prop · GH03207 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:207 och Partnerskap för fred TT" Regeringenöverlämnar denna skrivelse till . Regeringenanmäler i denna skrivelse svensk medverkan i det initiativ avseende Partnerskapför fred ("Partnership for Peace" - PFP) som NATO-sta-ternapresenterade vid sitt toppmöte i . I skrivelsenredovisas den bedömning som regeringen gör av initiativet och de skäl somligger till gmnd för regeringens avsikt att besluta om ett svenskt deltagandei PFP-samarbetet. Sverigeoch Partnerskap för fred VidNATO-staternas toppmöte i skapades en ny formför europeiskt samarbete. Det skedde genom ett erbjudande från NATO:s sextonmedlemsstater om samverkan med andra stater inom ramen för initiativet Partnerskapför fred (PFP). Regeringen har löpande informerat om debedömningar som gjorts under arbetets gång, och bred enighet har därvidkonstaterats. har gjort föredragningar i ärendet införutrikesutskottet. Initiativethar genomgående mottagits positivt i berörda länder. Arbetet med att ge PFP-samarbetetett konkret innehåll har redan inletts, och de första samarbetsprojekten inom PFP:sram kommer att kunna äga mm . Efternoggrant övervägande har regeringen kommit till slutsatsen att det ligger iSveriges intresse att delta i detta samarbete. Regeringen önskar genom dennaskrivelse informera om initiativets karaktär och om regeringensavsikter vad gäller svenskt deltagande. NATO:sinbjudan om Partnerskap för fred har riktats till medlemmarna i det ("" -NACC), nämligenAlbanien, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , ), samt tillandra ESK-stater "som kan och vill bidra till programmet". Därmedavses främst länder som , och , vilka de factomedverkar i NACC:s arbete på det fredsbevarande området, CKh vilka förutsättskunna spela en aktiv roll. Utgångspunktenför deltagande i programmet är att varje stat själv definierar de områden inomvilka den är beredd att samarbeta. PFP-programmetstotala omfattning har fastlagts i det ramdokument ("Partnership for Peace:Framework Document") som fogades till NATO-staternas inbjudan. PFP-programmetsyftar till att: -underlätta öppenheten inationella försvarsplanerings- och budgeterings-processer -säkerställa demokratiskkontroll av försvarsmakter -upprätthålla förmågan ochberedskapen att, efter vederbörliga konstitutionella hänsyn, bidra tilloperationer under FN:s bemyndigande och/eller ESK:s ansvar -utveckla samarbetsinriktademilitära relationer med NATO syftande till gemensam planering, utbildning ochövning för att förstärka förmågan att genomföra operationer på detfredsbevarande området, räddningsinsatser, insatser på det humanitära områdetoch på andra områden som parterna kan enas om - på utveckla stridskrafter som har större förmåga att samarbeta Skr. 1993/94:207 med stridskrafter från medlemsstater. Ramdokumentetanger vissa grundläggande principer för samarbetet med utgångspunkt ifolkrätten, och ESK:s principer. Dessa principer bekräftas genom attdokumentet undertecknas av samtliga deltagarstater. Ramdokumentet är intejuridiskt bindande. Det innehåller inga åtaganden om insatser från vare sig NATO:seller partnerstaternas sida. Utgångspunktenför och inriktningen av ett enskilt deltagarlands medverkan inom PFP-programmetstotala ram definieras av landet självt i ett s.k. presentationsdokument("Presentation Document"). Respektiveland anger där vilka former av samarbete som det vill delta i, och vilkaresurser som det är berett att erbjuda för detta ändamål. Varje land bekostarsin egen medverkan. Det är således partnerlandet självt som avgör vilkenomfattning det önskar ha på samarbetet, vilka resurser som får tas i anspråk,och som det önskar att samarbeta. De flesta stater torde iförsta omgången föredra ett samarbete som sträcker sig över det närmaste året. Presentationsdokumentetutgör underlag för nästa steg, då de sexton NA-TO-staterna och respektivepartnerstat samråder i syfte att enas om vUka element i presentationsdokumentetsom kan ingå i det gemensamma arbetsprogram som utarbetas för samtligapartners. Närdetta samråd fullföljts kommer sedan det för det enskilda deltagarlandetbindande steget i form av en bilateral överenskommelse mellan landet ifråga ochNATO om ett partnerskapsprogram ("Partnership Programme") för