prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:196 den förhindraråtgärder som är ägnade att leda till att privata aktiebolags värdepapper spridstill allmänheten. är det angeläget att bestämmelsen inte utformas såsnävt att den förhindrar de privata aktiebolagen att skaffa kapitaltillskottgenom erbjudanden som inte syftar till större spridning av bolagetsvärdepapper. Det kan i och för sig anföras skäl för att utforma bestämmelsen säatt den nära överensstämmer med bestämmelserna om emissionsprospekt i 4 kap. 18§. Regeringen har emellertid förståelse för den kritik som Lagrådet harframfört. Starka skäl talar för att en straffsanktionerad bestämmelse av detslag som här blir aktuell bör ges en mer precis Innebörd och avfattning änbegreppet "en vidare krets" i 4 kap. 18 § har. Det kan också med skälhävdas att begränsningarna av möjligheterna att sprida värdepapper i privataaktiebolag i större utsträckning bör ta hänsyn till formen för marknadsföringav värdepapperen. Propositionenslagförslag har därför utformats pä annat sätt än lagrådsremissens förslag. Omett erbjudande offentliggörs genom annonsering konuner det att nä ut till enobestämd krets av personer. Annonsering är därför en marknadsföringsmetod somär särskilt ägnad att leda till en vid spridning av aktier. Detta stär Inte Iöverensstämmelse med de principer som ligger till grund för kategoriindelningenav aktiebolagen. I första stycket har därför uppställts ett förbud mot försöktill spridning genom annonsering. Förbudet tar sikte pä såvältidningsannonsering som annonsering i andra former. Ävenomfattande rundskrivelser och andra liknande åtgärder kan lätt leda till attvärdepapper sprids bland allmänheten. Det bör därför uppställas vissabegränsningar mot erbjudanden som riktar sig till en större mängd personer. Dethar ansetts lämpligt att härvid anknyta till det antal, 200, som kommit att attutgöra ett riktmärke vid tillämpningen av 4 kap. 18 §. I andra stycket hardärför uppställts ett förbud mot försök till spridning som sker genom atterbjudanden om teckning eller förvärv riktas till fler än 200 personer. Bestämmelseninnebär bl.a. att det privata aktiebolaget eller dess aktieägare som huvudregelinte får skicka rundskrivelser, prospekt m.m. till flera än 200 juridiska ellerfysiska personer. Detfinns emellertid anledning att vara mindre restriktiv när det gäller er bjudanden som riktar sig till professionella placerare. Frän förbudet i andra stycket görs därför undantag för erbjudanden som riktar sig enbart till perso ner som i förväg har anmält sitt intresse av sådana erbjudanden. Det kan vara fråga om erbjudanden till sådana penningplacerare som särskilt har an mält till bolaget eller dess aktieägare att de önskar bli kontaktade I händelse av försäljning eller emission av aktier och andra värdepapper. Det kan också vara fräga om erbjudanden till penningplacerare som visserligen inte har va rit i direkt kontakt med bolaget eller dess aktieägare men som på annat sätt har markerat sitt intresse av att få del av erbjudanden om eventuella försälj ningar och emissioner. Om ett erbjudande om teckning eller förvärv sprids enbart bland dem som på något av dessa sätt har förklarat sig vara intresse rade av att få del av sädana erbjudanden, gäller inte den ovan angivna be gränsningen till 200 adressater. Däremot har uppställts den begränsningen att de utbjudna värdepapperen fär bjudas ut I högst 200 poster. gränsning syftar till attbringa reglerna i harmoni med bestämmelserna om Prop. 1993/94:196prospektskyldighet i 4 kap. 18 §. Detfinns emellertid en del situationer då starka skäl talar för att en företagarebör ha möjlighet att använda sig av annonsering eller rundskrivelser utan debegränsningar som anges i första och andra styckena. Sä är fallet om det ärfräga om överlåtelse av bolaget i dess helhet. Så är också fallet dä syftet medannonseringen, rundskrivelsen m.m, är att finna en eller ett fätal kompanjoner.Det kan i sådana fall inte anses vara fräga om