prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Den ekonomiska poUtUcenmåste verka för att skapa ett klimat som främjar företagande och konkurrenskraftså att det blir möjUgt att bibehåUa och utveclda välfärden. Regeringen hardärvid vidtagit en rad åtgärder. Regeringen har redogjort för dessa åtgärder ibl.a. propositionen (1993/94:40) om småföretagsutveckling . Innovationer som leder tiU nya produkter ochprocesser i befintUga eUer nystartade företag är en viktig drivkraft förtiUväxt och fömyelse av svenskt näringsUv. Nya företag innebär bl.a. attbefintUgt utbud konkur-rensutsätts. Därigenom skapas effektivitet på marknaden.Avancerade produkter med högt förädlings- och nyhetsvärde ökarkonkurrenskraften för svenskt näringsUv utomlands och främjar därigenomuppkomst av nya arbetstiUfäUen. Innovationer skapas både av enskUda individer ochsom ett resultat av forsknings- och utvecklingsarbefii inom näringsUv ochhögskola. För att öka tUlgången på kommersieUt gångbara idéer krävs att denaUmänna utbUdnings- och kompetensnivån höjs samt att det föreUgger ett klimatsom främjar och premierar företagande, kreativitet och förnyelse. Steget från idé tiU kommersiaUsering kan ofta varasvårt och riskfyUt. Riskema och kapitaUnsatsen överstiger enskUdauppfinnares och små och nystartade foretags förmåga. Vidare kan det föreUggabehov av rådgivning, utbUdning och formedUng av kontakter. Att underlätta förinnovatörer att föra idéer vidare tUl kommersiaUsering är därför en viktignäringspoUtisk uppgift. De genereUa åtgärder som ger de gmndläggandefömtsättningama måste kompletteras med riktade insatser från statens sida. Regeringen anser i likhet med uttedaren att olikaåtgärder behöver vidtas för att påverka irmovationsklimatet och inställningentiU uppfinnare. Regeringen avser att senare uppdra åt attlämna forslag på olika insatser for att inom ramen för verkets resurserstimulera innova-tionsverksamhet. De åtgärder som kan övervägas är t.ex.uttedarens förslag om en årUg innovations vecka, stipendier och framtagning avundervisningsmaterial avseende innovationer och uppfinnares arbete. Iupjxlra-get bör även ingå att närmare belysa behovet av forskning ommnova-tionsprocessen. Regeringen anser i likhet med uttedaren ochflertalet remissinstanser att stödet tUl verksamheten vid och andra former av UtbUdningsverksamhet inriktad på uppfinnarebör utvärderas. Det bör ankomma på att genomföra detta arbete. Uttedaren menar att ett enklareregistteringsförfarande än patent - ett s.k. bmksmönsfer - bör införas. Detta kan ha sitt särskUda inttesse för enskUda uppfinnare och mindre företag. Frågan om införandet av ett bmksmönsterskydd bevakas iJustitiedepartementet mot bakgmnd bl.a. Prop. 1993/94:100 av den utveckling av det industrieUa rättsskyddet som pågår i EU. Vidare föreslår uttedaren mrättandet av ett s.k.etiskt råd för innovationsfrågor med uppgift att utarbeta riktlinjer för hurförhållandet meUan å ena sidan köpare och investerare och å andra sidanuppfinnare skaU regleras. PRV och pekar på att det redanfinns olika organ för att lösa eventaeUa tvister som kan uppkomma i relationenmeUan dessa parter. Uttedaren menar att s.k. avknoppningar frånstorföretag bör främjas. anser att avknoppningarfrån storföretag är minst lika viktiga som de företag som växer fram vidhögskoloma. Regeringen avser att uppdra tiU att lägga fram förslag omhur avknoppningar från stora företag kan underlättas. Vid de regionala utvecklingsfondema finnsproduktråd som erbjuder rådgivning, kontaktförmedling och bidrag i ett myckettidigt skede i idé-utvecklingsprocessen. () harvidare ett nätverk av ca 20 uppfinnartådgivare i oUka delar av landet. SåvälSUF:s rådgivningsverksamhet som produkttåden finansieras av . Uttedarenförordar en utveckling av dessa verksamheter. Rådgivarna bör ävenfortsätttiingsvis ges en oberoende stäUning och bör, som en följd härav, infeheUer medverka vid beslut om bidrag. Deras olika kompetens bör tUlvaratas genomspeciaUsering. Vidare anser uttedaren att rådgivamas