prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det innebär att verketförvaltar ett antal fastigheter och markområden väster om odlingsgränsen iNorrbottens och , renbeteslanden i , ,markområden i norra och de s.k. kronoholmama. Vidare förvaltar verketvissa älvsträckor vid de skyddade norriandsälvaraa som tidigare förvaltats avStatens vattenfallsverk. Totalt uppgår den förvaltade marken till ca 6 miljonerhektar varav 1 miljon hektar är skogsmark. Marken är av olika beskaffenhet,naturreservat, andra marker med stort naturvärde, t.ex. domänreservat,produktiv skogs- och jordbraksmark ellerimpediment, dvs. icke odlingsbar mark. 1993/94:100räknar inte med att ha någon egen driftsorganisation för skötsel av skog Bilaga8 och jordbrak utan avser att arrendera ut den av verket förvaltade marken påmarknadsmässiga villkor eller lägga skötseln på entreprenad. I samband medbolagiseringen av träffades ett avtal mellan staten och Domän ABsom bl.a. innebär att bolaget , räknat fr.o.m. den 1juli 1992, skall sköta den faktiska förvaltningen av de markområden somfortsättningsvis skall vara i statlig ägo. De produktiva delama skall ge bästamöjliga avkastning. övertar också de 30-tal egendomar somDomänverket tidigare förvaltat men som bör bibehållas av staten avkulturvårdande skäl. Egendomarna har urskilts med stöd av de riktlinjerriksdagen meddelade vid sitt ställningstagande till regeringens proposition omDomänverkets bolagisering (prop. 1991/92:134, bet. 199l/92:NU33, rskr.1991/92:351). har vidare övertagit förvaltningen av de s.k.rikets fästningar, som saknar betydelse för försvarsmakten. Dessa fästningarrepresenterar betydande kulturhistoriska värden. Genom att kulturegendomar somtidigare förvaltas av , på detta sätt har förts samman under har denna myndighet fått ett samlat ansvar för kulturvärden avnationell betydelse som har saknats för statsförvaltningens del. har ansvaret för anskaffning och förvaltning av de statsägdaobjekt som () m.fl. nyttjar. och träffat upplåtelseavtal för samtliga statsägda fastigheter som UD använder,vilket utgör av det totala statsägda beståendet utom riket. Avtalenhar förts över till . har dessutom träffat treåriga avtal som omfattar dels uppdragavseende förvaltning av det inhyrda totala beståndet om ca 150 000 m, delsuppdrag avseende inredning av kanslilokaler och chefsbostädemasrepresentationsutrymmen. Dessutom har verket tecknat ett avtal avseende deförvaltningstjänster som UD utför för verket inom det statsägda beståndet.Totalt uppgår således det av verket förvaltade fastighetsbeståndet utom rikettill ca Regeringenredogjorde inledningsvis för, att det i samband med ombildningen avByggnadsstyrelsen till nya organisationer, har träffats ett ramavtal mellanstaten och där partema kom överens om attett antal fastigheter, fastighetsdelar och byggnader, vilka avses överlåtasfrån staten till Statliga Akademiska Hus Aktiebolag,av olika skäl inte kunnat överlåtas genom angivet ramavtal. 1993/94:100Statens fastighetsverk och har Bilaga 8tecknat ett förvaltningsavtal som innebär att bolaget skall handha löpandefastighetsförvaltning och byggadministration beträffande de s.k.väntelä-gesfastighetema under en utredningstid, dock längst till den 30 juni1996. Den förvaltade arean för dessa fastigheter uppgår till ca 970 000 m I Tilläggsbudget I för /94 redogörregeringen för ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner inom ungdomsvårdoch missbrakarvård (prop. 1992/93:61, bet. 1992/93:SoU10, rskr. 1992/93:106).Regeringen föreslår att staten får ett samlat huvudmaimaskap för de särskildaungdomshemmen och LVM-hemmen. En ny statlig myndighet föreslås inrättas.Statens Institutionsstyrelse. Vid övergången från statligt till kommunalthuvudmannaskap övertog kommuner och landsting de dåvarandeanläggningaraa i princip utan kostnad. Regeringen föreslår i Tilläggsbudget Iatt för statens räkning övergångsvis skall förvalta detfastighetsbestånd som förvaltas av kommuner och landsting i samband medatt den nya