prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Till polisväsendet hör också Stetenskriminaltekniska laboratorium, som är en myndighet under Rikspolisstyrelsen.Dess huvuduppgifter är att främst utföra kriminaltekniska undersökningar åtpolisen och åklagarväsendet samt att bedriva självständig forskning inom sittverksamhetsområde. Under1980-telet genomfördes stegvis en reformering av polisväsendet på gmndval avförslag års polisutredning och polisberedning. Denna reformgick bl.a. ut på att effektivisera polisen genom att minska deteljstymingen ochöka det lokala självbestämmandet. 1980-telets polisreform fördes vidare genomriksdagsbeslut på gmndval av förslag i proposition 1989/90:155 Fömyelseinom polisen. Riksdagsbeslutet iimebar bl.a. en utveckling av styrformema inompolisen i riktning mot fortsatt decentralisering samt en ökad inriktning motförebyggande polisarbete (bet.l990/91:JuUl, rskn 1990/91:1). Från och med /93 har polisen gåttöver till nytt budgetsystem, som bygger på mål- och resultetstyming och attmedlen för polisväsendet anvisas över ramanslag. Viktiga inslag i reformen ärökade krav på uppföljning och utvärdering samt att verksamhetsansvar ochekonomiansvar i princip skall följas åt. innebär att den lokala ochregionala nivån ges ett väsentligt ökat ansvar i ekonomiadministrativt hänseende. ändrades polisförordningen(1984:730) och för- Prop. 1993/94:100 ordningen (1989:773) med instmktion förRikspolisstyrelsen i flera Bilaga 3 väsentliga delar, bl.a. i fråga om polisensregionala ledningsorganisation. Ändringen innebär att den s.k.länspolismästermodellen, som funnits i åtte län, har införtsgenerellt. Författningsändringarna innebar också att det har införts och att de högre polischefema erhållertidsbegränsade chefsförordnanden. beslutede med anledning av regeringensproposition (1992/93:50) om åtgärder för att stebilisera den svenska ekonominatt sammanlagt skall sparas inom Justitiedepartementetsområde. Besparingarna skall genomföras huvudsakligen genom rationaliseringaroch genom en övergång till studiemedelsfinansiering av polisutbildningen.Kraven på besparingar föranledde regeringen att föreslå (prop. 1992/93:100 bil.3, bet. 1992/93:JuU21, rskn 1992/93:230) att ytterligarebefogenheter när det gäller polisens organisation och verksamhet skulledelegeras till länsstyrelsema. Genom ändringar i polisförordningen (1993:993)överlämnades till länsstyrelsema att beslute om indelning i polisdistrikt ochom polismyndighetemas gmndläggande organisation och verksamhet. I sambanddärmed upphävdes kungörelsen (1973:875) om rikets indelning i polisdistrikt. Ipolisförordningen har införts nya regler som ger länsstyrelsemavidgade uppgifter i fråga om bl.a. samverkan, organisation och administrationinom länets polis. har på regeringens uppdragutrett en övergång till studiemedelsfinansiering av polisutbildningen.Rikspolisstyrelsens förslag innebär att övergången sker successivt genom attpolisutbildningen under gmndkurs 1 från och med /94 omfetfes avstudiestödssystemet enligt studiestödslagen (1973:349). Regeringen harbeslutet i enlighet med förslag. Regeringen har i regleringsbrevet för polisen /94 uppdragit åt länsstyrelsema att uterbete en plan förrationaliseringar inom länets polis t.o.m. /96 (sevidare avsnitt 4). Regeringen uppdrog åtRikspolisstyrelsen att se över den centrala polisorganisationen med syfte att ihögre grad koncentrera uppgifter till onuåden där eneffektiv verksledning behövs för att säkerställa att polisverksamheten i landetbedrivs och utvecklas i enlighet med och regeringens intentioner ochbeslut. Genom tilläggsdirektiv uppdrog regeringen åtRikspolisstyrelsen att göra en förstudie till en omorganisation avRikspolisstyrelsen och den kvalificerade kriminalpolisverksamheten i övrigt.Rikspolisstyrelsen redovisade sitt arbete i en rapport . uppdrog regeringen åt en särskildutredare att, som komplettering till , se över dencentrala polisorganisationen i ett stetsmaktsperspektiv och ett EU-perspektiv.Den särskilda