spridning till allmänheten, Itredje stycket har därför föreskrivits att de i första och andra styckenaangivna bestämmelserna inte gäller erbjudanden som avser överlåtelse tillhögst tio förvärvare. Förbudetatt sprida aktier m.m. riktar sig mot bolaget och dess aktieägare. Det utgörinte hinder för en konkursförvaltare att utbjuda av konkursboet ägda aktiertill försäljning bland allmänheten. Det förhindrar inte heller en god manenligt lagen om samäganderätt att utbjuda värdepapper av detta slag tillförsäljning pä offentlig auktion. Vidare bör en panthavare vara berättigad attutan hinder av förevarande bestämmelse bjuda ut pantsatta aktier tillförsäljning hos allmänheten. Den omständigheten att panthavaren tillika kanvara aktieägare i aktiebolaget saknar härvid betydelse. Densom bryter mot förbudet kan dömas till ansvar enligt 19 kap. 1 § första stycket1. Det har däremot ansetts - såsom närmare har behandlats i avsnitt 5.7 - attett avtal eller en aktieteckning som har kommit till stånd i strid med förbudetinte skall vara ogiltigt. Fjärdestycket innehåller ett förbud mot att pä börs eller annan organiseradmarknadsplats bedriva handel med sädana värdepapper som avses i första stycketoch som har utgivits av privata aktiebolag. Förbudet avser handel vid såvälsvenska som utländska börser och marknadsplatser. Med svensk börs förstås ettföretag som enligt 2 kap. lagen (1992:543) om börs- och clearing-verksamhet harauktoriserats att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbundenhandel med finansiella instrument mellan till verksamheten anslutna medlemmar.Begreppet "organiserad marknadsplats" förekommer tidigare iinsiderlagen (1990:1342). Som exempel pä handel som sker pä organiseradmarknadsplats nämndes i förarbetena bl.a. avtal om köp och försäljning som görsupp pä telefon på penningmarknaden. Till organiserad marknadsplats bör i dettasammanhang även räknas företag som har fått auktorlsation enligt 7 kap. lagenom börs- och clearingsverksamhet att driva verksamhet som syftar till attåstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument (auktoriseradmarknadsplats) . Bestämmelsenmotsvarar delvis den bestämmelse som i lagrädsremissen upptogs i 1 kap. 3§lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument men har en något merabegränsad räckvidd. I lagrådsremissen föreslogs även ett motsvarande förbud mothandel genom värdepappersinstitut. Det har emellertid ansetts att privataaktiebolag och dess aktieägare inte bör betas möjligheten att anlitavärdepappersinstitut inom de ramar som paragrafen i övrigt anger. Handel somsker genom värdepappersinstitut kan emellertid strida mot bestämmelserna Iförsta och andra styckena och är I så fall otillåten. 2 kap. 2 § Prop. Stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen. DärvidskaU iakttas att betalningen för en aktie inte får understiga det belopp påvilket aktien skall lyda (nominella beloppet). Om en aktie skaU kunna tecknasmed rätt eller plikt att mot aktien tillskjuta annan egendom än pengar ellermed rätt eller plikt för bolaget att överta egendom mot annat vederlag änaktier (apport), fär värdet på apportegendomen inte sättas högre än detverkliga värdet för bolaget. Endast sädan egendom som är eller kan antas blitill nytta för bolagets verksamhet kan utgöra apportegendom. Med apportegendomfår inte jämstäUas åtagande att utföra arbete eller att tillhandahålla tjänst. Tecknas aktie med villkor som strider mot första stycket,skall det nominella beloppet ändå betalas. (Jfr 2 kap. 2§ I kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om apportegendom.Sädan egendom skall vara till nytta för bolagets verksamhet. haraktiebolagslagen inte givit något besked om ett åtagande att utföra arbeteeller tjänst kan godtas som apportegendom. I Patent- och registreringsverketspraxis brukar dock sädana åtaganden inte godtas som apportegendom. Enligt artikel 7 i kapitaldirektivet får det tecknadekapitalet bestå endast av tillgångar som kan värderas ekonomiskt. I dessatillgångar fär inte inräknas åtaganden att utföra arbete eller tillhandahållatjänster. Det har med hänsyn till den nämnda direktivbestämmelsenansetts lämpligt att lagfästa gällande praxis enligt vilken åtagande attutföra arbete eller tjänst inte får jämställas med apportegendom. Detta harkommit till uttryck i första stycket sista meningen. 