51 reservationsanslag 324 374 150 316691 - 7 683 reservationsanslag 41 832 150 43 452 + 1 620 Vissa särskilda utgifter inom universitet och 176 175 96 000 högskolor m.m., rMervono/w<»w% 468 572 150 667572 + m.m., ramanslag 159 058 150 180 358 + StudiOiieip m.m.,förslagsanslag 2 209 357 150 2 385 532 + Studiemedel m.m.,förslagsanslag 6 631000 150 6 727 000 + Beräknat förelag eller beslut Förändring belopp ----------------- Ökning (+) budget- Propositio- Anslags- Mjiukning(-) proposi- nens eller belopp Viixenstudiestöd m.m., reservationsanslag Bidrag till vissa studiesociala ändamål, Försöksverksamhet med traineeutbildning, Stöd till skuldsatta jordbrukare, förslagsanslag Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , förslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbruket m.m., Åtgärder i Qällnära skogar Främjande av flskerinäringen, reservationsanslag Stöd till fiskare på syd- och ostkusten och på Bidrag till distriktsveterinärorganisationen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning, + 2 603 730 + 5 012 215 1 417 003 1 145 3 684 75 055 1014 964 88 734 1 013 464 Lokaliseringsbidrag m.m., reservationsanslag Regionala utvecklingsinsatser, reservationsanslag Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU), ramanslag Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden, Bidrag till Svenska riksteater. Operan och Dramatiska teatern Bidrag till rikskonserter, reservationsanslag 150 140 140 140 - 2 842 193 179 900 17 000 180 700 20 000 7 300 300 000 120 000 -2 382 158 Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, förslagsanslag Centrala museer: Myndigheter, ramanslag Bidrag till vissa museer m.m. Myndigheter på radio- och TV-området, ramanslag , förslagsanslag , förslagsanslag SQrrelsen för lokalradioti Istånd, ramanslag Ersättning till kommunema för åtgärder för flyktningar m.m.,förslagsanslag Propositio- Anslags-nens eller belopp skrivelsens Förändring Ökning (+) Mindcning(-) 9 720 509 + 521327 lag 130 680 330 118 15 000 330 118 rskr.211, 147 138 150 135 anslag 0 4 500 111 697 4 500 6 500 111 697 4 500 2000 Geologisk undersökningsverksamhet m.m., ramanslag 130 680 Drift av beredskapslager, förslagsanslag "" Särskilda kostnader för olja, motorbensin m.m., Beredskapslagring av olja: Förvaltningskostnader, Beredskapslagring av olja: Kapitalkostnader, XIII avildepartementet Länsstyrelsema m.m., ramanslag Kammarkollegiet: Myndighetsuppgifter, ramanslag Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m., reservationsanslag EG:s utbytesprogram Ungdom för Eutopci,förslagsanslag Stöd till kooperativ utveckling, reservationsanslag Särskildaprojekt inom bekämpningsmedelskontrollen, Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 1993/94:150 Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och stateråden B. , , , , , , , , ,>bble, , , , , Limdgrrai, P. , >bble och statsråden , , , B.Westerberg, Könbeig, , , , , Hömlimd, P. Westerbeig,och Regeringenbeslutar proposition 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /95, m.m. (koiitteringsproposition) 2 1993/94. Bilaga 1 till kompletteringspropositionen Prop. 1 mot - möjlighetemas tid Sverigehar nu en unik möjlighet. Regeringenspolitik har lagt grunden för ny period av tillväxt och företagande. Det sker ensnabb återhämtning från den svåra ekonomiska nedgång som följt efter tvådecenniers försyndelser. Många människor lider visserligen fortfarande avsviterna efter den kris som präglat . Men omsvängningen är nuuppenbar. Djupgående brister i ekonomin har undanröjts och en radikalförbättring sker av klimatet för företagande, investeringar och sysselsättning. Uppgången är stark. Politikens omläggning ger resultat. Även undernästa mandatperiod krävs