prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Förslag 1994/95 (tkr) Anslagslittera och anslagstyp (1 1993/94 Tilldelat 1993/94 (tkr) Flygtekniska 0 försöksanstalten: Avgiftsfinansierad verksamhet Flygtekniska försöks- 0 anstalten: Avgiftsfinansierad verksamhet Myndigheten för 0 avveckling av vissa verksamheter Inom totalförsvaret Nytt anslag 94/95 Vissa mindre nämnder F Vissa nämnder m.m. F inom Försvarsdepartementets omräde, (del av) Vissa nämnder m.m. F inom Försvarsdepartementets omräde, (del av) Vissa nämnder m.m. F inom Försvarsdepartementets omräde, (del av) Delegationen för F planläggning av efterforskningsbyråns verksamhet Vissa nämnder m.m. F inom Försvarsdepartementets omräde, (del av) Utredning av F allvarliga olyckor Utredning av F allvarliga olyckor Försvarsmaktens 0 utlandsstyrka m.m. 1)Förkortningar föranslagstyper: Ramanslag : A, Reservationsanslag: R, Förslagsanslag: F, Obetecknat anslag: O 2)De anslag frän budgetaret 1993/94 som fr.o.m. finnssamlade under anslaget B 1. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet Arméförband: Anskaffning av materiel Arméförband: Anskaffning av anläggningar Marinförband: Anskaffningav anläggningar Operativ ledning m.m.: Ledning och förbandsverksamhet Operativ ledning m.m.: Anskaffning av materiel Operativ ledning m.m.. Anskaffning av anläggningar Operativ ledning m.m.: Forskning och utveckling (del av) Frivilliga försvarsorganisationerInom den militära delen av totalförsvaret m.m. (del av) Gemensam försvarsforskning{ del av ) Prop.1993/94:100 Förslag tiU rUcsdagsbeslut Bilaga 5 1. festställer anslagen på stetsbudgeten inom denekonomiska ramen för totalförsvarets civUa del för /95 till 2.bemyndigar regeringen att räkna omlämnade bemyndiganden med hänsyn tiU prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 3.bemyndigar regeringen att, om detbehövs av beredskapsskäl, under /95 medge merutgifter samtöverskridanden av anslagen inom Uttera A och B samt anslagen inom denekonomiska ramen för totelförsvarets civUa del samt av lämnadebestäUningsbemyndiganden. Förslag till lag omändring Prop. ilagen (1982:269) om flagga BUaga 5.1 Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1982:269) om flagga skaU ha följandelydelse. Stetschefenoch med dennes tiUstånd andra medlemmar av det kungUga huset får användatretungad flagga med eUer utan stora eller lilfe rUcsvapnet på ett vitt falt ikorsets mitt. Inomförsvarsmakten används den Den tretungade flaggan används tretungade flaggan som som örlogsflagga av örlogsflagga. När en sådan flagga Försvarsmakten och enligt är befälstecken, markeras dette föreskrifter som regeringen genom en särskild beteckning i bestämmer av andra myndigheter övre inre faltet. som bedriver militär verksamhet. Nären sådan flagga är befälstecken, markeras dette genom en särskild beteckning iövre inre fältet. Iövrigt används den tvärskuma flaggan. Flagganfår inte i vidare mån än som följer av förste och andra styckena förses medmärken, bokstever eUer andra tecken. Dennalag träder i kraft den I juU 1994. 1993/94: lOO 1 Utgångspunkteroch inrikming.......................... 6 1.1 DetsäkerhetspoUtiska läget.................... ... 6 1.2 UtveckUngav den finansieUa stymingen.... 11 1.2.1 Anslagsstmkturen m.m..................... 11 1.2.2 Övergång tiU genomförandeprisbudgetering ... 16 1.2.3 Övergång tiU kapitaUcosmader.......... 17 1.2.4 Revision av verksamheten budgetåret1992/93 18 1.2.5 Besparingsåtgärder......................... 19 2 Organisationsfrågor....................................... . 20 2.1Uttedningen om lednings- och myndighetsorganisationen i försvaret (LEMO)......................................................... . 20 2.2FrivilUgverksamhet................................. . 26 2.3Delegationen för icke-miUtärtmotstånd .. . 29 2.4Hot- och riskutredningen........................ . 32 2.5Kommunreformen ............................... . 33 2.6Försvarets högskolor.............................. . 33 2.7Traditionsfrågor.................................... . 