prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Enligt föreloget skall fr.o.m. /95rätten tUl undervisning i hemspråk begränsas till att omfetto sju är, medundantag för elever med övriga nordiska hemspråk samt samiska, toraedalsfmskaoch zigenska elever. Kommunernas kostnader beräknas till följd av detto minskamed , varav hälften bör regleras för är 1994. Iårete budgetproposition lämnas ocksä förelag beträffende ersättning för eleveri specialskolan och sameskolan (prop. 1993/94:1(X) bil. Fr.o.m. läsåret1994/95 föreslås kommunema betola en ereättning till stoten för en elev i destotiiga motsvarigheterna till gnmdskolan -specialskolan och sameskolan - medett belopp motsvarande den genomsnittliga kostnaden i riket för en elev igrundskolan. Den nya ersättningen medför en ökning av de stotiiga intäkternamed per budgetår, varav hälften bör återföras tillkommuneraa. Orsaken till att hälften bör återföras är att den nya ersättningenbör ses som ett tillrättaläggande i förhållande till den kostnadsrelation somgällde vid övergången till skolans sektorebidrag, dä stoten och kommuneraa istort delade lika pä kostnaderna. bör därmed 6 miljonerkronor föras från stoten till kommunerna. Skatteutjänmingsbidragentill landstingen följer automatiskt skatteunderlagete förändringar, eftersombidragen är knutna till medelskattekraften. har denprognostiserade ökningen av bidraget i huvudsak finansierate av landstingensjälva. För är 1994 göre detto genom att skattemedlen minskas med visst beloppper invånare. Bidrogsökningen mellan är 1993 och beräknades i 1993 ärekompletteringsproposition till . Det nu kända utfallet förär 1994 iimebär i stället en minskning med . Differensenuppgår således till . Detto belopp bör återföras frän stotentUl landstingen. Deovan redovisade ekonomiska regleringaraa mellan stoten och kommunsektorn för år1994 avser verksamhetsförändringar. Utöver dessa ekonomiska regleringarredovisas i det följande ekonomiska regleringar mellan stoten ochkommunsektora for är 1994 till följd av rgeringen Prop. 1993/94:150föreslagna förändringar som påverkar skatteunderlaget för dm kommima- Bilaga7 la sektora. Regeringen har föreslagit en ny lag om värdnadsbidrag (prop. 1993/94:148). Den nya lagen, som enligt förslaget träder i kraft ,innebär i huvudsak att värdnadsbidrag lämnas med för bamsom har fyUt ett men inte tre är och som inte har plate i offentligtfinansierad bamomsoig. Vårdnadsbidraget föreslås skattepliktigt som intäkt avtjänst. Införandet av ett värdnadsbidrag beräknas föranleda ökadeskatteinkomster för kommunsektora med per helår. För är1994 bör hälften ov detto belopp regleras, vilket innebär att frän kommuneraa(exkl. kyrkliga kommuner) och landstingen återföra tillstoten. Regeringens förelag om fortsatt reformering av arbetelöshetsförsäkringen(prop. 1993/94:209) innebär bl.a. att den aUmänna arbetelöshetsförsäkringengöre obligatorisk. Förändringaraa träder i kraft fr.o.m. ochiimebär att det kommunala skatteunderlaget ökar för är 1994. Kommunernas ochlandstingens skatteinkomstei beräknas tiU följd av detto öka andra halvåret1994 med , vilket bör regleras. Sammartfattning avekonombka regleringar för Prop. Bilaga7 Sammanställmng av ekonomiska effekter 1994 ov beslutadeoch föreslagna ändringar () Tidigarebeslutade regleringar för : Schablonavdrag + 5 683 Allmänsjukförsäkringsavgift - 1 897 Sjukförsäkringsförmåner - 1 435 Återreglering avpisioneringstidpunkt (1993) - 48 Återreglering avpensioneringstidpunkt (1994) - 118 Arbetegivaravgift -I- 7 330 Särekild löneskatt + 170 Avgifter för värd isjukhem m.m. -1-816 Särekilt grundavdrag - 209 Automatikeni skatteutjämningssystemet -I- 175 Tillkommande rleringarår 1994: Avgifter för elever ispecialskolan och sameskolan Automatiken iskatteutjämnings,systemet (korr.) Summa att rlera 11 890 varav från Ändringav den ekonombka regleringen f&r Regleringenov de tillkommande beloppen bör som nämnte göras på samma sätt som den tidigarefestetällda regleringen för är 1994. Med hänvisning till det