utredaren, som benämnt översynen , redovisadesitt arbete (SOU 1993:92). uttelade , vidbehandlingen av en rapport från revisorer rörande polisen, att en parlamenterisk utredning borde tillsättesför en fortsatt genomlysning av den centrala Prop. 1993/94:100polisorganisationen. Utredningen borde också få till uppgift att utvärderaBilaga 3 det förändringsarbete som sker på regional och lokal nivå. vikten av att det pågågende förändringsarbetet inom poliseninte avstannar och att länsstyrelsema skall bedriva ett fortsattrationaliseringsarbete för att uppnå sparmålen i enlighet med fettede beslut.Direktiv till den parlamenteriska kommittén bereds f n. inom . Regeringen tillsatte en parlamenteriskutredning, som antegit namnet (din 1993:37). Enhuvuduppgift för utredningen är att överväga om kommuner och enskilda, tillvilka även räknas företeg och föreningar, kan ges en större roll inom det trygghetsskapandearbetet i samverkan med polisen. I uppdraget ingår också att se överlagstiftningen om ordningsvakter och väktere. Utredningen, vars arbete skallvara avslutet före utgången av , skall i enlighet med direktivenredovisa ett delbetänkande före utgången av . 3Polisväsendet under det gångna budgetåret Rikspolisstyrelsenhar för /93 lämnat sin förste årsredovisning enligtförordningen (1993:134) om myndighetemas årsredovisning ochanslagsframställning. Årsredovisningen innehåller också uppgifter omuppföljning av stetsmaktemas riktlinjer och prioriteringar förpolisverksamheten m.m. i enlighet med vad som angivits i regeringensmyndighetsspecifika direktiv för . Att följa upp och mate effektema av polisverksamhetär en vansklig uppgift inte minst med hänsyn till att verksamheten ärmångfecetterad och berör sidor av samhällslivet som påverkas även av mångaandra fektorer än polisens verksainhet och där orsakssammanhangen ännu endastär delvis utforskade av vetenskapen. Forskning och utveckling inom dette områdepågår såväl i som i många andra länder Mot denna bakgmnd är det intemöjligt att fullt ut kunna följa upp polisverksamheten under det gångnabudgetåret genom de uppgifter som redovisas i årsredovisningen. Bl.a. går detinte att klart avläsa hur polisen har uppfyllt de av stetsmaktema fastställdamålen och riktiinjema för verksamheten. bedriver fortlöpande ettutvecklingsarbete i syfte att kunna redovisa verksamheten och effektema avdenna i enlighet med intentionema kring mål- och resultetstymingen i stefligamyndigheten är långsiktigt och syfter till att ge ochregeringen ett bättre beslutsunderlag vid ställningstegande till verksamhetensinriktning och utgiftemas utveckling. Årsredovisningen innehåller även en balansräkningoch finansieringsanalys samt en resulteträkning för () revisionsberättelse innehåller inga invändningar RRVs be- dömningär att resultetredovisningen kan utgöra gmnden för det fortsatte Prop.1993/94:100 utvecklingsarbetet av årsredovisningen. Årsredovisningen är inte komplett eftersompolisväsendet /93 har dispens från den nyabokföringsförordningens krav. Diagram 3:1 Verksamhetens sammansättning /93 (32,) Övervakning (22,)Gemensamt (19,)Samverkan (27,)Brottsutredning Diagram3:2 timmar avsatte till övervakningsverksamhet 1989-1992 1989 1990 1991 1992 Avden totela resursinsatsen inom polisen avsattes till övervakningsverksamhetvilket motsvarar och kostede 3,4 miljarder kronon Resursemaför övervakning minskade 1992 jämfört med året innan vilket torde förklaras avatt en ny verksamhetsindelning infördes för /93. 