37 2.8Umyttjande av totelförsvarets resurser för civife ändamål m.m 38 3 Försvarsmaktenm.m..................................... 40 3.2Ersätmingar för kroppsskador................... 94 4 VissaFörsvarsmakten närstående myndigheter... . 95 4.1Fortifikationsverket................................ . 95 4.3VämpUktsverket.................................. . 100 5 Totalförsvaretscivila del.............................. . 107 5.1Funktionen CivU ledning och samordning... 108 m.m.................................................. . 113 5.2.1 Stetens räddningsverk................... 113 5.2.2 Vapenfristyrelsen.......................... 116 5.3 FunktionenPsykologiskt försvar.............. 120 5.3.1 Styrelsen för psykologiskt försvar.... 120 5.3.2 FriviUiga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 122 5.4FurUctionen Försörjning medindustrivaror 124 5.5Funktioner hörande tUl andradepartement 128 jg5 5.5.1Hälso- och sjukvård...................... 128 5.5.2 TelekommunUcationer.................... 128 Prop. 5.5.3 Transporter .............................. 128 BUaga 5 5.5.4 Livsmedelsförsörjning..................... . 129 5.5.5 Arbetskraft.................................. 129 5.5.6 Energiförsörjning........................... 130 5.5.7 Övriga fiinktioner ....................... 130 6 Övrigverksamhet........................................ 131 6.2Stetens försvarshistoriska museer........... . 133 6.3Kustijevakningen ............................... . 135 6.5Strategisk försvarsforskning................... . 140 6.7Försvarets personalnämnd..................... 142 6.8nygtekniska försöksanstalten................. 143 6.9Myndigheten för avveckUng av vissaverksamheter inom totalförsvaret ........................................................ 145 6.10Vissa mindre nämnder........................... 146 6.11Totalförsvarets tjänsteplUctsnämnd........ 146 6.12Totalförsvarets chefsnämnd................... . 147 6.13Delegationen för planläggning avefterforsknings-byråns verksainhet ........................................................ 147 6.14Stetens haverikomnussion, utredning avallvarliga olyckor 148 6.15Försvarsmaktens utiandsstyrka, m.m....... 149 7 Ekonomiskaramar........................................ . 153 7.1 Detekonomiska utfåUet för /93 ... 153 7.1.1 Totalförsvarets mUitära del............. 153 7.1.2 Totalförsvarets civUa del ............ 153 7.2UrfaUsprognos för /94..... . 153 7.3Ekonomiska ramar för budgetåret1994/95 154 7.3.1 Totalförsvarets miUtära del............. . 154 7.3.2 Totalförsvarets civUa del ............ 155 7.4Lån i .......................... 159 7.5Anslagsförteckning............................... . 159 FörslagtiU lag om ändring ilagen (1982:269) om flagga ................ . 164 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 6 (femte huvudtiteln) 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 Bilaga 6till budgetpropositionen 1994 (femte huvudtiteln) 1993/94:100Bil. Välfärdspolitikensyftar till att väma medborgarnas ekonomiska trygghet vid vård och fostran avbam, vid sjukdom och handikapp, vid arbetslöshet och på ålderdomen samt atterbjuda sociala tjänster och hälso- och sjukvård av god kvalitet anpassade tillmänniskomas skilda behov. Staten ansvarar för det ekonomiskatrygghetssystemet som omfattar socialförsäkringarna och anslutandebidragssystem. Inom vård och omsorg ansvarar i huvudsak kommuner och landstingför den konkreta utformningen och utvecklingen av verksamhetema, medan statensroll är mer övergripande och inriktad på nationeUa mål, tillsyn m.m. En stor del av de sociala välfårdsfrågoma liggerinom ansvarsområde. De samlade sociala utgiftema inkl.landstingens och kommunemas utgifter för hälso- och sjukvård, bamomsorg,äldre-och handikappomsorg samt andra sociala insatser beräknas budgetåret1994/95 uppgå till ca . Detta motsvarar av BNP.Staten och socialförsäkringarna står för ca av de totalautgiftema. Förutsättningarför förnyelse och utveckling av välfärdspolitiken Gmndemaför den generella