arbete bör marknadsförasbätae. Produkttådsverksamhefen bör ges ett ökat inslag av mångfeld ochkonkurrens, bl.a, genom att främja etablering av sådana funktioner inom andraorgan än utvecklingsfondema. Många av remissinstansema anser att produkttådenoch SUF:s rådgivare bör utvecklas och förstärkas. menar att den nuvarandeorganisationen med prcxlukttåd bör konsoUderas innan nya altemativa produkttådskapas. Regeringen delar uttedarens uppfettning om attprodukttådens och SUF-rådgivamas verksamhet bör utvecklas. bör ävenfortsätt-rungsvis kunna ge SUF i uppdrag att driva och utveckla sittrådgivar-nätverk. Det kan också vara lämpligt att lämna andra uppdrag som rörinformation och rådgivning fÖr att främja innovationer. Organisationskommitténför de regionala utvecklingsbolagen har enUgt sma dttektiv (dtt. 1993:139) attlägga fram förslag om hur de regionala produkttåden skaU inordnas i bolagensorganisation. Uttedaren föreslår att ett mnovationscentmm med ettårUgt anslag om 100 mUjoner kronor bUdas för stöd tiU projekt i tidiga utvecklingsstadier.Organet skuUe utgöra en fristående enhet med egen styrelse inom . Vidaremenar uttedaren att en patenteringsfond bör bUdas med stöd fråniimovationscentmm för finansiering av patenferingskostaader. Många remissinsfanser anser att det är angelägetatt bygga upp den finansieringstanktion som ett innovationscentmm skuUe taUgöra. I stort sett aUa remissinstanser, som behandlat frågan, är dock negativa tUl att skapa ett nytt organ. är av uppfettningen att ett innovations centmm knutet tiU verket skuUe innebära att kompetens fas tiU vara och välkomnar därvid förslaget som innebär en ökad ambitionsnivå 23 förstödet tiU produktatveckling. Föratt öka stödet tiU innovationer bör enUgt regeringens mening en Prop.1993/94:100 verksamhet komma tiU stånd motsvarande den som enUgt uttedaren skaUBU. 13 bedrivas av det s.k. innovationscenttet. Syftet skaU vara att i förstahand bidra tiU finansiering av innovationer i tidiga utvecklingsskeden. De insatsersom skaU finansieras kan vara dels olika former av tekniska utvärderingar,fester, prototyper o.dyl., dels kommersieU utveckling av ett projekt bl.a. iform av marknadskartiäggningar, kontakter med primärkunder etc. Insatsemakräver i regel begränsade belopp men är ofta av sttategisk betydelse för attföra ett projekt vidare. Risknivån i projekten skaU vara så hög att det ärmotiverat att staten deltar i finansieringen. Regeringen avser att under mars månad 1994förelägga förslag om hur medel skaU tiUföras. I det sammanhangetbehandlas även frågan om verksamhetens organisatoriska hemvist. Uttedaren har presenterat vissa förslag momskatteområdet, bl.a. en ny associationsform, som skuUe innebära att investerareinitialt skuUe kunna tiUföra obeskattat kapital. Med beaktande av att (bet. 1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108 och 1993/94:109) har beslutat i enUghetmed regeringens proposition (1993/94:50) om fortsatt reformering avföretagsbeskattningen, om skattefrihet för mottagen utdelning och erhåUetbelopp vid utskiftning av ett bolags tiUgångar, ter sig emeUertid införandet aven ny associationsform överflödigt. Uttedaren föreslår även att avdrag skaU medges vidtaxeringen vid infriande av ett borgensåtagande. Ett infriande avborgensåtagande utgör enligt gäUande rätt i normalfaUet en icke avdragsgUIkapitalförlust. Det är enUgt regeringens mening inte motiverat att genomsärlösningar förändra gäUande rätt i detta avseende. Vidare föreslår uttedaren att en avdragsrätt införs för upp-finnarkostaader i inkomstslaget tjänst. Eftersom avdragför underskott av aktiv näringsverksamhet, enUgt nyUgen fettadebeslut om fortsatt reformerad företagsbeskattning, får kvittas mot inkomst avtjänst är uttedarens förslag delvis tiUgodosett.Att utsttäcka perioden för avdragsrätt tiU , som uttedaren föreslår, tersig däremot bl.a. praktiskt svårgenomförbart. Vidare föreslår uttedaren attroyaltyinkomster skaU undantas från beskattmng eUeraltemativt beskattas som inkomst av