1993/94:100 Bilaga 3 Diagram3.3 timmar avsatte till brottsutredning Brottsutredningutgjorde av verksamheten vilket var ca och kostede 2,8miljarder kronon har mängden resurser som avsatts varit relativtkonstant. Diagram3:4 ärenden redovisade till åklagare bå 1992/93 1993/94:100 Bilaga 3 Somett mått på polisens produktivitet kan antelet ärenden som redovisas tillåklagare anges. Totelt redovisade av alla ärenden till åklagare, menandelen varierade mycket för olika typer av brott. År1992 satte , efter förslag från regeringen, som mål att höja anteletutbildade polismän till 16 700. Av årsredovisningen framgår att målet ihuvudsak är uppnått. Av prognosen för de kommande budgetåren framgår vidare attantelet anställda poliser beräknas uppgå till drygt 17 700 . Hittillsvarandeinsatser när det gällar att rekrytera ffer personer med invandrarbakgmnd tillpolisyrket har lett till att av de integna harinvandrarbakgmnd. Av dessa har en majoritet utomnordisk bakgmnd. Andelenkvinnliga polisaspiranter har utgjort . Flerårigram och fördjupad prövning I1993 års budgetproposition angavs, mot bakgmnd av den omfattende besparingensom skulle göras inom polisen att en flerårsram inteborde tilldelas polisväsendet. Vidare angavs att en fördjupad prövning bordeske för det nästföljande budgetåret. Undervåren 1993 beslutede regeringen om förordning (1991:134) om myndighetemasårsredovisning och anslagsframställning. förordningen har en förändring av tidpunkten för redovisning av Prop. 1993/94:100fördjupad anslagsframställning skett. Den fördjupade anslagsframställ- Bilaga 3 ningen skall lämnas . I ett beslut om särskilda direktiv förRikspolisstyrelsens fördjupade anslagsframställning m.m. ändradestidpunkten för avlämnande av fördjupad anslagsframställning, i enlighet medförordningen, . En fördjupad prövning har därför inte gjorts ochfleråriga budgetramar föreslås inte för polisväsendet. I praktiken har dockpolisen getts budgetmässiga planeringsfömtsättningar t.o.m. /96i och med att besparingsbetinget skall tes ut under tre budgetår Det bör ocksåframhållas att polisen får årliga planeringsfömtsättningar för verksamheten isamband med budgetbehandlingen (se prop. 1984/85:81, JuU18, rskn 164). Dessadirektiv för polisens planering kan jämföras med de inriktnings- ochverksamhetsmål som för flertelet stetsmyndig-heter formuleras i samband med denfördjupade prövningen. 3.2Bedömning av polisverksamhetens resultat Kravenpå polisen gmndas i stor utsträckning på faktorer som polisen inte självbestämmer öven Hit hör t.ex. brottslighetens omfattning och karaktär,vägtrafikens utveckling och andra stmktureUa förändringar i samhället, inom ochutom riket. Dessa faktorer har utvecklats på ett sätt som ställerpolisen inför allt större uppgiften I ett långsiktigt perspektiv belyses dette,fömtom av redovisningar, också bl.a. av den framtids- ochomvärldsanalys, som har gjort på regeringens uppdragoch som berörts i det föregående. Brottsutvecklingen har och 1992 visaten tendens att stegnera på en nivå som motsvarar 1,2 miljoner anmälda brott perån Det är ännu för tidigt att bedöma om dette är ett trendbrott eller endast entillfällig avmattning av en brottsutveckling som visat en ökande trendalltsedan . Likaså är det omöjligt att säkert ange orsakematill förändringen. Det finns dock skäl att ante att bidragande orsaker till attbrottsutvecklingen mattets av är att polisbristen håller på att avhjälpas ochatt polisen nu i ökad utsträckning in sig på brottsförebyggandepolisverksamhet. Den intemationella brottsutvecklingen, inte minstinom de foma öststetema, inger oro. För framtiden ställs krav på en väsentligutökning och fördjupning av det intemationella polissamarbetet. En sådanutveckling pågår inom ramen för EU (se avsnitt 5.3). Den svenska polisen har påett positivt sätt, i enlighet med stetsmaktemas riktiinjer, ökat sina insatsernär det gäller att förbereda sig för det ökade intemationella samarbete somföljer av ett medlemskap i . Polisen arbeter i riktning mot en ökad synlighetoch en ökad kraftsamling på förebyggande polisarbete. Exempelvis harfotpatmlleringen i , enligt Rikspolisstyrelsensredovisning, ökat från 25 000 tinunar omåret. Kvarterspolisverksamhetenhar dock inte byggts ut i den tekt som varit På många hållsaknas också en sammanhållen strategi för det Prop. 1993/94:100 förebyggandearbetet. Stetistiska undersökningar tyder på att människors Bilaga 3 oro föratt bli utsatte för brott ökan Till det positiva hör den på sina håll inleddautvecklingen av s.k. närpolisverksamhet, som kan beskrivas som en merautvecklad