välfärdspolitiken ligger fast. De ekonomiskatrygghetssystemen skall också vara universella. Stöd och insatserkan gmndas på antingen inkomstbortfallsprincipen eller vara helt eller delvisoberoende av inkomst. Vård, omsorg och service skall erbjudas på lika villkoroch med rättvis fördelning. Den svenska välfärdspolitiken kräver en starkekonomisk bas. Det stora underskottet i de offentliga finansema medför att näraen femtedel av utgiftema måste finansieras med upplåning. Räntekostnadema förstatsskulden riskerar att successivt tränga undan angelägna utgifter för t.ex.vård, omsorg och utbildning om inte de offentliga finansema saneras. För attlångsiktigt trygga välfärden måste därför obalansema i ekonomin undanröjas. Regeringen har sedan den tillträdde vidtagit en radåtgärder med syfte att få ned underskottet i de offentliga finansema. 1 stortsett samtliga offentliga transfereringssystem är under översyn eller har redanförändrats. Inriktningen är bl.a. att införa ett större inslag av egenavgifter och självrisker isystemen. Detta arbete konmier att drivas vidare inom Prop. 1993/94:100ramen för det av antagna saneringsprogrammet på 81 miljar- Bil.6 der kronor . I det förnyelsearbete som måste till är detsärskilt viktigt ati väma om svaga och utsatta gmpper. Sådanainkomstöverföringar som har störst betydelse för irUcomstsvaga gmpper har ihuvudsak undantagits från besparingar, t.ex. bostadsbidragen. Dessutom har ettantal riktade åtgärder för att stödja utsatta gmpper genomförts. Som exempelkan nämnas ökat kommunalt bostadstillägg (KBT) och höjda pensionstillskott. Den långsiktiga inriktningen i regeringensvälfärdspolitik är vidare att ställa den enskilde i centmm och att öka hansvalfrihet och inflytande. Altemativ och komplement till den offentligatjänstesektom måste därför kunna erbjudas. Denna konkurrenssituation skaparfömtsättningar för såväl effektiviseringar som kvalitetsförbättringar. Det omfattande förnyelsearbete som pågår inomkommuner och landsting exemplifierar hur förändrade verksamhetsformer och enökad konkurrens ger en ökad produktivitet och ett bättre resursutnyttjande.Regeringen följer noga fömyelsearbetet och kommer på olika sätt att bevaka attalla får vård och service av god kvalitet. Fömyelsen av välfärdspolitiken har stor betydelseockså för jämställdheten mellan kviimor och män. De övergripande målen förjämställdhetspolitiken iimebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Tillgångtill förvärvsarbete samt föräldraförsäkring och bamomsorg, som ger bådaföräldrama möjlighet att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap, har betyttmycket för internationellt sett långt komna jämställdhetsarbete. Statensoch socialförsäkringens utgifter redovisas på femte huvudtiteln och påinkomstitel (1221 Sjukförsäkring netto) samt i särskilda fonder utanför statsbudgetenvad gäller ATP, delpension och arbetskadeförsäk-ringen. Nedanstående diagramvisar den samlade utgiftsutvecklingen för budgetåren 1988/89 - 1994/95. Ennärmare redovisning av socialförsäkringens utgifter m.m. lämnas i underbilaga6.7. Sociala utgifter i löpande ocli fast pris (fast pris 1988/89 årsnivå) 1993/94:101 BU. 1988/89 1989/90 1990/91 I Statsbudgeten (löpandepris) hSUI\/TvlA statsbudget+fonder (fast pris) 1991/92 1992/93 1993/94* 1994/95" n Fonder ** (löpandepris) "ATP, delpension, arbetsslodeföreäkringffl Utgiftsutvecklingen för de ekonomiskatrygghetssystemen styrs till stor del av inflations- och löneutvecklingen.Hämtöver utgör befolkningsutvecklingen den mest betydande utgiftspåverkandefaktom. Fondernas andel av de totala utgiftema harsuccessivt ökat . Främst är det utgiftema förATP-pensioner som ökar. Fr.o.m. /93 bryts den uppåtgåendetrenden för utgifterna på statsbudgeten och utgifterna planar därefter ut.Minskningen mellan budgetåren 1992/93 och 1993/94 är främst en konsekvens avatt de specialdestinerade bidragen till kommunema ersatts av ett generelltstatsbidrag under sjunde huvudtiteln. Inomramen för saneringsprogrammet föreslås olika