kapital. Att helt eUer delvis undanta vissainkomster från beskattningsunderlaget skuUe vara ett klart avsteg från degmndläggande principema om breddande av skattebasen och lägre skattesatser, som1990 års skattereform vUar på. Royaltyinkomster bör, med hänsyn tiU inkomstenskaraktär, även fortsättningsvis beskattas i inkomstslaget näringsverksamheteUer i vissa faU som inkomst av tjänst. Avslutningsvis föreslår uttedaren enskattestimulans för satsningar i innovationsprojekt. Drygt hälften av de remissinstanser som berört förslaget är tveksamma. Förslaget om skattestimulans för satsningar i in novationsprojekt anknyter tiU frågan om ett eventaeUt riskkapitalavdrag. I en departementspromemoria hai' förslag och synpunkter lämnats på hur ett sådant avdrag kan utformas. Promemorian har remissbehandlats och regeringen avser att senare redovisa sitt ställningstagande i denna fråga. NUTEKavser att under sista hälften av /94 påbörja en Prop.1993/94:100 vericsamhet med ett program för upphandling av FoU-tjänster frånsmå Bil. 13 och medelstora företag kaUat Små och nya företagsinnovationsutveckling med teknikbeställningsstöd (SNITS). Verket har avsatt ettbelopp om högst 10 mUjoner kronor för programmet. Uttedaren anser att det istäUet bör avsättas 30 mUjoner kronor och att sådan upphandling bör komma ävenenskUda uppfinnare fiU del. Vidare föreslås att av aU StatUgteknikupphandling kanaUseras tiU små och medelstora företag. ModeUen harprövats med stor framgång i . Flertalet renussmstanser anser attSNITS-programmet bör förstärkas. betonar att programmet bör bettaktas somen försöksverksamhet. Regeringens bedömning är att FoU-upphandling från små ochmedelstora foretag kan vara ett lämpUgt sätt att främja innovationer. I ettförsta steg bör försöksverksamhet taUföljas. Uttedaren menar att teknikbrostiftelsema bör delsha tanktionen som en börs eUer marknadsplats för mnovationer, dels utgöra enkanal då forskare och uppfinnare skaU anUtas. Teknikbrostiftelsema har nubUdats och kommer att ha möjUghet att verka i enUghet med uttedarens förslag. I,propositionen (1991/92:69) om privatisering av statUgt ägda företag, m.m.behandlades bl.a. frågan om sfatens aktier i sex regionala investmentbolag,vilka tiUskapats i regionalpoUtiskt syfte. Vid beslut om försäljning avstatens aktieinnehav i dessa bolag är det enUgt propositionen viktigt att setiU att syftet med det statiiga engagemanget inte går förlorat. RUcsdagenanslöt sig tiU detta (bet. I99l/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I samband medprivatiseringen av de regionala investmentbolagen har regeringen tannit attdet regionalpoUtiska syftet i vissa fall bäst skuUe tiUgodoses genom attöverföra sfatens tiUgångar i dessa bolag tiU regionala stiftelser, som har tiUuppgift att på oUka sätt främja utveckling av näringsUvet i regionen eUerFoU-verksamhet. Regeringen bör därför bemyndigas att genomföra sådanaöverföringar. I enUghet med nyUgen fettade beslut omsmåföretagsutveckUng (prop. 1993/94:40, bet.l993/94:NUll, rskr. 1993/94:80)skaU överföring ske av statens aktier i och FörvaltningsAB tiU Industri- och nyforetagarfonden, det nya moderbolaget för de regionalautvecklingsfondema samt teknUcbrostiftelsema. Efter dessa överföringar ägerstaten direkt av det totala antalet aktier i respektive bolag. EnUgtregeringens mening bör sfatens ägarandel i bolagen reduceras. Regeringen bördärför nu bemyndigas att avytfra de aktier som inte överförts tiU annan genomriksdagens tidigare bemyndigande. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. 1.godkänner den övergripande inriktamgenför innovationsstödet i enUghet med vad regeringen har förordat, 2.bemyndigar regeringen att i sambandmed privatisering av regionala investmentbolag överföra sfatens tiUgångar idessa bolag tiU regionala stiftelser, som verkar för näringsUvsutveckling eUerFoU-verksamhet, när detta bäst främjar det regionalpoUtiska syftet, 3.bemyndigar regeringen att avyttra enandel av statens aktier i och av respektive bolags samtUga aktier. 