form av den traditionella kvarterspolisverksamheten (se avsnitt 5.1).Mycket återstår dock att göra innan polisverksamheten i det lokala samhälletfullt ut motsvarar medborgamas krav i fråga om trygghetsskapande polisarbete. Den brottsutredande verksamheten har inte kunnatutvecklas i tekt med brottsligheten. Sedan regeringen avsatt särskilda medelför en sådan utveckling har dock inlett ett projekt för attmodemise-ra brottsutredningsverksamheten i olika avseenden, såväl när detgäller kompetens och arbetsmetoder som när det gäller teknisk utveckling (seavsnitt 5.2). Stetens kriminaltekniska laboratorium ligger välframme i sitt utvecklingsarbete. Samarbetet mellan polis och åklagare är generelltgott. Personalsituationen när det gäller utredning av ekonomisk brottslighethar förbättrats. En utveckling av trafikövervakningen har inletts pågmndval av stetsmaktemas riktlinjer och mot bakgmnd av den stetliga Trafikpolisutredningensbetänkande (se avsnitt 5.4). har redan gett resultet i form av ökadsynlighet från trafikpolisens sida, vilket torde ha bidragit till en minskningav olyckoma på vägama. har bedrivit ett mycketambitiöst arbete när det gäller att utveckla det nya budgetsystemet inompolisen och att höja den ekonomiadministrativa kompetensen på alla nivåer Ocksåutvecklingsarbetet i fråga om det intemationella polissamarbetet förtjänar attframhållas liksom uppbyggnaden av den s.k. IT-plattformen för polisväsendet.Däremot återstår en hel del arbete i fråga om den tekniska fömyelsen i övrigtinom polisen. har bl.a. medfört att medel som stetsmaktema anvisat förangelägna investeringar inte kommit till användning som avsett. Det återstår ocksåen del arbete inom när det gäller att rikte in verksamhetenmot tillsyn och uppföljning i den utsträckning som är nödvändig mot bakgmnd avbl.a. det nya budgetsystemet och den decentralisering av uppgifter och befogenhetertill lokal och regional nivå, som skett under senare ån Också inom den lokala polisorganisationen harinvesteringama varit alltför små. Detsamma gäller i fråga om vidareutbildninginom polisen. har uppenbarligen sin bakgmnd i en försiktighet ochosäkerhet som föranletts av pågående rationaliseringar och av de sparkrav somålagts polisen som en följd av det stetsfinansieUa läget. Trots dette framstården låga investeringsnivån och nivån i fråga om utbildning som oacceptebel. Med utgångspunkt från bl.a. det som harredovisats bedömer regeringen att det inom länens polisorganisation ärnödvändigt att fullfölja utvecklingen av polisiär synlighet och tillgänglighetoch av ett brottsförebyggande, trygghetsskapande polisarbete. Styming ochuppföljning av verksamheten måste utvecklas för att säkerställa att resursemaanvänds eflfektivt och att verksamheten bedrivs i enlighet med rättssäkerhetens 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 I dette ligger ocksåatt nivån i fråga om investering och utbildning Prop. 1993/94:100 måstehöjas. Vid utvecklandet av styrformer inom polisen måste givetvis Bilaga 3beaktes kravet på att polisverksamheten skall vara lokalt förankrad. Arbetetmed att åsfedkomma en jämnare könsfördelning skall fortsatte med oförminskadkraft. En arman slutsats som kan dras av vad somredovisats om polisens verksamhet är att den brottsutredande verksamheten ochutvecklingen av bekämpningen av den intemationella brottsligheten måsteprioriteras mer än mot bakgmnd av brottsutvecklingen, inte minst närdet gäller intemationell brottslighet och ekonomisk brottslighet. En tredje, viktig utvecklingslinje gäller decentrala funktionema i fråga om tillsyn, administration och uppföljning. Riksdagenhar med anledning av regeringens proposition 1992/93:50 om åtgärder för attstebilisera den svenska ekonomin beslutet att sammanlagt 500 miljoner kronorskall sparas inom onuåde. Riksdagsbeslutet har fått tillföljd att anslagen för polisväsendet /94 har minskat med 150miljoner kronon Återstoden av besparingen, tillsammans med en besparingomfattende med anledning av 1991 årskompletteringsproposition, skall