myndigheten. Regerignenbör även ha möjlighet att om det bedöms lämpligt, bl.a. för att fullt ut skapakonkurrensneutrala villkor, överlåta det av förvärvadefastighetsbeståndet till ett statligt ägt aktiebolag. Enligt arkivlagen (1990:782) skall en statligmyndighets arkiv, sedan myndigheten upphört överlämnas till annanarkivmyndighet. Vid ombildningen av var det därför intemöjligt att föra över delar av arkiv till de nybildadefastighetskoncemema utan och har övertagitarkivet. Det bör ankomma på att bestrida kostnaderaaför arkivet. Kostnadema för arkiv kommer därför att belastaStatens fastighetsverks resultat fr.o.m. /95. Enligt1993 års budgetproposition avsåg regeringen att redovisa en rallandetreårig investeringsplan för på liknande sätt som förByggnadsstyrelsen. Investeringsverksamheten berör huvudsaklingen fastigheterför utrikes verksainhet och kulturfastigheter exkl. de kungliga slotten ochrikets fästningar. Dessutom kommer investeringar att behöva göras i de s.k.väntelägesfastighetema som förvaltar och som sköter förvaltningen av och byggadministrationen för. Regeringen beslutade att perden skulle överta de lån som Byggnadsstyrelsenhade i samt att lösa de av Byggnadsstyrelsensupptagna investeringslånen som inte har ersatts med lån i eller till Statliga Akademiska HusAktiebolag. /94 har tagit över lån /94:100 i på 5 ochfått Bilaga 8 regeringens bemyndigande om att ta upp lån om 500 000 000kronor. Totalt uppgick låneramen för investeringar till 5 900 000 000 kronorför /94. Investeringsbehovet för Statens fastighetsverksordinarie verksamhet /95 till 1996/97 beräknas till ca600 samt för de s.k. väntelägesfastighetema /95 till . Ramen för upplåning i bör sättasnågot högre än det beräknade medelsbehovet, eftersom deterfarenhetsmässigt kan inträffa förändringar i de olika byggnadsprojekten.Regeringen föreslår därför att Statens fastighetsverks ram för upplåningfastställs till 7 för /95. Det bör ankomma på regeringen att vid oföratseddahändelser eller större förändringar kunna justera ramen i erforderligomfattning. Treårsplanen är rallande. Inom ramen förtreårsplanen bör följande byggprojekt kunna påbörjasunder perioden /95 - 1996/97. (milj. kr) Fö InomFörsvarsdepartementets område föreslås ett nytt marinmuseeum i Karlskrona.Länsarbetsnämnderaa m.fl. myndigheter har bidragit med tillnybyggnaden av . I budgetpropositionen 1992/93:100, bil 8. föreslogsen kostnadsram om för nybyggnad för Moderna museet.Kostnadsramen för Modema museet bedöms nu att ha minskat till 305 miljonerkronor. Regeringen avser att inom den ram på som anvisadesför tidigareläggning av vissa investeringar m.m. besluta om nybyggnad förModerna museet. har föreslagit att följandeprojekt skall genomföras inom kostnadsramar om iprisläge . Kansli- och chefsbostad för svenska ambassaden iRiga och , svenska ambassaden i , upprastning avArtillerigården/. Ombyggnad och upprastning av regeringskanslietslokaler i kv. Lejonet, Vinstocken, större och Loen. Renovering ochupprastning av , upprastning av kajer och ny bro tillSkeppsholmen (Skepps- och Kastellholmama). Det ankommer på regeringen att taställning till om dessa projekt skall genomföras. har isin anslagsframställning redogjort för ytteriigare ett antalmindre projekt som verket anser angelägna att vidta åtgärder för i 1993/94:100 form av ombyggnad och upprastning m.m. Statens fastighetsverkhar Bilaga 8 bemyndigande att fatta beslut om projekt under 10 miljonerkronor. Regeringen har genom beslut den 28 oktober 1993uppdragit åt att föra över fastigheten . Trädgården3, med adress 4, i , till ,(). Fastigheten har marknadsvärderats till och skall i enlighet med regeringsbeslut den 9 september 1993bokföras till detta värde i Statens fastighetsverks balansräkning. Överföringensker till utan ersättning till . Regeringenföreslår därför att Statens fastighetsverks verkskapital skrivs ner medmotsvarande belopp, . Överföringen och nedskrivningen innebäratt det överskott som har till sitt förfogande för attta tillvara, vårda och utveckla verkets fastigheter minskar till motsvarandenivå. 