engiven tidsperiod, exempelvis . Av detta program framgår vad landet utfästersig att delta i och vilka resurser som det ställer till förfogande. Ingenautomatik finns som medför att åtaganden kan utsträckas utan ömsesidigöverenskommelse. Genomsamrådsförfarandet skapas alltså ett för alla medverkande stater gemensamtarbetsprogram, baserat på vad som är praktiskt möjligt med hänsyn till deresurser som erbjuds och efterfrågas inom samarbetets ram. Exempelvis kangemensamma övningar för fredsbevarande verksamhet komma till stånd genom attNATO accepterar ett erbjudande från ett land om att ställa övningsområden tillförfogande, och från andra att bidra med trupp, övningsledning eller andraresurser. På detta sätt sammanförs önskemål och erbjudanden från de sexton NATO-staternaoch partnerländerna till ett gemensamt program. Grundläggandeför samarbetet är alltså att det bygger på unilaterala presentationsdokument,vilka efter diskussion och inbördes avstämning forma-liseras i bilateralaöverenskommelser, och som förverkligas i multilateralt samarbete med såväl NATO-statersom med andra partnerländer. Ellerannorlunda uttryckt: Presentationsdokumenten anger erbjudanden och önskemålgentemot NATO, medan partnerskapsprogrammen formali-serar de erbjudanden ochönskemål varom enighet kan nås. Erbjudandenai presentationsdokumenten bör vara så utformade att de möjliggör den samordning som blir nödvändig när ett stort antal länder skall samverka. ligger det i konstruktionen att ett land som angivit klara gränser för sitt deltagande inte förväntas förhandla utanför dessa gränser. PFPhar rönt ett brett och positivt gensvar. har tretton stater undertecknatramdokumentet: , , , , , , ,, , , , och . Rysslandhar aviserat sin avsikt att underteckna ramdokumentet.Finland överväger också en anslutning till PFP. och har ännuinte fattat beslut om sin hållning. Utgångspunktenför intresse är den svenska beredskapen att medverka till en gemensameuropeisk säkerhetsordning och därigenom stärka respekten för och ESK:sprinciper. delar de grundläggande värden som PFP ger uttryck för: skyddetoch främjandet av gmndläggande friheter och mänskliga rättigheter, skyddet avfrihet och rättvisa samt fred genom demokrati. PFPbefinner sig i ett formbart skede. Ett antal presentationsdokumentkommer att lämnas in till NATO . Ett vidsträcktdeltagande avtecknar sig. Regeringen tar fasta på den stora uppslutning somskett kring initiativet. PFPerbjuder en möjlighet att medverka i ett arbete som syftar till atteffektivisera framtida fredsbevarande insatser inom FN:s eller ESK:s ram. Dettaarbete ger möjligheter att förbättra säkerheten och effektiviteten ifredsbevarande operationer i svåra miljöer. Våra erfarenheter från det f.d.Jugoslavien pekar på behovet av sådant samarbete. Bättre samverkan är ett centralttema för såväl NATO som för alla truppbidragarländer i fredsbevarandeoperationer. Ettnyckelbegrepp i PFP är interoperabilitet. Deltagarstatema söker skapagemensamma mtiner och samarbetsformer, så att de kan opereratillsammans på ett smidigare sätt än vad som är möjligt . PFP erbjuder enram inom vilken vi kan planera och samöva fredsbevarande insatser med andrastater. har stor erfarenhet att bidra med på det fredsbevarandeområdet, och även ett direkt intresse av att tillgodogöra sig de vinster somföljer av ökad säkerhet och bättre samverkan med blivande partners ifredsbevarande operationer. Ettannat nyckelbegrepp är demokratisk kontroll. Samarbete inom PFP kan bidra tillstarkare demokratisk kontroll över väpnade styrkor och större öppenhet iförsvarsplanering i de nya demokratierna. avser bidra till sådanverksamhet. Ensvensk medverkan i PFP sker på den militära alliansfrihetens grund. Samarbetetmedför inte några försvarsförpliktelser. Det bygger på frivilliga åtaganden därvarje stat själv bestämmer ambitionsnivån för sin medverkan. Inbjudan tillSverige och andra icke NACC-stater att medverka i PFP bygger på uppfattningenatt vi har något att bidra med i samarbetet i kraft av våra erfarenheter påfrämst det fredsbevarande området. Vi avgör själva var gränserna går för vårmedverkan. Vär avsikt är att utnyttja värt PFP-samar- bete för att utvecklastridskrafter i samarbete med NATO för att förstärka Skr. 1993/94:207 vår -och andra