2 kap. 3 § Stiftarna skall upprätta och underskriva en dagtecknadstiftelseurkund som skall innehålla förslag till bolagsordning och uppgift om 1.det belopp somskall betalas för varje aktie, 2.tiden föraktiernas betalning, 3.sättet ochtiden för kallelse till konstituerande stämma, om enligt 7§ kallelse skall ske. I stiftebeurkunden skall anges bestämmelse om apport elleratt aktie på annat sätt skall kunna tecknas med villkor. 1 stiftebeurkundenskall också anges bestämmelse om att ho\agetskaU ersätta kostnad för bolagetsbildande. Av stiftebeurkunden skaU också framgå om någon på annat sätt skall fåsärskild rättighet eller förmån av bolaget. Stiftelseurkunden skall innehålla redogörelse för deomständigheter som kan vara av vikt vid bedömandet av värde pä apportegendomoch av bestämmelse enligt andra stycket i övrigt. 1,namn ochhemvist beträffande den som avses med bestämmelsen, 2,det värde tillvilket apportegendom beräknas komma att tagas upp i balansräkningen ochantalet aktier eller annat vederlag som skall lämnas för egendomen, 3,högstaberäknade beloppet av sädan kostnad för bolagets bildande som angivits ibestämmelsen. Öm skriftligt avtal upprättats rörande bestämmelse somavses i andra stycket, skall stiftelseurkunden innehålla avtalet eller avskriftdärav eller hänvisning till avtalet med uppgift om den plats där det hållestillgängligt för aktietecknarna. Muntiigt avtal skall i sin helhet upptagas Istiftelseurkunden. 10 1993/94. Tillskjuteseller övertages rörelse, skall vad nu sagts om skriftligt avtal gälla Prop.1993/94:196 även beträffande balans-och resultaträkningar för rörelsen under desenaste två räkenskapsåren. I stiftelseurkunden skall upplysning ges omrörelsens resultat därefter. Om sådana räkningar ej upprättats förrörelsen, skall i stiftelseurkunden lämnas upplysning om rörelsens resultatunder nämnda räkenskapsår. Om andra - fjärde styckena ej iakttagits beträffande vissbestämmelse, är den utan verkan mot bolaget. (Jfr 2 kap. 3 § i kommitténs förslag) En mindre saklig ändring har gjorts i paragrafens andrastycke. Stycket har också omarbetats redaktionellt. Om det i samband med ett bolags bildande haröverenskommits att bolaget skall ersätta kostnad för bolagets bildande, skallen uppgift om detta tas upp i stiftelseurkunden. I paragrafens gällandelydelse har det dock gjorts undantag för allmänna avgifter samt för sedvanligakostnader för upprättande av stiftelsehandlingar och liknande arbete. Attbolaget skall stå för sådana kostnader har alltså inte varitnödvändigt att redovisa i stiftelseurkunden. I kapitaldirektivet, artikel 3 j, anges vissa uppgiftersom skall finnas antingen I bolagsordningen, i stiftelseurkunden eller i enannan offentliggjord handling. Bland dessa nämns "summan av alla kostnadersom har uppkommit för bolaget eller påförts detta med anledning avbolagsbildningen". Direktivet fordrar således att alla kostnader förbolagsbildningen som bolaget ska stå för redovisas i någon av dessa handlingar.Det görs inte något undantag för allmänna avgifter eller sedvanliga kostnaderför upprättande av stiftelsehandlingar och liknande arbete. Det har därför ansetts nödvändigt att ändra paragrafen säatt den stär i överensstämmelse med direktivets krav. Det finns anledning atttolka den nya bestämmelsen sä att samtliga kostnader som bolaget har i sambandmed bolagsbildningen mäste anges i stiftelseurkunden till det högsta beräknadebeloppet. 