1, godkänner den nya treårsplanen för Investeringarm.m, för i enlighet med vad regeringen förordat, 2, godkänner den låneram för Investeringar m,m, vadavser de s,k, väntelägesfastigheteraa i enlighet med vad regeringen förordat, 3, bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån i för Investeringar m.m, ienlighet med vad regeringen förordat, 4, bemyndigar regeringen att besluta om nedskrivningav Statens fastighetsverks verkskapital på , 5, fill för /95anvisa ett anslag på . Restaureringsarbeten vid dekungliga slotten och rikets fästningar 1993/94 Anslag 50 000 000 1994/95 Förslag 50 000 000 Ibudgetpropositionen 1992/93 bil. 8. redogjorde regeringen för av de kungliga slotten och rikets fästningar m.m.där omfattande restaureringsarbeten kommer att ske . Regeringen föreslog att en kostnadsram om 630miljoner kronor fördes upp i investeringsplanen. godkände regeringensförslag om restaurerings- och investeringsplaner för de kungliga slotten ochrikets fästningar, Kostnaderaa för dessa arbeten skall enligt beslutanslagsfinansieras. under /94 tilldelats ett nytt reservationsanslag som 1993/94:100 benämnts Restaureringsarbeten vid de kungliga slotten och rikets Bilaga 8fästningar. På anslaget har anvisats . Fastigheterna är intehyressatta vilket innebär att inte kommer att erhållanågra intäkter för dessa fastigheter. Regeringen anser att finansieringen av dessarestaureringsarbeten och investeringar i de kungliga slotten samt riketsfästningar bör som tidigare anslagsfinansieras och beräknar behovet till för /95, till Restaureringsarbeten vid de kungliga slottenoch rikets fästningar anvisar ett reservationsanslag på . B 5, ; Avvecklingskostnader 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Frånanslaget bekostas personal, lokal- och övriga förvaltningskostnader för uppsagdpersonal vid f,d. , Vissa kategorier av personalen har enlängre uppsägningstid än vad innevarande budgetår sträcker sig, varför avvecklingeninte kan slutföras . Regeringen föreslår därför att anslaget tas upp medoförändrat belopp för /95 eftersom de kostnader som har sambandmed avvecklingen kvarstår även under nästa budgetår. till ; Avvecklingskostnader /95 anvisar ett förslagsanslag på . c. och kostnader för statsskuldensförvaltning 1993/94:100 Bilaga 8 Regeringenhar beslutat att de övergripande mål och verksamhetsmål somgäller för perioden /92 - 1993/94 utsträcks till att omfatta /95, Regeringen anser att det inte finns skäl att nu ändra dessamål. Kostnader för upplåningoch låneförvalt- Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att handha statens upplåning och förvaltningen av statsskulden.Riksgäldskontoret har vidare bl,a, till uppgift att ge krediter till ochmottaga inlåning från statliga myndigheter och affärsverk samt att sköta vissgarantigivning. Kontoret skall också verka för en god kassahållning i staten. Riksgäldskontorethar till regeringen inkommit med en förenklad anslagsframställan för budgetåret1994/95 och årsredovisning avseende /93, Huvuddelenav kostnadema för statens skuld är ränteutgifter och andra finansiellautgifter. Dessa redovisas på anslaget Räntor på statsskulden, m.m. undersextonde huvudtiteln. Övriga utgifter för statsskulden redovisas under anslagenRiksgäldskontoret: Förvaltningskostnader och : Kostnader förupplåning och låneförvaltning under sjunde huvudtiteln. Vid analys av de totalautgiftema för statsskulden bör dessa komponenter betraktas i ett sammanhang.Regeringen redovisar därför i de tre följande avsnitten upplåningsverksamhetenoch de totala kostnaderna för statsskulden samt berörda anslag, 1 deefterföljande avsnitten redovisas garantiverksamheten respektive in- ochutlåningsverksamheten med därtill hörande anslagsfrågor. Upplåningsverksamheten och kostnaderna för statensskuld 1993/94:100 Måletför upplåningsverksamhet är att, inom ramen för de krav sompenningpolitiken ställer, minimera kostnadema för upplåningen. Statsskuldenoch dess fördelning har utvecklats