enligt vad som har slagits fast i regleringsbrevetför polisväsendet avseende /94 tes ut så att polisväsendetsanslag /95 minskas med och budgetåret1995/96 med 175 miljoner kronon Besparingaraa skall, i enlighet med vad somuttelats av i samband med budgetbehandlingen, i förste hand tes utfrån den administrativa, inte den operativa, verksamheten inom polisen. ansvarar såsom högste polisorgan ilänet för att polisens verksamhet i länet bedrivs enligt gällande föreskrifteroch riktlinjer och inom ramen för tilldelade medel. I dette ligger ett ansvarför de rationaliseringar som erfordras mot bakgmnd av stetsmaktemas beslut ombesparingar inom polisens onuåde och om en oförändrat hög ambitionsnivån ipolisverksamheten. uterbeter i enlighet med regeringensplaneringsdirektiv för polisväsendet en plan för rationaliseringar inom länetspolis t.o.m. /96 inom ramen för den fördelning avbesparingar för varje län som beslutet om. Rikspolisstyrelsenskall vara motor i och stödja rationaliseringsarbetet och skall somtillsynsmyndighet granska rationaliseringsplanema. skall redovisarationaliseringsarbetet till regeringen vid sex tillfällen. Den försteredovisningen lämnades i samband med anlagsframställningen pågmndval av de då ingivna rationaliseringsplanema. Flera länsstyrelser har, som ett led irationaliseringsarbetet, valt att förändra polisdistriktsindelningen i syfteatt få en effektivare polisverksamhet. Så har t.ex. länsstyrelsema i ,, , och samt beslutet attlänet skall utgöra en polismyndighet(länspolismyndighet). Vidare har flera länsstyrelser, Prop. 1993/94:100 t.ex. iÖstergötlands, , och be- Bilaga 3 slutetgenomföra mindre långtgående distriktssammanslagningar för att därigenom minskaantelet polisdistrikt i länet. Andra län, såsom län, har valt attbibehålla nuvarande distriktsindelning. Många länsstyrelser har emellertidännu inte kommit så långt i sitt arbete att de tegit ställning tillorganisationsfrågoma. Av redovisning röranderationaliseringsarbetet i länen framgår vidare att det är länsstyrelsemasuppfattning, att man bör kunna klara besparingskraven i det korte perspektivet,/94, genom lokala sparåtgärder av skriftende karaktär Minskatövertidsutteg och vakanshållning av tjänster är de vanligaste sparåtgärderna.För det förste spararet fömtses inte att besparingaraa kommer att menligtpåverka den operativa nivån. har i sin redovisning av länensrationaliseringsarbete anfört att det är förenat med svårigheter att inom treår uppnå det av stetsmaktema fastslagna sparmålet för polisen uten att polisensoperativa nivå sänks. Bl.a. har pekat på nödvändigheten avatt upprätthålla utbildningsnivån och att öka investeringama inom polisen. Regeringen vill för sin del framhålla att det avstetsmaktema beslutede sparmålet för polisen ligger fest. Sparmålet skall nåsuten att den operativa nivån inom polisväsendet sänks. För att genomföra dette är det nödvändigt att utandröjsmål vidte en rad, delvis långtgående, rationaliseringar inom polisen. Dethandlar bl.a. om StmktureUa förändringar och om att minska administrationen påalla nivåer Det krävs åtgärder för att öka effektivitet och produktivitet inompolisen, exempelvis genom att utveckla planering och uppföljning, samverkan ocharbetsmetoden Av stor betydelse är att finna en väl avvägd balans mellan olikaresursslag, såsom poliser, annan personal och teknikstöd. Ocksåkompetensfrågoma måste ägnas stor uppmärksamhet. Länsstyrelsema skall som ansvara för attnödvändiga rationaliseringar och omstraktureringar kommer till stånd så attsparmål och verksamhetsmål uppnås. Polisbristen är, som tidigare framhållits, nu ihuvudsak avhjälpt. Antelet poliser i en framtida organisation måste bedömas medutgångspunkt bl.a. från behovet av polisiär synlighet och polisiära insatseroch från vad som kan anses vara en lämplig användning av myndighetens samladeresursen En följd av de förbättringar i fråga om organisation, arbetssätt ochteknikstöd som genomförs bör vara att det blir möjligt att bedriva en bättrepolisverksamhet