redovisade bör detbelopp med vilket skattemedlen skall minskas för ändrasfrän per invånare till per invånare för kommimer, från389 kronor per invånare till per invånare för landsting och från per invånare tUl per invånare för kommuner som inteingär i ett landsting. För de kommuner och landstingsom har höjt utdebiteringen för tUUcommer ett avdrag andra halvåret1994 med per invånare för kommuner, per invånare förlandsting och per invånare för landstingsfria kommuner. Detto gällerdock inte om en kommun eller ett landsting hor höjt skattesatsen är 1994 tillföljd av skatteväxling i samband med huvudmannaskapsförändring. Förelaget föranleder enändring i lagen (1993:778) med särekilda bestämmelser om utbetahiing avskattemedel är 1994. För de kyrkliga kommuneraafär de tillkommande förändringarna av skatteunderlaget är 1994 effekt föret år1996, varför den nuvarande beslutade ekonomiska regleringen fÖr inteändras. 1993/94:150 Bilaga 7 2.4.2 Ekonomiska rleringar mellan staten och kommunsektom Regeringensförslag: Vid utbetalning av kommunalskattemedel för skallkommunalskattemedlen för kommimeraa minskas med per invånare ikommunen är 1994. Vid utbetalning av landstingsskattemedel skall landstingsskattemedlen för landstingen minskas med 349kronor per invånare i . Förde landstingsfria kommunerna skall kommunalskattemedlen för inkomståret 1995vid utbetalningen minskas med per invånare i kommimen den 1november . Förde kyrkliga kommunema skall skattemedelsfordran vid ingången av är 1995 minskasmed . Skälenför treringens förslag: Huvuddelen av de ändringar som regleras är avpermanent karaktär och skall således regleras även är 1995. Därvid skall hänsyntas till helårseffekter. Tillkommanderegleringar för Prop. Bilaga 7 har godkänt att den stotiiga delen avfinansieringen av gymnasiereformen inleds /94 (prop. 1991/92:100bil. 9, bet. 1991/92:UbU10, rekr. 1991/92:190). För är 1994 har 150 miljonerkronor tillförte det stotiiga utjämningsbidraget tUl kommunema. För är 1995skall ytterligare 3(X) tiUföras kommunema. Enligt beslut om valfrihet i skolan (prop. 1992/93, bet.1992/93:UbU17, rekr. 1992/93:406) skaU det offentliga stödet tiU friståendegymnasieskolor, med utbildningar som kan anses motsvara gymnasieskolansutbUdning pä nationella program eller specialutformade program, lämnas avhemkommunen. Förändringen av bidragsgivningen träder i kraft frän och /95 och det tillkommande beloppet uppskattas tUl 34 miljoneikronor. För är 1994 inräknades hälften av detto belopp, dvs. 17 miljonerkronor, i utjämningsbidraget. bör ytterUgare 17 miljoner kronortillföras kommunema. har fettot beslut om femiljerädgivning (prop. 1993/94:4,bet. 1993/94:SoU10, rekr. 1993/94:58). Från skall kommuneraavara skyldiga att sörja för att den som önskar får tillgång tiUfemiljerådgivning. Skyldigheten före in i socialtjänstlagen och innebär ökadekostnader för kommunerna med , vilket bör regleras. Förlandstingen innebär förändringen en avlastning av frivilliga åtaganden. Regeringenhar föreslagit att det kommunala bostadstillägget, KBT, skall ersättas med ettstotiigt bostadstillägg till pensionärer fr.o.m. (prop.1993/94:173). Koshiaderaa för det stotiiga bostads-tiUägget beräkas är 1995uppgå till . Enligt dagens regler för KBT svarar stotenför cKh kommunerna för av de stotebidragsberättigade kostnadema. Tillföljd härav bör , vilket motsvarar av 10 300 imljonerkronor, föras från kommunema till stoten. Deovan redovisade ekonomiska regleringarna mellan stoten och kommunsektorn för år1995 avser verksamhetsförändringar. I det följande redovisas ekonomiskaregleringar mellan stoten (x:h kommunsektora för till fÖljd avriksdagen beslutade eller regeringen föreslagna förändringar som påverkarskatteunderlaget för den kommunala sektora. skall en sänkning av grundavdraget ske (prop. 1992/93:50, bet.1992/93:FiUl, rekr. 1992/93:134). Sänkningen leder till en ökning av detkommunala skatteunderlaget och skulle redan fr.o.m. är 1994 ha reglerate genomatt förte till stoten från kommuner och