enligt följande: Statsskuldensfördelning på olika låneinstrument per resp. år 40 32 -1 43 24 -17 415 234 -169 Summa penning- och obligationsmarknaden Premieobligationslån Sparobligationslån/ Riksgäldskonto Allemansspar Summa hushållsmarknaden Lån i utländsk valuta Total statsskuld, miljarder kronor Av tabellen framgår att statsskulden uppgick till961 miljarder kronor i slutet av /93, vilket är en ökning med35% under budgetåret. Ökningen av statsskulden beror främst på det ökadebudgetunderskottet men också på att utlåningen från har fåtten allt större omfattning. Valutaskulden ökade under budgetåret med 283miljarder kronor medan kronskulden minskade med . Ökningenav valutaupplåningen är en följd av begäran om extraordinärvalutaupplåning under valutakrisen . beslut i december1992 om att avskaffa valutalånenormen möjliggjorde att den upplånade valutansuccessivt kunde användas för finansiering av statens lånebehov. Den stora behållningen på kontokrediten är till endel en följd av begäran om extraordinär valutaupplåning. Denupplånade valutan växlades till kronor och placerades som inlåning iRiksbanken. Starka skäl har talat för att förlänga dengenomsnittliga löptiden på 1993/94:100 kronskulden. Ett ökat lånebehov medförautomatiskt en förlängning av Bilaga 8 löptiden genom att de nya lånen, medlång återstående löptid, utgör en allt större del av den totala stocken. Föratt parera den automatiska löptidsförlängningen och därigenom följa de gränserför löptiden som beslutat, har upplåning på penning-och obligationsmarknaden främst skett via statsskuldväxlar.Den korta upplåningen har medfört stora refinansieringsbe-hov vilket varitmindre lämpligt då nettoupplåningsbehovet är stort. styrelsebeslutade därför att förlänga den genomsnittliga räntebindningstideni kronskulden från vid utgången av 1992 till vid utgången av juni1993. Upplåningen från hushållsmarknaden ökade med 2,4miljarder kronor till under budgetåret.Hushållsupplåningen som andel av statsskulden sjönk dock till . Utgifternaför statsskulden under budgetåren 1989/90-1992/93 framgår av följandesammanställning. Utgifter för statsskulden budgetåren 1989/90-1992/93 Räntor på statsskulden m.m., brutto Kostnader för upplåning och låneförvaltning Utgifter i relation till statsskuldens storlek, procent Utgifter i procent av genomsnittetav statsskuldens storlek under budgetåret Räntor på statsskulden m.m. föreavdrag av inkomsträntor från utlåningsverksamheten Flera extraordinära händelser har under budgetåretpåverkat belastningen på anslaget Räntor på statsskulden m,m, har under budgetåret erhållitstora inkomster i form av överkurser och upplupna räntor vid emissioner av nyatrancher av obligationslån. Överkurser uppkommer då marknadsräntan understigerkupongräntan på den emitterade obligationen. De erhållna inkomsterna, somuppgår till netto, motsvaras av förhållandevis högreränteutgifter , erhöll en valutakursgaranti avRiksbanken på del av upplåningen i valuta. När det stod klart att den avRiksbanken rekvireradevalutaupplåningen skulle kunna användas till finansiering av 1993/94:100statens lånebehov, erhöll betalning för uppkomna Bilaga8 valutakursförluster oavsett om dessa var realiserade eller ej. Detta innebaratt belastningen på anslaget minskade med , Utgifteraa kommerdock att öka i motsvarande mån när valutalånen förfaller och förlusterna därmedrealiseras. Riksgäldskontorethar presenterat en resultaträkning och en balansräkning ochdärmed tillämpat en kostnads- och imäktsbaserad redovisning. Riksgäldskontoretstotala nettoutgifter skiljer sig kraftigt från de totala nettokostnaderna. Detotala utgifterna uppgår enligt anslagsredovisningen till ca 74 miljarderkronor netto, medan kostnaderaa netto enligt resultaträkningen uppgår till 147miljarder kronor. Skillnaden består främst i att orealiserade valutaförlusterredovisas som en kostnad för verksamheten men inte som en utgift. Vidare harkontoret i årets redovisning inbalanserat stora belopp av upplupna räntor ochavgifter samt