än med annan fördelning mellan personal av olikakategorier och resurser för teknikstöd. Det finns därför inte skäl att motsattesig exempelvis att, genom naturlig avgång, antelet polismän i ett län minskasfömtsatt att polisen kan behålla sin operativa kapacitet och utvecklas på detsätt som krävs för att kunna förverkliga de kriminalpolitiska målen förpolisen. För de län som inte inom den uppställda tiden kanfå ut en full effekt av rationaUseringama bör öppnas en möjlighet att eftersärskild prövning hos övergångsvis erhålla ett stöd förverksamheten, så att denna kan utvecklas ienlighet med vad som anförts. Stödet ges Prop. 1993/94:100 i form av enanslagskredit med åtföljande återbetelningsskyldighet. För Bilaga 3 attkunna utnyttja krediten måste myndigheten kunna visa att åtgärder är vidtegnasom kommer att medföra att besparingsbetinget konuner att uppfyllas. För att underlätte behövliga rationaliseringar ochomstraktureringar inom polisen bör myndighetema också få ökade möjligheter atterbjuda de äldre poliser som så önskar att gå i pension . Här börframhållas vikten av en ändamålsenlig straktur bland personalen. Vid bör införas en ordning sominnebär att anställning som polis kan sökas och erhållas först i samband medatt grandutbildningen avslutes. Den parlamenteriska polisutredning, somberörts i avsnitt 2, bör få i uppdrag att skyndsamt utreda frågan omPolishögskolans framtida konstraktion och finansiering samt omgrandutbildningssystemet i övrigt. Utredningen skall även överväga hurPolishögskolans samverkan med högskoleväsendet i övrigt kan främjas. Det är regeringens uppfattning attrationaliseringsarbetet, bedrivet på det nu anförda sättet, kan ske på ett sättsom innebär att den operativa nivån inom polisen bibehålls eller rentev höjs.Regeringen avser att nära följa utvecklingen och att, vid behov, vidte deytterligare åtgärder i fråga om exempelvis ändringar i regelverket som kan visasig nödvändiga för att såväl sparmål som verksamhetsmål skall uppnås. 5Inriktningen av polisens verksamhet Denbrottslighet som i regel berör människor i allmänhet är "vardagsbrottslighet"i form av t.ex. inbrott, misshandel, rån och skadegörelse. Ocksånarkotikalangning på gatunivå kan räknas till den vardagsbrottslighet sombidrar till den oacceptebelt höga brottsnivån och till att många människorkärmer otrygghet när de rör sig i det lokala samhället. För en del gämingsmankan dette slag av brottslighet vara inkörsporten till en kriminalitet av merkvalificerat slag. Polisverksamhet av traditionellt slag, såsomutryckning och brottsutredning, är viktiga inslag i kampen mot all slagsbrottslighet. Sådana åtgärder från det allmännas sida är nödvändiga för attbekämpa brottsligheten och upprätthålla respekten för rättssamhällets krav. Det har dock blivit allt mera uppenbart att dentraditionellt inriktede polisverksamheten, hur viktig den än är, inte räckertill för att bryte brottsutvecklingen. Det gäller inte minst beträffandevardagsbrottsligheten. Trots att polisens resurser ökat ochtrots ett kvalificerat arbete från polisens personal har det inte varit möjligtatt komma till rätte med den modema tidens kriminalitet. Bilden är i huvudsakdensamma i de fleste jämförbara länder Dennainsikt har lett till att polisverksamheten, både i och i många andra länder, efterhand har letts in på delvis nya vägar I Prop. 1993/94:100 har riksdagenoch regeringen slagit fast att polisverksamheten i ökad Bilaga 3 utsträckningskall inriktes mot brottsförebyggande åtgärder i vid mening och motbrottsförhindrande åtgärder (brottsförebyggande polisverksamhet; se bl.a.prop. 1992/93:100 bil. 3 s. 63 och 75). Riktiinjer har också givits om en ökadsatsning på kvarterspolisverksamhet och på ökad synlighet i form avfotpatrallering. Förebyggandepolisverksamhet på det lokala planet bedrivs inte sällan inom ramen för kvarterspolisorganisationen,som i princip bygger på ensamstetionerade polismän. haren ny form för lokalt knuten polisverksamhet börjat komma i fokus, nämligennärpolisverksamhet.