2 kap. 9 § Bolaget skall anmälas för registrering senast sex månaderefter stiftelseurkundens undertecknande. Hinder mot registrering föreligger,om ej 1.det sammanlagdanominella beloppet av tecknade och tilldelade aktier efter avdrag för aktiersom enligt 11 § förklarats förverkade och ej övertagits av annan (bolagetsaktiekapital) motsvarar det I bolagsordningen angivna aktiekapitalet elleruppgår till minimikapitalet, 2.det belopp somskall betalas i pengar för de aktier som ingår I bolagets aktiekapital ärInbetalat på räkning hos svenskt bankinstitut, 3.allapportegendom är tillförd bolaget, 4.yttrandenföretes från bankinstitut om att 2 har följts och från auktoriserad ellergodkänd revisor om att 3 har iakttagits. Av revisorns yttrande skall framgå attapportegendomen I stiftelseurkunden inte kar åsatts högre värde än det verkligavärdet för bolaget och att egendomen är eller kan antas bli till nytta förbolagets verksamhet. 1 yttrandet skaU revisorn beskriva apportegendomen ockange vilken metod som kar använts vid värderingen av den. Särskilda svåiighetcratt uppskatta värdet av egendomen skall anmärkas. Genom registreringenfastställes bolagets aktiekapital till belopp som an- Prop. 1993/94:196 gesi andra stycket 1. Aktier som enligt 11 § förklarats förverkade och ejövertagits av annan blir därvid ogiltiga. Omej anmälan för bolagets registrering sker inom den i första stycket angivnatiden eller om registreringsmyndigheten genom lagakraftägande beslut avskrivitsädan anmälan eller vägrat registrering av bolaget, är frågan om bolagetsbildande förfallen. Styrelseledamöterna ansvarar solidariskt föråterbetalningen av de belopp som inbetalats pä tecknade aktier jämte uppkommenavkastning med avdrag för kostnader pä grund av åtgärd enligt 13 § förstastycket tredje meningen. Detsamma gäller i fråga om apportegendom. (Jfr2 kap. 9 § i kommitténs förslag) Enligtparagrafen skall det, när ett aktiebolag anmäls för registrering, företes ettyttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor om att all apportegendomhar tillförts bolaget. Av yttrandet skall framgå att apportegendomen istiftelseurkunden inte har åsatts högre värde än det verkliga värdet förbolaget och att egendomen är eller kan antas bli till nytta för bolagetsverksamhet. Några ytterligare krav pä innehållet I revisorns yttrande har hittillsinte uppställts. Ikapitaldirektivet ställs emellertid mera preciserade krav. Enligt artikel 10skall en eller flera av bolaget oberoende sakkunniga, som utses eller godkännsav en förvaltningsmyndighet eller en domstol, avge ett utlåtande omapportegendomen innan bolaget bildas eller fär tillstånd att börja sin verksamhet.Sakkunnigutlåtandet skall innehålla en beskrivning av apportegendomen samtuppgift om vilka värderingsmetoder som de sakkunniga har använt. Av yttrandetskall framgå om de beräknade värdena motsvarar aktiernas nominella värde. Dethar ansetts att en godkänd eller en auktoriserad revisor uppfyller direktivetskrav pä oberoende sakkunniga, som utses eller godkänns av en förvaltningsmyndigheteller en domstol. Denna fråga har berörts i allmänmotiveringen i anslutningtill fusionsbestämmelserna, se avsnitt 6.3. Däremot uppfyller svensk rätt intedirektivets krav pä att den sakkunnige i sitt yttrande skall beskrivaapportegendomen och ange de värderingsmetoder som han har använt. Medanledning av detta har gjorts en ändring i paragrafens andra stycke, punkten 4.Ändringen innebär att revisorn mäste beskriva apportegendomen och angevärderingsmetoden. Beskrivningen fär inte göras så schematisk att den inte gerläsaren någon uppfattning om egendomens art. Nägra krav pä mera detaljeradebeskrivningar torde ä andra sidan normalt inte böra ställas. Vid tillskott aven verksamhet torde det vara tillräckligt att tillskottet beskrivs genom enreviderad balansräkning med kommentarer frän revisorn (jfr , A/S-lovenmed kommentarer, 4 u, 1991, s 101 f.). Att uppgift måste lämnas omvärderingsmetod Innebär att revisorn mäste ange om han har använt sig av vissegendoms marknadsvärde eller dess bokförda värde. Ifråga om revisorns intyg har också föreskrivits att det skall Innehålla upp gift om särskilda svårigheter att uppskatta värdet av egendomen. Såsom Lagrådet påpekat ställer kapitaldirektivet Inte något krav pä en sådan be stämmelse. Det har emellertid ansetts vara av värde att intyget Innehåller en ,.j Den som tar del av intyget fär därigenomstörre möjligheter Prop. 1993/94:196 att bedöma värderingens riktighet. 