staters - förmåga att delta i fredsbevarande operationer, räddningsinsatser,insatser på det humanitära området och på andra områden som parterna kan enasom. NATO-staternaerbjuder i ramdokumentet konsultationer med partner-stater som anser siguppleva ett direkt hot mot sin säkerhet. Sådana konsultationer kan endastkomma till stånd på begäran av partnerstaten själv. Ingen stat kan inbegripasutan att själv vilja detta. handlingsfrihet begränsas sålunda inte avdetta erbjudande. Svensktdeltagande i fredsbevarande operationer kan även fortsättningsvis endast kommatill stånd på det sätt som svensk lag föreskriver, det vill säga eftermedgivande av , efter beslut av regeringen när det är fråga om enbegäran från FN eller ESK, eller i enlighet med en skyldighet som harenligt en internationell överenskommelse eller förpliktelse som hargodkänt (10kap. 9§ första stycket regeringsformen och lagen (1992:1153) omväpnad styrka för tjänstgöring utomlands). Fredsbevarande insatser kommer äveni fortsättningen att komma till stånd genom beslut av FN eller ESK. PFP är ettinstrument för de deltagande staterna att samordna, förbereda och öva sinastyrkor för insatser i fredsbevarande verksamhet. Sverigesdeltagande i PFP definieras och förhandlas bilateralt med NATO. Samråd om denpraktiska utformningen av programmet kommer att ske genom diplomatiskakontakter i och vid NATO:s militära högkvarter i kommer att ske med svensk medverkan i en rad olika format i PFP-ramen.Visst informationsutbyte kommer också att äga rum i NACC, där icke-NACC-medlemmarerbjuds närvara som observatörer vid de tillfällen då frågor rörande PFPbehandlas. På samma sätt kommer NACC-medlemmar som inte deltar i PFP atterbjudas motsvarande ställning då NACC-relaterade frågor berörs inom PFP-kretsen.Sverige har också intresse av att aktivt medverka till att ett praktisktsamarbete etableras med FN och ESK. Föratt skall kunna bidra till det arbete som inleds i och iMöns är det viktigt att vi kan vara kontinuerligt representerade där. Regeringenavser därför att förstärka den diplomatiska och militära kapaciteten vidambassaden i . Ävenfrån ett allmänt säkerhetspolitiskt perspektiv har PFP betydande positivaelement. Partnerskap för fred bedöms ha förutsättningar att tillföra samarbetssträvandenai något nytt och betydelsefullt. Det är inriktat på att ge militärtsamarbete mellan tidigare motståndare ett konkret och pragmatiskt- och förtroendeskapandeinnehåll. PFP kan därigenom bli ett viktigt element i arbetet på att skapa enny alleuropeisk säkerhetsordning. Det bidrar till att stärka bandenmellan och . PFP utgör enligtregeringens mening ett innovativt försök att möta några av de säkerhetspolitiska utmaningar som ställts inför efter unionens sönderfall och upphörande. Det är också ett svar pä de önskemål om att bli upptagna i alliansen som NATO ställts inför frän flera öst- och centraleuropeiska staters sida. Genom PFP har NATO 5 sattin denna fråga i ett alleuropeiskt perspektiv där intresserade stater för- Skr. 1993/94:207 bättrar sitt samarbete med NATO genom praktisk samverkan, utanatt nya skiljelinjer etableras i . Partnerskapför fred kan därför sägas utgöra en länk i NATO:s successiva omvandling efterdet slut. Konceptet präglas av en hög grad av flexibilitet ochbygger på frivillig medverkan. Deltagande stater har möjlighet att träda in i- och ut ur - samarbetet efter eget gottfinnande. Varje partnerlands egnaönskemål och förutsättningar att delta i samarbetet avgör samarbetetsinriktning och omfattning. För stater som prioriterar medlemskap i kan PFPbli en väg att närma sig alliansen. Förandra som inte har denna målsättning, kan PFP bli ett verktyg för att skapa eneffektivare och säkrare samverkan på det fredsbevarande området mellan staterinom och utanför alliansen. Motbakgmnd av vad som anförts ovan, bedömer regeringen det angeläget att inledaett svenskt deltagande i PFP så snart detta låter sig göras. Ett svensktinträde på ett tidigt stadium skulle underlätta deltagande i det viktiga uppbyggnadsskedesom nu har inletts. får därigenom tillfälle att praktiskt påverka dediskussioner som inletts på diplomatisk och militär nivå mellan NATO ochpartnerstaterna om den fortsatta inriktningen av detta potentiellt viktigainitiativ. Åtskilliga av