besparingsåtgärder inomläkemedels- och tandvårdsområdena. Dessa åtgärder i kombination med sänktaförsäljningsmarginaler för Apoteksbolaget beräknas minska sjukförsäkringensutgifter med per helår. Förslag läggs om förändringar iflerbamtilläggssystemet som innebär att bidragsbeloppen till de störstafamiljerna sänks. Förslaget beräknas minska utgiftema med 55 miljoner kronorper år. Utgifterna inom handikappområdet ökar med ca 1,6miljarder kronor till följd av tidigare beslutade åtgärder bl.a. rätten tiUassistansersättning. Regeringen har för avsikt att under våren 1994förelägga propositioner med förslag om införande av ettvårdnadsbidrag, förslag om förstatligande av KBT, förslag 1995, förslag vad gäller jämställdhetspolitiken samt förslag vad gällerföräldraförsäkringen. De budgetmässiga konsekvensema av dessa förslag kommeratt behandlas i nämnda propositioner. Sammantaget iimebär förslagen att anslagen under femtehuvudtiteln ökar med 1 (4- ) enligt följandesanmian-ställning. Prop.1993/94:100 BU. Förslag 1994/95 - 1 485,4' Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och ålderdom Omsorg om äldre och handikappade Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik 126 234,5' ' Exkl. anslag till som /95 tas upp under första huvudtiteln. ' Minskningen beror i huvudsak på att budgeterade utgifterför bostadsbidrag /94 avser utgifter. Familjer och barn Prop. 1993/94: lOO Måloch inriktning för familjepolitiken Svenskfamiljepolitik är i allt väsentligt inriktad på att ge bam goda uppväxtvillkorgenom generella insatser som vämar om bamfamiljemas ekonomiska trygghet ochstöd i olika former vid bamens vård och fostran. I den regeringsförklaring som avgavs år 1991aviserades en fömyelse av familjepolitiken med syfte att främja såväl valfrihetsom jämställdhet mellan kvinnor och män. Familjepolitiken skall underlätta för föräldramaatt själva välja den vård och fostran av bamen som passar dem och bamen bäst.Om varje bamfamilj får möjlighet att lösa bamomsorgen på det sätt den självönskar skapas större trygghet för såväl bam som föräldrar. Det iimebär att detmåste fmnas bamomsorg av god kvalitet utanför hemmet och bättre ekonomiskamöjligheter för dem som önskar vara hemma när bamen är små. Den som väljer attförvärvsarbeta skall ha ekonomiskt utbyte av detta. För att säkerställa tillgången på bamomsorg utanförhemmet i eller enskild regi har beslutat i enlighetmed regeringens förslag om en utvidgad lagreglering på bamomsorgsom-rådet. Föratt vidga och säkerställa valfriheten anges i lagen att kommunema är skyldigaatt se till att det fmns bamomsorg från det att bamet fyllt för defamiljer som så önskar. Kvalitetskrav för bamomsorgen har lagts fast. I lagenregleras också att kommunema är skyldiga att betala bidrag till enskilda daghemoch fritidshem. Det innebär att föräldrama själva kan avgöra vilken bamomsorgde vill utnyttja. För att också ge de föräldrar som väljer att stannahemma bättre ekonomiska möjligheter avser regeringen attförelägga ett förslag om att införa ettvårdnadsbidrag för bam som fyllt ett men inte . För dem som vill avstå från förvärvsarbete ellersom vill lösa bamomsorgen på privat väg öppnar vårdnadsbidraget nyamöjligheter. En del av förskolebarnen har förvärvsarbetande föräldrar somlöser sin bamomsorg utan offentliga subventioner, t.ex. genom att arbeta iskift eller att ta hjälp av någon anhörig. Det är önskvärt att även dessafamiljer får etl visst stöd från det allmänna. Vårdnadsbidraget ökar också möjligheterna för demsom vill stanna hemma . Inkomstförlustema blir också mindre fördem som önskar gå ned i arbetstid. 1 samband med att förslaget om vårdnadsbidragläggs fram kommer regeringen att föreslå att rätten till tjänstledighet förvård av bam födängs från 18 månader till . Familjepolitiken skall möjliggöra för barn ochföräldrar att få tid tillsammans, så att trygga och nära relationer kan skapasi familjen. Föräldraförsäkringens flexibilitet ger föräldrarna storamöjligheter att välja i vilken omfattning resp. förälder skall vara tillsammansmed bamen.Genom att t.ex. välja att ta ut halv eller fjärdedels föräldrapen- Prop.1993/94:100 ning kan föräldraledigheten utsträckas till att gälla i två . 