orealiserade kursdifferenser. balansräkning ser i sammanfattning ut enligt följande. En kort förklaring följer nedan. Omsättningstillgångar Avräkning med statsverket Kortfristiga lånefordringar Upplupna intäkter Övrigt Anläggningstillgångar Långfristiga länefordringar övrigt Kortfristiga skulder Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Övrigt 51 118 1 634 Långfristiga låneskulder Långfristiga låneskulder Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta 653 776 57 207 621 264 339 857 404 -73 738 Ansvarsförbindelser Grundfondsförbindelser och kreditgarantier Skuld- och garantiförbindelser 50 490 4 645 47 494 4 882 1993/94:100 Bilaga 8 Skillnaden mellan årets avräkning med statsverketoch förra årets avräkning med statsverket består huvudsakligen av det kassamässigautfallet på statens checkräkning. Enklare uttryckt visar det skillnaden mellanalla statens inbetalningar och utbetalningar , Avräkningen bestårdäratöver av en periodiseringsdifferens mellan utgifter som belastatstatsbudgeten och betalningar från statens checkräkning. De kortfristiga lånefordringama är fordringar somuppstår i kontorets utlåningverksamhet till myndigheteraa. Upplupnaintäkter består främst av upplupna ränteintäkter i kreditgivningen ochskuldskötselåtgärder vid upplåning i utländsk valuta. Anledningen till varfördessa har ökat så kraftigt är att kontoret i förra årets bokslut ej redovisadedetta slag av upplupna intäkter. De långfristiga lånefordringama är fordringar somuppkommer i kontorets utlåningverksamhet till myndigheterna. Upplupna kostnader och föratbetalda intäkter bestårfrämst av upplupna räntekostnader i samband med upplåning ochskuldskötselåtgärder. Anledningen till varför posten har ökat så kraftigt frånföregående budgetår är att kontoret i förra årets bokslut ej redovisadeupplupna kostnader. Åretskapitalförändring består främst av en periodiseringsdifferens 1993/94:100mellan redovisade kostnader och finansiering från statsbudgeten, dvs. den Bilaga 8 ovan refererade skillnaden mellan kostnader och utgifter. Styraingenav statsskulden sker med hjälp av två så kallade riktmärkesportföljer, en förskulden i svenska kronor och en för skulden i utländsk valuta. Genom attjämföra kostnaderaa för den faktiska upplåningen med de beräknade kostnademaför en riktmärkesportfölj kan förvaltningen av statsskulden utvärderas utifrånde övergripande riktlinjema (jämför prop. 1991/92:100, bil. 8, s. 48). Underbudgetåret genomfördes tekniska förändringar avriktmärkesportföljen för kronskulden. Förändringama genomfördes för att en merkorrekt kostnadsjämförelse skulle kunna göras mellan den faktiska skulden ochriktmärkesportföljen. Den tidigare nämnda förlängningen av kronskuldens löptidmotsvaras av ett beslut om förlängd löptid i riktmärkesportföljen. Förvalutaskulden beslutades om en förändring av valutafördelningen iriktmärkesportföljen med anledning av att kronan är knuten tillECU. Förändringen innebär att föratom ECU-valutoma numera även amerikanskadollar och yen ingår i riktmärkesportföljen. Det resultatmål som regeringen angett förverksamheten 1 juli 1991-30 juni 1995 är att kostnadema för denfaktiska skulden skall understiga kostnadema för riktmärkesportföljema. Den faktiska statsskuldens kostnader och en kostnader under budgetåren 1990/91-1992/93 1993/94:100 BUaga 8 Upplåning i svenska kronor Penning- och obligationsmarknad Hushållsmarknad Total upplåning i svenska kronor netto Riktmärkesportföljen i svenska kronor Upplåning i utländsk valuta Lån i utländsk valuta Riktmärkesportföljen i utländsk valuta Total besparing, miljarder kronor -0,315 - Totala kostnader inkl, orealiserade kursdifferenser i förhållande tillgenomsnittlig marknadsvärderad skuld, - Vid upplåning på hushållsmarknaden adderas till de totala kostnadernadet skattebortfall som uppkommer genom att vissa låneinstruments avkastningbeskattas enligt särskilda regler. Tabellen visar att upplåningen på samtligamarknader har skett till en lägre kostnad än motsvarande upplåning