2 kap. 9 a § Träffar bolaget från regbtreringen avtal meden stiftare eller en aktieägare som innebär att bolaget förvärvar egendom moten ersättning som motsvarar minst en tiondel av aktiekapitalet, skall styrelsenunderställa bolagsstämman avtalet för godkännande. Det gäller dock inte omförvär\'et sker på en svensk eller en utländsk börs eller på en auktorberadmarknadsplats eller som ett led i bolagets löpande affärsverksamket. Styreben skall lämna en redogörebe för de omständigketersom kan vara av vikt vid bedömandet av värdet på egendomen ock av avtalet iövrigt. Bestämmebema i 2 kap. 3 § tredje ock ftärde styckena tillämpas även påredogörelsen. En auktorberad eller godkänd revisor skall avge yttrandeöver redogörelsen. Yttrandet skall innekålla de uppgifter som avses i 2 kap. 9§ andra stycket 4. Avtalet skall tillsammans med styrebens redogörebe ockrevboms yttrande hållas tillgängligt för aktieägarna under minst föreden bolagsstämma vid vilken beslutet skall fattas. (Jfr 2 kap. 9 a § första - fjärde styckena i kommitténsförslag) Paragrafen är ny. Den innehåller - tillsammans med deföljande 9 b och 9 c §§ samt 17 kap. 3 § - bestämmelser som har till syfte attmotverka s.k. dold eller uppskjuten apport. Denna fråga har behandlats iavsnitt 7. Bestämmelsen \ första stycket gäller fall dä bolaget inomtvå är frän registreringen träffar avtal med en stiftare eller en aktieägareom förvärv av egendom och vederlaget för denna egendom uppgär till minst entiondel av aktiekapitalet. I ett sådant fall skall avtalet som huvudregelgodkännas av bolagsstämman. Förvärv som sker pä en svensk eller en utländskbörs eller pä en auktoriserad marknadsplats eller som ett led i bolagetslöpande verksamhet är emellertid undantagna. Det har ansetts lämpligt att - i enlighet med vad som ärfallet i dansk rätt (se 6 c § andra stycket lov om aktieselskaber) - föreskrivaatt styrelsen skall avge en redogörelse för förvärvet, vilken skall ligga tillgrund för stämmans beslut. Detta har kommit till uttryck i andra stycket. Dennaredogörelse skall innehålla uppgift om bolagets avtalspart samt om deomständigheter som kan vara av vikt för bedömningen av värdet på den förvärvadeegendomen. Om avtalet har träffats muntiigen eller om ett skrifdigt avtal harkompletterats med muntliga villkor, skall vad som har överenskommits muntiigennedtecknas och redovisas i redogörelsen, I enlighet med det krav som uppställs I kapitaldirektivet,artikel 11, har det dessutom I tredje stycket tagits in en bestämmelse om attgodkänd eller auktoriserad revisor skall avge ett utlåtande över förvärvet meddet innehåll som anges i 2 kap. 9§ andra stycket 4. Av ftärde stycket framgår att de nu nämnda handlingarnatillsammans med själva avtalet skall hällas tillgängliga för aktieägarna under minst före bolagsstämman. Kommittén har förordat att aktieägarna också får till gäng till de ytterligare handlingar som skall hällas tillgängliga Inför ettbeslut om nyemission, däribland senaste årsredovisning och revisionsberättelse (se jg 4 kap. 4 § aktiebolagslagen). Dä direktivet inte ställernågot sådant krav och Prop. 1993/94:196 det inte heller av annan anledningsynes nödvändigt, har emellertid en sädan bestämmelse inte tagits upp iparagrafen. Vad gäller kallelse till den bolagsstämma som skall taställning till avtalet gäller bestämmelserna i 9 kap. aktiebolagslagen. Nägrasärskilda regler har inte ansetts nödvändiga i denna del. 2 kap.9 b § Om bolagsstämman inte godkänner ett avtal som avses i9a §inom från avtalsdagen, är avtalet utan verkan. Har 9 a §inteiakttagits beträffande någon vbs bestämmebe i avtalet, är den bestämmelsenutan verkan mot bolaget. (Jfr 2 kap. 9 a § femte stycket i kommitténs förslag) Av paragrafen följer att om ett avtal