fortsatta reformer och budgetförstärkningar.Regeringen är fast besluten att se till att dagens möjligheter utnyttjas ochatt de utnyttjas på ett riktigt sätt. Avgörandeför att åstadkomma ett varaktigt brott mot den tidigare ekonomiska utvecklingenär att den ekonomiska växtkraft som har återvunnit kan bibehållasoch stärkas ytterligare genom att nya, riktiga jobb skapas i näringslivet. Då -men bara då - kan hotet om en bestående hög arbetslöshet och de socialaskadeverkningar som skulle följa i dess spår avvärjas. De kan tas till vara. Men de kan också förslösas. Om skulleåterfalla i en politik av samma slag som orsakat de senaste årens nedgång blirpriset högt i form av en omfattande utslagning från arbetsmarknaden och ensuccessivt urholkad välfärd. Iregeringsförklaringen klargjordes att fyra stora uppgifterskulle dominera regeringens arbete: Denförsta var att fullt ut föra in i det europeiska samarbetet genomförhandlingama om medlemskap i den Europeiska gemenskapen. Denandra var att bryta den ekonomiska st£nationen och att återupprätta somen tillväxt- och företagarnation med en stark och växande ekonomi. Dentredje var att förbättra vår välfärd och sociala omsorg genom envalfrihetsrevolution i välfärdspolitiken och genom särskilda insatser för desämst ställda. DenQärde var att forma en långsiktig och hållbar utveckling mot ett Prop.1993/94:150 samhälle med frisk luft och rent vatten, levande sjöar och skogar. Vikan nu summera en mandatperiod, där omfattande insatser har gjorts på vart ochett av dessa fyra områden. Tempot i det arbete som bedrivits för att förändraoch fömya har varit högt. Mycket har uträttats. Politiken har bedrivits med sikte i desshelhet. Reformarbetet måste fullföljas med kraft och konsekvens för attvaraktigt återställa utvecklingskraften i svensk ekonomi. De fyra områden som har stått i centmm den gångna mandatperioden-Eurpapolitiken, ekonomin, välfärdspolitiken och miljön måste sättas främstockså uruler de år som ligger framför oss. Denekonomiska kris var inne i när regeringen tillträdde visade sig varadjupare än vad de flesta bedömare hade räknat med. Nedgångens effekter påtillväxt, sysselsättning, det finansiella systemet och de offentliga finansemavar dramatiska. Basen för välfärdssystemen hotades. Återkommande perioder avintemationeU valutaturbulens har försvårat en återhämtning. Denintemationalisering som erbjuder svenska företag så stora möjligheter harsamtidigt skärpt kraven på vår nationella ekonomiska politik. Den måsteutformas i samklang med den internationella utvecklingen. Regeringensekonomiska politik är utformad för att genom god och uthållig tillväxt uppnåtvå centrala mål: nya riktiga jobb och tillförlitliga trygghetssystem. Målet omnya riktiga jobb innebär minst en halvering av arbetslösheten till slutet av1990-talet, och bör ses som ett etappmål på vägen mot full sysselsättning.Målet om tillförlitliga trygghetssystem iimebär att medborgama skall kunna litapå att de system för trygghet och omsorg som det offentliga ansvarar för kommeratt fungera väl även i ett långt perspektiv. Strateginsom lagts fast för att nå dessa mål bygger på medlemskap i unionen,sanering av statsfinansema och stabila priser. Det är bara genom en kombinationav dessa föratsättningar som den höga och uthålliga tillväxt kan skapas somkrävs för att uppfylla målen. Omröstningenden om svenskt medlemskap i erbjuder nya möjligheter Ettnej innebär motsvarande begränsningar av politiska ochekonomiska föratsättningar. I granden gäller frågan om Sverigeställer sig bakom tanken att folk nu och tar ett gemensamtansvar för hela framtid. Genomsamarbetet i utvidgas inte bara möjlighetema för fred, frihet ochrespekten för mänskliga rättigheter till allt