6 Många föräldrar väljer dessa lösningar för att därigenomfå möjlighet till mer tid tillsammans med bamen. Den nämnda förlängningenav rätten till tjänstledighet har också detta syfte. Särskilt viktig är föräldraförsäkringen förpappomas möjligheter att vara tillsammans med sina bam. En tidig och närakontakt mellan pappa och bam är positiv för såväl bamet som pappan.Föräldrapenning med anledning av ett bams födelse utnyttjas emellertid aUtjämti huvudsak av mammorna. En övervägande del av pappoma avstår helt från att taut föräldrapenning. Regeringen har därför aviserat åtgärder i syfte attuppmuntra pappomas uttag av föräldrapenning. Föratt underlätta för bamfamiljema har samhället byggt upp ett stödsystem somsyftar till att ge en ekonomisk gmndtrygghet de har en storförsörjningsbörda. Familjer med bam är i aUmänhet unga och har ofta lågainkomster som de har höga levnadsomkostnader. Genom det ekonomiskafamiljestödet omfördelas resurser över livscykeln. Särskilt viktigt är detekonomiska familjestödet i tider med stor arbetslöshet. En strävan är att så långt möjligt minimerastödsystemens marginaleffekter då dessa kan dämpa förvärvsbenägenheten. Vidarebör stödsystemen vara så konstmerade att de skall vara lätta att överblicka,enkla att administrera och svåra att missbmka. Det ekonomiska familjestödet och den utbyggdabamomsorgen gör det möjligt för båda föräldrama att förena vården av bam medförvärvsarbete. Bl.a. detta har lett till att har ett av Västeuropashögsta födelsetal och den högsta kvinnliga förvärvsfrekvensen. Målenför det ekonomiska stödet är - att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer medoch utan bam, - att ge människor ekonomiska fömtsättningar attskaffa bam när de så önskar, - att stödet inom tillgängliga ekonomiska ramar skallges till alla på lika villkor, - att lämna särskilt stöd till familjer i utsattasituationer, t.ex. vid stor försörjningsbörda, vid låga inkomster och högabostadskostnader eller när en förälder är ensam vårdnadshavare. Samhälletsdirekta ekonomiska stöd till bamfamiljema utgörs främst av allmänna bambidraginkl. flerbamstillägg, bostadsbidrag, ersättning från föräldraförsäkringen,bidragsförskott, bampensioner samt vårdbidrag för handikappade bam.Vidare finns ett särskilt stöd motsvarande bidragsförskott till ensamståendeadoptivföräldrar och etl bidrag till kostnader för att adoptera bam frånutlandet. 1993/94:100 BU. Utvecklingenoch effektiviteten i de familjepolitiska bidragssystemen Följandesammanställning visar utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd tillbamfamiljema - 1994 (). Utveckling av de ekonomiska familjestöden åren 1980 -1994. * Beräknat enligt nu beslutade regler. beräknas totalt 48,7 miljarder kronorlänmas i familje-ekonomiskt stöd. Om man till detta belopp lägger studiehjälpenkan samhällets direkta stöd till bamfamiljema beräknas till ca 51miljarder kronor. Genomde allmänna bambidragen tillförsäkras alla familjer med bam ett gmndläggandeekonomiskt stöd. Utvecklingen av kostnadema för de allmännabambidragen är beroende av bidragsbeloppens storlek, bidragssystemelskonstmktion, antalet bam i bidragsberälligad ålder och antalet familjer som harfler än två bam och som uppbär flerbamstillägg. Antalet familjer som får flerbamstillägghar ökat med ca 24 000 . Detta är sannolikt en följdav de senaste årens höga födelsetal. Antalet födda bam var som högst år 1990med ca 125 000 barn. Senast tillgängliga prognos visar på 118 700 födda bamunder vilket är 2 000 bam färre än vad som antas i Statistiskacentralbyråns befolkningsprognos . De minskande barnkullarna börmedföra att antalet flerbamsfamiljer inte fortsätter all öka. Enligt prognosen beräknas antalet bam under 16 åratt öka med ca 124 200 . Detta beror främst på enantagen positiv nettoimmigralion och att antalet barn som passerar 16-årsgränsen ärlägre än