landsting.Riksdagen har dock beslutot (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:FiU29, rekr.1992/93:430) att stoten tiUfälligt under är 1994 skall avstå frän dennareglering fÖr de kommuner och landsting som bibehåller eller sänker sinskattesate i jämförelse med är 1993. För är 1995 bör som avsette en ekonomiskreglering genomföras. Regeringenhar föreslagit att ersättningsnivån för föräldrapenning frän den 1 januari 1995skall sänkas fiån till av den sjukpenning- grundade inkomsten för tioov de tolv mänader som föräldrapenning kon Prop. 1993/94:150 utges (prop. 1993/94:147). Förelaget innebär att kommunsektorns Bilaga 7skatteintäkter beräknas minska med . Även detto belopp börregleras genom att för föra från stoten tillkommuneraa och landstingen. Utöverde här redovisade ekonomiska regleringarna mellan stoten och kommunsektom förär 1995 skall ytterligare ett antal ekonomiska regleringar göras till följd avriksdagen beslutade förändringar som påverkar skatteunderlaget för denkommunala sektom. Dessa förändringar har av skäl som redovisate ovan i avsnitt2.4.1 reglerate på annat sätt för . Fr.o.m. är 1995 bör dock de nänmdaförändringama bli föremål för ekonomisk reglering genom ett tillägg elleravdrag per invånare. Tillkommanderegleringar mellan staten och de kyrkliga kommunerna Förde kyrkliga kommimeraa får de ändringar som påverkade detkommunala skatteunderlaget inte genomslag föirän är 1995, men dä med dubbeleffekt eftersom både förekott och slutavräkning påverkas. Detto beror på attutbetalmngssystemet för kommunalskattemedel till de kyikliga kommuneraa intehar ändrate. I sammanställningen nedan redovisas tillkommande ändringar somföranleder ekonomisk reglering meUan stoten och de kyrkliga kommuneraa är1995. Sammanställningav ekonomiska effekter för de kyrkliga kommunerna av beslutadeändringar (miloner kronor) Medanledning av de tillkommande ändringama bör för de kyrkliga kommunernasskattemedelsfordran vid ingången av minskas . Sammartfattning avekorwmiska regleringar för Prop. Bilaga7 Sammanställning av ekonomiska effekter för kommunsektom är 1995 av beslutadecxh föreslagna ändringar () Tidigarebeslutade nleringar för : Schablonavdrag + 5 683 Allmänsjukförsäkringsavgift - 1 897 Sjukförsäkringsförmåner - 1 435 Pensioneringstidpunkt -t- 118 Återreglering avpensioneringstidpunkt (1994) - 118 Arbetegivaravgift -I- 7 330 Särekild löneskatt + 170 Avgifter för värd isjukhem m.m. + 816 Bostadsbidrag -I- 782 Automatiken iskatteutjämningssystemet -I- 175 Hemspråksundervismng -I- 120 Avgifterför elever i specialskolan och sameskolan - 12 Automatikeni skatteutjämningssystemet (korr.) Vårdnadsbidrag -f- 867 Fortsattreformering av arbetelöshetsförsäkringen -t- 538 \trksamhetsföräruiringarGyinnasiereform Fristående gymnasieskolor Familjerådgivning KBT varavfrån kommuner landsting kyrkliga kommuner 1993/94:150 Bilaga 7 Reringensförslag: Finansieringsprincipen skall tUlämpas för hela kommunsektom. Principenoiofattor enbart stotiigt beslutade åtgärder som direkt tar sikte pä denkommunala verksamheten. Som huvudregel skall gälla att principen inte omfattarfrivillig verksamhet. Principen omfattor inte stotiiga beslut om åtgärder sominte direkt tar sikte på, men som ändå får direkto ekonomiska effekter för kommunsektom.Effekterna av sådana åtgärder skall däremot beaktas vid den bedömning som göreav det skattefinansierade utrymmet i samband med fastetällandet avstotebidragsramen. Ekonomiskaregleringar mellan stoten och de kyrkliga kommuneraa görs i särskild ordning. Bakgrundentill reringens förslag: tillämpas den s.k. finansieringsprincipenmellan stoten och kommunsektora. Principen har sitt ursprung i ett förelag somlämnades av i betänkandet ekonomi isamhällsekonomisk balans - stotebidrag för ökat handlingsutrymme och nyasamarbetsformer (SOU 1991:98). Principensinnebörd skulle enligt kommittén vara att kommuner och landsting inte skallåläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessamed annat än höjda skatter. Om stoten fettor beslut