de från svensk sida förutsedda utbildningsinsatserna m.m.måste planeras i samverkan med andra partnerstater. Regeringenhar som ett led i sina överväganden om en svensk anslutning till PFP inventerattänkbara svenska bidrag till samarbetet. Dessa bidrag kan sägas utgöra enkonkret definition av det svenska intresset att delta i PFP. De harsammanfattats i ett utkast till svenskt presentationsdokument. Detta dokumentutgör en intresseanmälan avseende insatser för i första hand och i andrahand , och är tänkt att kunna överlämnas till NATO när undertecknatramdokumentet. Sverigeär berett att erbjuda sin erfarenhet på det fredsbevarande området och andraområden såsom t.ex. räddningstjänstverksamhet. Därigenom kan stödjaandra partnerstaters förmåga cx;h beredskap att bidra till operationer under FN:soch/eller ESK:s mandat. ser det som ett tillfälle att genom PFP:sverksamhet kunna förbättra sin egen kapacitet att samverka med andra PFP-stater,och att utveckla rutiner för säkrare och mer effektiva fredsbevarandeoperationer. Under denna rubrik faller också miljösamarbete av olika slag. Ettexempel är hantering av oljeföroreningar. Sverigeär likaledes berett att bidra till ansträngningarna att öka öppenheten i denationella försvarsplanerings- och budgeteringsprocesserna, och att säkra dendemokratiska kontrollen över nationella stridskrafter. Flertalet planeradeinsatser gäller erbjudanden om utbildning inom omrä den där har kompetens och resurser. Det har varit naturligt för rege ringen att koncentrera dessa till följande huvudområden: - För det första samverkan på det fredsbevarande området. Regeringen av ser erbjuda kurser rörande planering och genomförande av fredsbeva rande insatser och humanitära operationer. Kurser med anknytning till 6 fredsbevarandeverksamhet genomförs främst vid försvarets intematio- Skr. 1993/94:207 nellacentmm i (). De kan också hållas vid andra utbildningsanstalteri eller i utiandet, då i samverkan med andra länder. del kan denna utbildning också innefatta gemensamma övningar med andraländer i syfte att förbättra förmågan att delta i fredsbevarande insatser avdet slag som kan komma att beslutas av FN eller ESK. En första större övningutomlands kan komma att äga mm under det närmaste året. Det kan då bliaktuellt för att delta med fredsbevarande tmpp på kompaninivåoch/eller med övningsledning, observatörer och instruktörer. Regeringenkommer därför att i en särskild proposition föreslå en lagändring av innebördatt regeringen får möjlighet att sända väpnad styrka utomlands för att delta iovannämnda typer av övningar inom ramen för PFP. Härkan också nämnas möjligheten av något mer omfattande och koncentreradeinsatser för att bidra till att bygga upp en fredsbevarande kapacitet i andrastater. I första hand avser regeringen att söka utveckla ett sådant samarbetemed de baltiska staterna. Omfattningen av sådana insatser, liksom i vilkenutsträckning de kan genomföras inom ramen för PFP, kan ännu inte bedömasnärmare. - För det andra stöd till ramdokumentets målsättning att främja ökaddemokratisk kontroll över de militära strukturerna i Öst- och . Sverigeavser att medverka till det gmndläggande arbete som pågåri FN, ESK och NACC för att öka den demokratiska kontrollen över väpnade styrkoroch allmänt öka öppenheten och fömt-sägbarheten i ländernas försvarsplanering.I detta syfte kommer vissa erbjudanden om svenska utbildningsinsatser attgöras. Sverigekommer genom PFP att söka öka öppenheten i olika typer av planeringsverksamhetsom berör fredsbevarande insatser där kan komma att delta. Kostnader för svenska insatser Dettilltänkta svenska deltagandet i PFP ryms under /95 inom ramenför regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen. Den tillkommandekostnaden för de föreslagna PFP-åtgärderna finansieras under tredje huvudtitelnoch uppgår till , och lika mycket våren1995. Kostnaderna för stöd till en baltisk fredsbevarande bataljon har ännuinte kunnat beräknas. De avses finansieras under tredje huvudtiteln och inombefintliga ramar. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande:statsministem Bildt, ordförande, och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , , P. Regeringenbeslutar skrivelse 1993/94:207 och Partnerskap för fred. gotab 46263, 1994