antalet födda bam. Med dessa anlaganden och nuvarande Prop.1993/94:100 bambidragsregler skulle kostnaderna för allmänna bambidrag -ulan Bil. 6 hänsyn tagen till flerbarnstilläggen - bli ca 1 120 miljonerkronor högre jämfört med . Inom de ramar som den ekonomiska situationen medgerfyller bambidragen väl målet all, utan all skapa marginaleffekter, bidra tillutjämningen av de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och familjerutan bam. Bambidragssyslemel är lätt att överblicka samt enkelt och billigtatt administrera. Bostadsbidragensuppgift är all ge ekonomiskt svaga bamfamiljer möjligheter all hålla sig medgoda och rymliga bostäder. Bostadsbidragen är utformade så att de består delsav en del som är beroende av antalet bam i familjen, som kan ses som ettbehovsprövat bambidrag, dels av en del som beror av bostadskostnadens storlek. Bostadsbidrag lämnas också till ungdomar,studerande och andra hushåll utan bam. Hushåll med bostadsbidrag , åren 1991 -1993 (1000-tal) ~ makar/samboende lämnades bostadsbidrag till knappt 346000 bamfamiljer och drygt 95 000 hushåll ulan bam. Som framgår av ovanslåendetabell har antalet bidragstagare ökat kraftigt . Den relativtsett största ökningen gäller hushåll utan bam. Ökningen beror dels på attbostadsbidragen till hushåll med bam till följd av skatteomläggningen byggdesul och fr.o.m. bidragsårel 1991 lämnas inom väsentligt vidgadebostadskostnadsgränser, dels på den allmänna situationen på arbetsmarknadenmed en fortgående ökning av arbetslösheten. En annan förklaring till att fler hushåll utan bamfår bostadsbidrag är att dessa bidrag är förhållandevis nya och attallmänhetens kännedom om dem successivt blivit större, dvs.ansökningsbenägenheten har ökat. har följt upp ochutvärderat bostads- Prop. 1993/94:100 bidragens effekter. Utvärderingarna visaratt bostadsbidragen till bam- Bil. 6 familjer har stor fördelningspolitiskprecision samt att effektema av denna stödform till stora delar överensstämmermed de uttalade syftena med stödet. fick de av hushållen somhade de lägsta inkomstema av de totala bidragen. Hälften av bidragengick till de av hushållen som hade de lägsta inkomstema. Föräldraförsäkringensyftar till att ge föräldrama ekonomisk trygghet i samband med ledighet förvård av bam. Genom föräldraförsäkringen har föräldrar rätt till ersättning förinkomstbortfall och genom föräldraledighetslagen rätt till ledighet för attvårda bamet. Ersättning utges i form av föräldrapenning, tillfälligföräldrapenning och havandeskapspenning. Föräldrapenning svarar för avalla ersatta dagar. Utvecklingen av kostnadema för föräldraförsäkringenär beroende av antalet födda bara och av den genomsnittliga lönen. Födelsetaletberäknas ha minskat . Bland annat beroende på att antalet föddabam minskar relativt långsamt beräknas antalet ersatta dagar inte minska inågon större utsträckning . Föräldraförsäkringen medger en hög grad avflexibilitet i utnyttjandet som den från administrativ synpunkt ärresurskrävande. gäller att utbyte av föräldrapenning mottillfällig föräldrapenning inte får ske utom då det bam för vilket tillfälligföräldrapenning söks vårdas på sjukhus. Vidare får föräldrapenning bytas motsjukpenning endast om föräldem på gmnd av sjukdom är ur stånd att vårda bamet.Dessa regeländringar minskar användandet av den tillfälliga föräldrapenningenoch medför att föräldraledigheten tas ut mer sammanhängande. Antalet ersatta föräldrapenningdagar uppgick år1992 till ca 58 miljoner dagar. Av samtliga personer som det årettog ut föräldrapenning var män, som tog ut vardera. Föräldrapenninguttag för barn som föddes Vemtog ut föräldrapenning? Fördelning av uttagna dagar 1993/94:100 BU. För 56%av bamen tog endast en förälder utdagar när båda tog utdagar (92,) (8,) For43%av bamen tog bådafo räldrama ut dagar Fäder har rätt till tillfällig föräldrapenningunder per bam i samband med bams födelse eller adoption. Dessaersättningsdagar kan inte överlåtas. har andelen fäder somutnyttjat sådana s.k. pappadagar uppgått till mellan .