1992/93 Utgift 194 663 965 Reservation 139 650 940 1993/94 Anslag 170 000 000 1994/95 Förslag 164 000 000 Anslaget disponeras för kostaader for dels deregionala utvecklingsfondemas verksamhet med infomiation, rådgivning,utbildning och finansiering riktad tiU små och medelstora företag, dels vissacenttala insatser för småföretagsutveckling vid , bl.a. inom områdenaintema-tionaUsering, nyetablering och industrieU design. NUTEKföreslår i sin enkla anslagsframstäUning ett oförändrat anslag för budgetåret1994/95. Regeringenhar i inledningen tiU denna bUaga, avsmttet Nyföretagande och tiUväxtförefag,redogjort för synen på de små och medelstora företagens betydelse och förvUcten av bl.a. genereUa åtgärder för att stimulera utvecklingen i dennaföretagsgmpp. B. lämnas ennärmare redogörelse for verksamhetsområdet inom . Anslaget Småföretagsutveckling används tiU stor delfor att finansiera insatser via de regionala utvecklingsfondema. Som tidigare nänmts har beslutat om bl.a. en ny orgaiusation rörande insatser för småföretagsutveckUng (prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NUII, rskr. 1993/94:80). De nuvarande länsvisa utvecklingsfonderna skaU ersättas av regionala utvecklingsbolag. Sfatens ägande skaU ske via ett centtalt mo derbolag, som får tiU uppgift att bl.a. samordna och fördela medel tiU de 26 regionala bolagen för deras löpande verksamhet. föra över resurser fÖrändamålet tiU moderbolaget från anslaget Småfö- Prop. 1993/94:100retagsutveckling. Vidare skaU moderbolaget förvalta de statUgt ägda med- BU.13 len för finansieringsverksamheten och avgöra hur medlen inom ett system medregionala ramar skaU fördelas över landet för att på bästa sätt bidra tUl attfinansiera små och medelstora företag. Såväl som moderbolaget får möjUghet attstimulera verksamhet hos privata organisationer som ger råd och informationtUl nyforetagare. Som hittiUs skaU också ha uppgiften att bedriva ochsamordna vissa projekt på småföretagsområdet. Inom ramen för detta anslagfinansieras bl.a. medverkan i EG:s småföretagsprogram och andra frågorsom rör intemationalisering samt projekt angående industridesign, kvinnorsföretagande m.m. En organisationskommitté har nyUgen tUlkaUats föratt förbereda den nya organisationen för företagsutvecklande insatser.Organisationskom-nUttén skaU bl.a. verka for att moderbolaget och de olikaregionafe bofegen bUdas med den stmktar och inriktning som ftamgår av statsmaktemasbeslut. Vidare avses organisationskommittén och det nya moderbolaget ta uppöverläggningar med övriga färUcbara ägare tiiU de regionala bolagen, främstlandstingen, om villkoren för deras medverkan. Inom ramen för den nya stmktaren bör verksanihetenbedrivas i ungefår samma omfattning som . Anslaget berälcnas tiU164 mUjoner kronor, varav huvuddelen bör användas för att finansiera de regionalautvecklingsbolagens vericsamhet. tiUSmåföretagsutveckUng för /95 anvisar ett reservationsanslag på164 . 1992/93 Utgift 87 076 044' Reservation 15 378 716 1993/94 Anslag 99 937 000 1994/95 Förslag 88 000 000 'Anslaget Stöd till turism. Styrelsen för Sverigebilden uirättades den I juU1992. Styrelsen har tiU uppgift att upphandla tjänster med inriktning påmarknadsföring utomlands av som taristiand i syfte att öka tarismenfiU . Styrelsen skall vidare informera om fördelar sominvesteringsland och ha ett övergripande ansvar för att lägga fast en sttategivad gäUer informationsinsatsemas inriktaing mom detta område. Fömtom upphandUng av informations- ochmarknadsföringstjänster skaU Styrelsen för SverigebUden bl.a. delta i långsiktig kunskapsupp- 27 byggnad genom attombesörja erforderUg statistikproduktion avseende tarism och ansvara förintemationeUa kontakter med avseende på tarism, i den mån dessa inte faUerunder någon annan myndighets eUer organisations ansvarsområde. Styrelsen förSverigebUden skall också upphandla tjänster i syfte att särskUt främja dehandUcappades behov av rekreation. 