som gör att den kommunalaverksamheten kan bedrivas billigare skall stoten på motsvarande sätt minska destotiiga bidragen. Kommitténsförelag om införande av finansieringsprincipen behandlades i 1992 årekompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 del II). Föredragandestoteråd anslöt sig i allt väsentligt till kommitténs uppfettning om principenmen ansåg, till skillnad från kommittén, att det saknades skäl att i laguttiyckligen lägga fest principen. Isåväl kommittébetänkandet som propositionen angavs vissa riktlinjer för hurprincipen var tänkt att tillänq)as. tog inte explicitställning till finansieringsprincipen. Däremot uttelade finansutekottet (bet.1991/92:FiU29) att man ville underetryka vad som anförte i propositionen omprincipen. Därefterhar finansieringsprincipen tillämpate för statliga beslutsom direkt hor påverkat kommuneraas och landstingens verksamhetekostnader. PäUknande sätt har hänsyn också tagite till stotiiga åtgärder som inte direkt torsikte pä, men som ändå får direkto ekonomiska effekter för kommunsektora. Detgäller t.ex. åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Tillämpningenhar inte varit problemfri. Det har föranlett finansutekottet att uttola (bet.1993/94:FiU2) att osäkerheten om vad finansieringsprin- cipeninnebär har med tiden blivit betydande och att därför toUciungen Prop.1993/94:150 och tillänq>ningen av densamma bör klaigöras bättre. Finansieringsprincipen och liknande ekonomiska regleringar harhittills tilläiiq)ate med ledning av vad som uttalades i betänkande och 1992 åre kompletteringsproposition. I det följandegöre en sammanfettning av vad som anfördes i betänkandet resp. propositionen. Reformeroch utvidgade åligganden, som medför utgiftsökningar för kommuner ellerlandsting, bör finansieras antingen genom att stoten ökar stotobidragen ellergenom att stoten fettar beslut som möjliggör besparingar. Om regering (x;hriksdag fettar beslut som gör att kommuner cx:h landsting kan bedriva denobligatoriska verksamheten billigare skall stoten minska stotebidraget imotsvarande mån. Bidraget bör också kunna minskas om stoten genom att upphävaen avgiftsrestriktion ger nya möjligheter till avgiftsfrnansiering av en vissverksamhet. Principen skall endast tiUämpas för bindande stotiiga beslut omändrade regler för verksamheten. Kommunala memtgifter till följd av demografiskaförändringar, den teknologiska utvecklingen samt pris- och löneutvecklingen börsåledes inte omfettas av principen. En prövning av om dessa faktorer skallpåverka stotebidraget bör i stället ske i samband med de samhällsekonomiskabedömningar som ocksä skall göras vid festetällandet av bidrogete storlek.Vägledningar (Kh allmänna råd är i regel inte bindande och skall därför inteföranleda någon justering av stotebidraget. I vissa fell har dock myndigheterbeniyndigande att utfärda för kommunsektora bindande föreskrifter. I dessa fellskall finansieringsprincipen tUlänq)as. Det finns i regel inte anledning att särbehandla kommuner ochlandsting när det gäller skatter och avgifter, som alla arbetegivare skallbetala. En allmän riktlinje skall vara att reglering av ekonomiskakonsekvenser enligt finansieringsprincipen inte kan tas upp tiU ny prövmngefter ikraftträdandet av en regeländring. En sådan prövning bör dock kunnakomma i fråga vid väsentliga över- eller underekattningar eller för effektersom inte avsette eller fömtsette. Föredragandestoteråd anslöt sig i allt väsentligt till kommitténs uppfettning om riktlinjernaför finansieringsprincipen. Här redovisas de förtydliganden och avvikelser somuttolades i propositionen vad gäller riktlinjer för tUlämpningen. Finansieringsprincipen bör tillämpas om stoten vill ge kommuner ochlandsting nya uppgifter, avveckla uppgifter eller ändra ambitionsnivåer ellerregler för befintiiga åtaganden. Stoten bör anvisa hur kostnadskrä- vande förändringarskall fmansieras. Det kan ske genom minskade krav Prop. 1993/94:150 inomobligatoriska eUer reglerade områden eller genom ökade stote- Bilaga 