av det slag somavses i 9 a § inte har förelagts stärrunan och godkänts av denna inom sexmånader från avtalstidpunkten, är avtalet utan verkan. Bolaget är inte bundetav avtalet och kan inte heller göra detta gällande mot motparten. I andra meningen har upptagits en särskild bestämmelse omverkan av att bestämmelserna i 9 a § inte har uppfyllts beträffande vissbestämmelse i avtalet. I sä fall är bestämmelsen utan verkan mot bolaget. Säkan vara fallet om bolagets avtalspart genom en särskild muntligöverenskommelse har uppställt ett särskilt villkor för förvärvet men dettasedan inte har redovisats i styrelsens redogörelse. Villkoret kan dä inte görasgällande mot bolaget. Paragrafens bestämmelser gäller även i fräga omformalavtal såsom köp av fast egendom. Detta fär särskild betydelse för frågorom lagfart. Ett förvärv av det slag som avses i 9 a § kan inte ansesfullbordat förrän bolagsstämman har lämnat sitt medgivande. Skyldigheten attansöka om lagfart inträder därför först i och med bolagsstämmans beslut (jfr 20kap. 2 § andra stycket 1jordabalken).Det har ansetts att bolagsstämmans godkännande också bör vara en förutsättningför att lagfart skall kunna beviljas. Detta har föranlett vissa tillägg i 20kap. 6 och 7§§ jordabalken, Styreben skall genast för registrering anmälabolagsstämmans beslut att godkänna avtal som avses i 9 a §. (Jfr 11 kap. 9§ i kommitténs förslag) Enligt artikel 11 i kapitaldirektivet skall förvärv av deslag som avses i 9 a § offentliggöras enligt bestämmelserna i publicitetsdirektivet. Av artikel 10 följer att även det utlåtande över förvärvet som en sakkunnig skall utarbeta skall offentiiggöras. Kommittén har föreslagit att sådana offentliggöranden skall komma till stånd genom att uppgift lämnas i förvaltningsberättelsen. En remissinstans har invänt att det kan ta avsevärd tid Innan förvaltningsbe rättelsen sänds in till . Det har inte ansetts lämpligt att låta offentliggörandet av avtalet och revisorsyttrandet dröja. 1 denna paragraf har därför tagits In en bestämmelse om skyldighet för styrel sen att genast anmäla bolagsstämmans beslut för registrering. 1 aktiebolags förordningen bör tas in en föreskrift om att en sådan anmälan skall åtföljas av en avskrift av avtalet och revisorsyttrandet. ' Om styrelsen inte anmäler bolagsstämmans beslut förregistrering, kan det Prop. 1993/94:196 leda till skadeständsskyldighetenligt bestämmelserna i 15 kap, 1 § aktiebolagslagen. Att anmälan sker äremellertid inte någon förutsättning för avtalets giltighet, 3 kap,1 § Alla aktier har lika rätt i bolaget, om ej annat följer avdenna paragraf. I bolagsordningen kan bestämmas att aktier av olika slagskall finnas eller kunna utges. Sådan bestämmelse skall ange 2.antalet aktierav varje slag, 3.omaktierna inte skall medföra lika rätt till andel i bolagets tillgångar ellervinst eller om aktiema skall ka olika röstvärde, den företrädesrätt somtillkommer aktieägarna vid ökning av aktiekapitalet enligt 4 kap. omolika företrädesrätt fär meddelas endast om skillnaderna mellan aktiema skallvara av nu angivet slag. Beträffande kontantemission skall en föreskrift som avsesi andra stycket 3 sbta meningen innebära att gammal aktie skall geföreträdesrätt till ny aktie av samma slag, att aktier som inte tecknas av de iförsta kand berättigade aktieägarna skall erbjudas samtliga aktieägare samtatt, om inte aktier som tecknas på grund av sistnämnda erbjudandekan ges ut, aktiema skall fördelas mellan tecknarna i förhållande till detantal aktier som de förut äger och, i den mån detta inte kan ske, genomlottning. Beträffande fondembsion skall, om skillnaden mellanaktiema inte gäller rätten till andel i bolagets tillgångar eller vinst, i ensådan föreskrift som avses i andra stycket 3 sbta meningen bestämmas att nyaaktier av varje slag skall emitteras i förhållande till det antal aktier avsamma slag som ftnns . Därvid skall de gamla aktiema geföreträdesrätt till nya aktier av samma slag iförkållande till sin andel iaktiekapitalet.