1993/94:100 BU.13 Verksamhetenvid Styrelsen för SverigebUden påbörjades genom bl.a.upphandling av informations- och marknadsföringstjänster inom taristområdet. Styrelsen för SverigebUden har lämnatverksamhetsberättelse och årsredovisning bestående av balansräkning,resultattäkning, anslagsredovisning och finansieringsanalys. RRV:srevisionsberättelse innehåUer dock en invändning, eftersom Styrelsen förSverigebUden inte har upprättat en resultattedovisning enligt vad som menas i förordningen(1993:134) om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. I sin ansfegsframställning har Styrelsen förSverigebUden hemstäUt om ett anslag på totalt 130 mUjoner kronor för budgetåret1994/95. Av detta belopp avser 115 mUjoner kronor taristfrämjande verksamhet.Ett höjt anslag behövs enUgt styrelsen fcir att kompensera för delskostaadsför-dyringar i och utiandet, dels effektema avvalutaförändringar. 15 mUjoner kronor avser projektet . Ettövergripande mål för Styrelsen för SverigebUden är att bidra tiU spridandet avinformation om utomlands och bistå med sådana marknadsföringsinsatsersom kommer svenskt näringsUv och då särskUt taristbranschen fiU godo. StyrelsenskaU vidare ha ett huvudansvar för presentationen utomlands av sominvesteringsland. Undervåren 1993 meddelade regeringen för SverigebUden särskUda direktivför en fördjupad anslagsframställning för budgetåren 1995/96 - 1997/98. Styrelsensårsredovisning innehåUer mgen resultattedovisning. 1993/94:100som styrelsen startade sin verksamhet torde resultatet av Bil.13 beslutade insatser tiU väsentUg del kunna avläsas först under innevarandeår. Det är vUctigt att styrelsen upprättar sådana mtiner att de långsUctigaresultateffektema kan belysas. Ett sådant arbete har inletts. Denekononuska rapportering som har upprättats är tiUfredsstäUande. Sammantagetinnebär regeringens bedömning att de riktlinjer som fedes fest i 1993 årsbudgetproposition bör gäUa även för /95. Vissa frågor rörande Sverigeinformationen utomlandshar nyUgen utretts och redovisats i betänkandet Svenska BUder - Översyn avSverigemformationen (Ds 1993:72). I betänkandet redovisas även förslag bettäffandeverksamheten vid Styrelsen för SverigebUden. Regeringen avser att under våren1994 ta ställning tiU nämnda förslag. I enUghet med regeringens uppdrag skaU Styrelsenför SverigebUden lägga fram en övergripande strategi för informationsinsatseravseende som investeringsland. :s slutrapport om skattereformens inverkan påtaristbranschen på vissa taristorter har överlämnats tiU regeringen i juni1993. Regeringen anser, i likhet med , att såvälvalutakursförändringama som nedsättningen av mervärdeskatten tiU påhoteUtjänster, camping och persontransporter (inkl. skidUftar) mnebär betydandestimulanser för taristaäringen. pekar på behovet av kunskaps- ochkompetenshöjning i tarist-näringen. Styrelsen för SverigebUden skaU delta ilångsUctig kunskapsuppbyggnad inom taristområdet och följa utvecklingen ibranschen bl.a. genom att ombesörja att erforderUg stadstik produceras. Medanledning av förslag avseende utbUdningsverksamhet inriktad på branschenkonstaterar regeringen att den utbUdningsverksamhet som bedrivs inomsmåförefagsområdet, bl.a. av utvecklingsfondema, är tiUgängUg även för taristbranschen.Ansvaret för en branschanpassad utbUdning, som går utöver nämndaföretagsekonomiska utbUdning, bör Ugga på näringen själv. Regeringen har föravsikt att redovisa sitt ställningstagande tiU :s förslag tiUinfrastmktarinsatser inriktade på taristaäringen i stödområdena i samband medatt förslag om regionalpoU-tikens framtida mriktning läggs fram. Anslaget ar beräknat med hänsyn tUl det aUvarUgastatsfinansieUa läget. I anslagsberäkningen mgår ett produktivitets- ocheffektivitetskrav om i enlighet med den princip som tiUämpas genereUt iårets budgetförslag. tiUStyrelsen för Sverigebilden för /95 anvisar ett re- 29 A 3.Avgifter till vissa intemationella organisationer 4 638 000 7 020 000' 1993/94 Anslag 1994/95 Försfeg Prop.1993/94:100 BU. 