7bidrag. Stotobidragen bör minska om kommuner (x;h landsting fråntasskyldigheter eller om de tUl följd ov regeländringar får möjlighet att bedrivaen effektivare verksamhet. Principen bör inte tiUämpas retroaktivt. Om en uppenbar felbedömninguppmärksammas eller prejudicerande beslut ändrar fömtsättningama för denekonomiska regleringen kan det dock vara rimligt att to upp frågan till fömyadprövning i samband med överläggningama om det samhällsekonomiska utrymmet. Principen mäste tillämpas så att ett effektivt resursutnyttjande stimuleras.Det innebär att det kan vara rimligare att beräkna effekteraautifiän en maiginalkostnod i stället för en genomsnittekostnad. När finansieringsprincipen tiUämpas skall det generella stotebidragetökas eUer minskas pä samma sätt som när bidraget anpassas till desamhällsekonomiska fömtsättningama. Sedaninförandet har finansieringsprincipen tillämpate vid ett flertolverksamhetsförändringar som föranlette av stotiiga beslut. Dessutom har somnämnte, pä liknande sätt tagite hänsyn till stotiiga åtgäider som inte direkttogit sikte på, men som ändå fått direkto ekonomiska effekter förkommunsektora, t.ex. åtgärder som påverkar det kommunala skatteunderlaget. För kommuneraas del har som huvudregel verksamhetsförändringarreglerate mot stotebidragsramen. Undantag har av tekniska skäl måst göras förretroaktiva regleringar och för genomföiondeäret när en verksamhetsförändringträtt i kraft under löpande kalenderår. I dessa fell har regleringen gjorte medett invånarrelaterat (kronor per invånare) avdrag från eller tiUägg tillskatteinkomsteraa. Denna metod har också tillämpate för att reglera deekonomiska effektema av sädana stotiiga åtgärder som inte direkt tar sikte på verksamhetsförändringar. För landstingens del har alla ekonomiska regleringar gjorte med kronorper invånare. Att även verksamhetsförändringar reglerate pä detto sätt beror påatt nuvarande skatteutjämningssystem för landstingen inte befunnite voralämpligt att använda som regleringsinstmment. Detto är ett av skälen tiU den nupågående översynen ov systemet. Ävenför de kyrkliga kommunema har åtgärder som inte varit verksam-hetebetingademedfört ekonomiska effekter. Efteisom dessa kommuner inte uppbär något stotebidraghar regleringaraa gjorte gentemot skatteinkomstema genom ett procentuelltavdrag frän skattemedelsfordran. Bortsettfrän problem som är att hänföra till själva processen har svårighetema vidtillämpningen av finansieringsprincipen eller liknande tillämpningar bestått iatt avgöra vilka förändringar som skall regleras och med vilket belopp varjeenskild reglering i sä fell skall göras. Skäloi för regeringens förslag: Den praktiska tUlämpningen av Prop.1993/94:150 finansieringsprincipenoch liknande tillämpningar hor givit säväl negativa Bilaga 7 sompositiva erferenheter som bör läggas tiU gnmd för den fortsatte tillämpningen.Det är ännu för tidigt, bl.a. mot bakgrund av pågående utredningsarbeteavseende skatter och bidrag, att i alla delar slå fest vilka riktlinjer som bör gälla i fortsättningen. Vissa förtydliganden (x;h förändringarbör dock redan nu kunna göras för att i görligaste mån minskaden osäkerhet som finansutekottet hor påpekat. problem är att varkenutjämningssystemet för kommunema eller för landstingenär lämpat för att göra de ekonomiska regleringar som erfordraspä det sätt som vore önskvärt, dvs. stotebidragsramen.I avvaktan pä den översyn av utjämningssystemen som nupågår måste, som redogjorte för i avsnittet om ekonomiska regleringar,tenq>orära lösningar tillgripas även för . Deöverväganden och förelag som regeringen här kommer att redovisa skall ses motbakgrund av vad som uttalate i Kommunalekonomiska kommitténs betänkande och1992 äre kompletteringsproposition. Det som förordades i propositionen bör äveni fortsättningen vara utgångspunkt för finansieringsprincipens tillämpning. Deförtydliganden som presenteras nedan iimebär enligt regeringens mening intenägra principiella avsteg från vare sig den urspmngliga avsikten