fler människor Genom samarbetetläggs också en fast grand för ländemas ekonomiska välstånd. Medlemskapökar föratsägbarheten i de institutionella spelreglema som kommer att råda iSverige. Vårt lands förmåga att dra till sig investeringar och produktionökar. Det gäller inte bara utländska investeringar utan ihög grad också svenska. Både investeringsvolymen och kvaliteten på Prop.1993/94:150 investeringama blir högre. Ekonomins utvecklingskraft och basen förden Bilaga 1 skattefmansierade välfärden blir därmed tryggare och säkrare.Tilltron till stabiliteten i svensk ekonomisk politik och våra intemationellaekonomiska relationer ökar, föratsättningama för lägre räntor blir bättre ochrisken minskar för att den nuvarande återhämtningen bryts . I ställetkan återhämtningen förstärkas och förlängas. Miljöförstöringenkänner inga nationsgränser Intemationellt samarbete och gemensamma beslut krävsför att identifiera och lösa problemen. Som medlem i EU kommer attstärka och öka inflytandet för den grapp länder som tar strid för miljön. Ettnej i folkomröstningen och utanförskap i det europeiska samarbetet skulle påalla dessa områden innebära stora risker och sämre utveckling. Denandra delen i strategin är att minska underskotten i de offentliga finansemaoch minska statens lånebehov. Nästa steg måste syfta till att balansera ochminska den offentliga sektoms finansiella nettoskuld. Saneringsprogrammet medbesparingar, inkomstförstärkningar och strak-turellt riktiga regeländringarfullföljs. Föratsatt att den starka uppgång som vi nu ser i svensk ekonomifortsätter avser regeringen att tidigarelägga delar av programmet. Eftersomdet budgetår som följer på /95 enligt förslag frånriksdagsutredningen omfattar , dvs. perioden - den 31december 1996, skulle en jämn fördelning av besluten avseendesaneringsprogrammet leda till beslut om ca iförstärkningar. Det gäller den del av saneringsprogrammet som avser minskadetransfereringar och ökade inkomster omfattande sammanlagt 46 miljarder kronorDet är emellertid regeringens avsikt att tidigarelägga delar avsaneringsprogrammet så att beslut fattas nästa budgetår inte bara avseendedessa utan däratöver . Regeringenkommer således lägga förslag om budgetförstärkningar om minst25 miljarder kronor. Eftersom i och med denna proposition harförelagts förslag till beslut om i budgetförstärkningkommer beslut därmed att ha fattats om drygt 44 av dessa 46 miljarder kronon Regeringenavser vidare att då lägga fram förslag om i ytterligarebudgetförstärkningar så att saneringsprogrammets totala omslutning därmed ökasfrån 81 till ca (avseende nettobudgeteffekt för denoffentliga sektom penningvärde). Dessa tillkommande 20 miljarderkronor får genomslag på de offentliga fmansema . Huvuddelen av dettabör åstadkommas dels genom ytterligare åtgärder för att minska underskottet ipensionssystemet, dels genom åtgärder för att hålla utgiftema för denoffentliga konsumtionen realt oförändrade. Motbakgrand av det ansträngda samhällsekonomiska läget föreslår regeringen att rättentill delpension fro.m. begränsas till att ge kompensationmotsvarande av det inkomstbortfall som följer av en nedtrappning avarbetstiden på . Dessutom föreslås att åldersgränsenför delpension skall höjas från 60 till . Höjningen av åldersgränsenavses få fullt genomslag Prop. 1993/94:150 1994/95. Regeringens förslag beräknas ha minskat utgiftema för Bilaga 1delpensionsförsäkringen med vid slutet /99. Statsskuldensökning måste upphöra. Som närmare framgår av de beräkningar som redovisas idenna proposition är vid oförändrat saneringsprogram kravet för att hejdastatsskuldens ökning som andel av BNP (nettoskuldkvoten) en BNP-tillväxt om ca4 % fro.m. Tillväxttalom är historiskt sett höga.