'Avgiftertill COST och Eureka anvisas innevarande budgetår under anslaget F 13. Avgiftertill vissa intemationella FoU-organisationer och är upptaget till . Anslaget disponeras för avgifter för Sverigesdeltagande i vissa inter-nationeUa organ. /95 beräknar regeringen medel enUgt följande. Intemationelfebyrån för mått och vUct (BIPM) och för legal mettologi (OIML) 982 000 för provning och konttoU (EOTC) 50 000 Organisationenför mteUektaeU äganderätt () 3 290 000 IntemationeUably- och zinkstadiegmppen (ILZSG), IntemationeUanickelstadiegmppen (INSG), IntemationeUakopparstadiegmpjjen (ICSG) och IntemationeUatennstadiegmppen (TTSG) 460 000 COST I 540 000 tiUAvgifter till vissa intemationella organisationer för /95anvisar ett ramanslag på . Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda Prop.1993/94:100 6 010 893' 'Kostnadema för omstrukturerings- och försäljningsaktiviteter m.m. uppgick till6 . Utöver detta har anslaget belastats med 1samband med utskiftning av tillgångama i Förvaltningsaktiebolaget ilikvidation uppkom en skatteskuld baserad på skillnaden mellan det bokfördavärdet och marknadsvärdet av tillgångama. Fortia saknade likvida medel for attgenomföra skatteinbetalningen eftersom tillgångama till störsfa delen bestod avaktier. Denna skatteskuld beräknades fill och har förFortias räkning inbetalats till staten såsom preliminär skatt. Transaktionenhar sålunda inte påverkat budgetsaldot trots att den har belastat detta anslag. Anslaget disponeras för kostaader föromstmktarering av vissa statUgt ägda företag, m.m. RUcsdagen beslöt (prop. 1991/92:69,bet. 1991/92:NUI0, rskr. 1991/92:92) att bemyndiga regeringen att sälja statensaktier m.m., delar av verksamheter inkl. fast egendom i vissa angivna företag.I propositionen har regeringen anfört att omstmktare-ringsåtgärder i vissaföretag kan komma att kräva betydande kapitalinsatser innan en försäljning ärmöjUg. Vidare krävs vid försäljning av störte aktieinnehav i vissa faU attkostaader för försäljningsinsatser, reklam etc. betalas av säljaren. Kostaademaför omstmktarerings- samt försäljningsaktiviteter m.m. är svåra att i förvägberäkna eftersom de i hög grad beror på hur försäljningen organiseras. Mot denna bakgmnd beslöt på tiUäggsbudgettiU statsbudgeten för /92 och på statsbudgeten för budgetåren1992/93 och 1993/94 under tolfte huvudtitehi att anvisa ettförslagsanslag på I . Ett förslagsanslag på I bör anvisas även /95. I enUghet med beslut och vad som anmäldes iföregående års budgetproposition avser regeringen årUgen i budgetpropositionenatt redovisa genomförda privatiseringar. Denna redovisning återfinns iavsnittet om privatisering av statUgt ägda företag i mledningen tiU dennabUaga. Anslagetavser i första hand de företag som framgår av bUaga tUl propositionen(1991/92:69) om privatisering av statUgt ägda företag, m.m. har docki särskUda beslut bemyndigat regeringen att sälja andra företag såsom t.ex.Nordbanken. Anslaget bör kunna utayttjas även för dessa företag. För riksdagenskännedom anmäls att anslaget under uinevarande budgetår utayttjats förkostaader i samband med försäljning av aktier i andra bolag än de som nämnts iovan angivna proposition. tiUKostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på I . Täckande aveventuella förluster i anledning av . 1993/94:100 vattenfallsverks borgensförbindelser, m.m. BU. 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Försfeg 1 000 Anslaget disponeras för kostaader för eventaeUaförluster i samband med infriandet av borgensförbindelser som stäUts ut genomStatens vattenfaUsverk. Från anslaget betalas även utgifter för att ftiUgöraskyldigheter som avser riksgäldslån och statslån som har upptagits av och /92 övertagits av . Frånansfeget betalas vidare utgifter för staten som kan uppstå i samband medskadestånd eUer Uknande för ansvar mot ttedje man tiU följd av verksamhet iStatens vattenfeUsverks rörelse. Anslagetinrättades i samband med beslut (prop. 1990/91:87, bet.1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) att överföra verksaniheten vid med vissa undantag tiU ett av staten ägt aktiebolag /1992.