iriktmärkesportföljema. totala kostnader för statsskuldenundersteg dem för riktmärkesportföljema med /93. Upplåningen i utländsk valuta har påflera år skett till högre kostnad än upplåningen på den inhemska marknaden.Detta beror främst pä den kraftiga deprecieringen av kronan som ger upphov tillvalutakursförluster. Till följd av rekvisitioner av valutaoch statsskuldväxlar har kontorets kostnader ökat med 18,7 miljarder kronornetto. De totala kostnadema uppgick till vilka till störstadelen består av valutakursförluster. Som ovan nämndes, erhöll kontoret storaränteintäkter på den behållning i som blev resultatet avrekvisitionerna. Dessa uppgick till . I Riksgäldskontoretsresultatredovisning exkluderas dessa extraordinära kostnader och intäkter. Kostnadenför upplåningen på penning- och obligationsmarknaden understeg kostnaden förriktmärkesportföljen med . Besparingen har uppkommit genomatt kronskulden netto under budgetårets första hälft hade en kortareräntebindningstid än riktmärket samt en betydligt större andel kortfristig ochlångfristig upplåning än riktmärket, medan den senare hade tyngdpunkten i den medelfristiga upplåningen.Den medelfristiga upplåningen drabbades under den första /94:100 delenav budgetåret av höga kostnader på grand av ränteutvecklingen. Bilaga 8vilket förde med sig höga kostnader i riktmärket. En viktig del av arbetet med att minimerakostnaderaa för statsskulden är de marknadsvårdande insatser i syfte att ökalikviditeten (omsättnings-barheten) i statslånen som Riksgäldskontoretgenomför. Med en ökad likviditet blir marknadens avkastningskrav lägre vilketinnebär minskade upplåningskostnader för Riksgäidskontoret, Exempel på sådanalikvid-itetshöjande åtgärder är användandet av det s.k. benchmarksystemet,vilket innebär att emissioner av obligationer koncentreras till ett fåtal storalån. Benchmarklånen utgör av obligationsskulden. Politiken medbenchmarklån har varit framgångsrik och har bidragit till att göra den svenskastatspappersmarknaden till en av världens mest likvida. Ett aimat exempel påmarknadsvårdande åtgärder är att öka informationen om kommande emissioner.Riksgäldskontoret redovisar de planerade lånevolymema för deninnevarande och kommande månaden. De exakta lånevillkoren för emissionemapubliceras för statsskuldväx-lama i förväg och förstatsobligationeraa i förväg. Föratsägbarheten i kontorets agerandeundanröjer onödig osäkerhet och underlättar för placerama att deltaga iemissionema. introducerade kontoret ett 16-årigtobligationslån, vilket är det längsta svenska fastförräntadestatsobligationslån som emitterats sedan mitten av 1960-talet.Obligationsmarknaden i är traditionellt inriktad på relativt kortalöptider. För att ge lånet en god likviditet från början, utan att skapa ettöveratbud på marknaden, erbjöds att förvärva stora volymer i form avåterköpsavtal. erbjöd i sin tur marknaden en omfattanderepofacilitet i lånet som därmed fick en mycket god likviditet och kundeklassas som benchmarklån. Lånet fick ett gott mottagande av marknaden. Resultatetför hushållsupplåningen uppgick till . Huvuddelen avresultatet kommer från Allemansspar. För Allemansspar utläses resultatet genomatt jämföra räntekostnaden för instramentet med räntekostnaden förRiksgäldskontorets kortfristiga upplåning i , den s.k,kontokrediten. Under räntechocken ökade marginalen mellan räntan påkontokrediten (vilken är den s,k, dagslåneräntan) och räntan på Allemansspar,vilket ledde till stora besparingar. Villkoren för hushållsupplåningen sätts på sådantsätt att räntan (efter skatt) understiger den på penning- ochobligationsmarknaden för motsvarande löptid, som räntan skall varakonkurrenskraftig mot övrig privatmarknadsupplåning. Upplåningi utländsk valuta /94:100 Bilaga8 En redogörelse för statens valutaupplåning återfinns i finansplanen. har från att under tre årkontinuerligt ha återbetalat valutaskulden blivit en mycket stor låntagare påde intemationella kapitalmarknadema. Under budgetåret ökade valutaskulden med283 miljarder kronor.