medfinansieringsprincipen eller den hittillsvarande tillämpningen. Finansieringsprincipenskall tilläiiq)as föi hela kommunsektorn, dvs. såväl kommuner (boigerliga cxhkyrkliga) som landsting. Principenomfettar enbart stotiigt beslutade åtgärder som direkt tar sikte påverksamheter Principen gäller när riksdag, regering eller myndighet fettarbindande beslut om ändrade regler för verksamhet. Principen omfettar intestotiiga åtgärder som inte direkt tar sikte på, men som ändå får direktoekonomiska effekter för kommunsektora. Konsekvenserna av sådana ätgärder skalldäremot beaktas vid den samhällsekonomiska bedömning som göre av detskattefinansierade utiymmet i samband med fastetällandet av stotebidragsramen.I det .sammanhanget bör redovisas vilka ätgärder som ingår ibedömningsunderlaget och åtgärderaas förväntade ekonomiska konsekvenser förkommunsektora. Somhuvudregel bör gälla att principen inte omfettar frivilliga verksamheter. Omett stotiigt beslut t.ex. iimebär att medel avsätto för frivillig verksainhetkan frigöras fär hänsyn tas till detto i samband med bedömningen ov detskattefinansierade utiymmet och festetällandet av stotebidragsramen. Regleringskall enbart göras för cUrekto ekonomiska effekter. Indirekto ekonomiskaeffekter fär beaktas i samband med bedömningen av det skattefinansieradeutrymmet och festetällandet av stotebidragsramen. Alladconomiska regleringar till följd av principens tillämpning bör göras genom attstotebidragsramen minskas eller ökas. I undantagsfall kan en annanregleringsmetod behöva övervägas. Det gäller t.ex. vid retroaktiva regleringar(Kh verksamhetsförändringar under löpande kalenderår. En annan regleringsmet(ximåste (Kkså väljas om principen tillämpas för kyrkliga kommuner, efteisom dessaför närvarande inte För dessa kommuner bör detto (Kkså gälla de ekonomiskaeffekterna av sådana stotiiga ätgärder som inte (Urekt tar sikte päverksamhetsförändringar. I varje proposition därförelag lämnas om åtgärder som påverkar kommunsektorns verksamhet (Kh ekonomiskall en bedömning göras av de kommunalekonomiska effekteraa (Kh omfinansieringsprincipen är tiUäii>lig. Sådana bedömningar bör föregås avöverläggningar mellan företrädare för i sakfrågan ansvarigt departement (Khföreträdare för kommuner och landsting. Om finansieringsprincipen bedöms voratillämplig skall (Kkså preliminärt regleringsbelopp redovisas. Beslutet omregleringar bör d(Kk om möjligt fettas samlat inför varjenytt år. Regleringsbelopp bör redovisas för varje enskild beslutad åtgärd.Beslut om olika ätgärder som medför mindre ekonomiska effekter kan föras sammantill ett regleringsbelopp. Regleringaraa skall görasi den pris- (Kh volymnivå som gäller vid ikraftträdandet av förändringen.Etoppvisa regleringar kan d(Kk bli aktuella för verksamhetsförändringar somsträcker sig . Skulle ett regleringsbelopp i efterhand i väsentliggrad visa sig vara felaktigt, fär detto beaktas senare i samband medbedömningen av det skattefinansierade utrymmet (Kh festetällandet avstotebidragsramen. 1993/94:150 Bilaga 7 2.5.2 Mervärdesskatteni konununer och landsting Reringensbedömning: Kommuneraas (Kh landstingens utvidgade rätt till avdrag för ingåendemervärdesskatt bör slopas . Ett nytt system förkonkurrenskorrigering inom de verksamheter som kommunerna inte fki göra avdragför enligt mervärdes-skattelagens allmäima bestämmelsei bör införas från samma tidpunkt.Regeringen kommer senare i är att äterkomma med förelag om slopandet samt hurett sådant system bör utformas. Skälenför regeringens bedömning: infördes en rätt för kommuner (Kh landstingatt göra avdrag för all ingående mervärdesskatt. Denna utvidgade avdragsrättinfönles för att utjämna mervärdesskattens snedvridande effekter vid val mellanarbete i egen regi (Kh upphandling. Ett särekilt stotebidraginfönles (Kkså för att kompensera fÖr den indirekto mervärdesskatt som belastarkommunema och landstingen vid upphandling från näringsidkare inom de tillmervärdesskatt undantogna områdena sjukvärd, tandvård, s(Kial omsorg ochutbildning.