prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Genomde sänkta ersättningsnivåeraa i socialförsäkringama 1993 fick det fortsattasysselsättningsfallet större genomslag i realinkomstutvecklingen. Ökningen avden offentliga sektoms totala inkomstöverföringar till hushållen bromsades uppmellan 1992 och 1993. föratses en real nedgång med ca I % iinkomstöverföringama, se tabell 9.3. Pensionsinkomsteraaökar åter realt . dras också pensionsinkomsteraa upp genomatt förtidspensioneringen ökat när arbetsmarknadsläget försämrats.Basbeloppets reala värde beräknas stiga och sjunka med 1,5 %nästa år Denna utveckling är en effekt av förändringama i inflationstaktenmellan åren. indexerasmed föregående års inflation medför en sjunkande inflation att basbeloppetsreala värde stiger. Vid stigande inflation inträffar det motsatta. Tiibell 9.3 Inkomstöverforingar frän offentlig sektortill hushåll 1993/94:150 Bilaga1.1 -0,2 -1,4 -1,9 -18,3 -10,4 -5,3 -4,1 -36,6 -17,2 -3,6 -6,1 -0,9 -9,3 -27,5 -16,5 -1,6 -5,4 -8,9 -3,1 -2,6 -6,1 -0,5 -0,7 -1,5 -13,5 -0,5 -3,0 -4,7 -0,9 Anm.: Deflatering är gjord med konsumentprisindex. Källor: , ochFinansdepartementet. Utgiftemainom sjukförsäkringen sjönk realt med 1992 när arbetsgivama övertogansvaret för de första 14 dagama i en sjukperiod. En karensdag infördes underarbetsgivarperioden från och sänktesersättningsnivåema vid längre sjukperioder. Inom arbetsskadeförsäkringen harvillkoren för att en sjukdom ska klassas som arbetsskada skärpts sedan 1januari 1993. Från skedde en samordning avarbetsskadesjukpenningen med sjukförsäkringen och därmed harersättningsnivåema sänkts. Vårdnadsbidrag,som föreslås införas , beräknas förstärka hushållen disponiblainkomster med drygt 2,5 miljarder räknat på årsbasis. Det motverkas delvis avatt ersättningsnivån i föräldraförsäkringen föreslås sänkas från till från . Den1 infördes i arbetslöshetsförsäkringen ochersättningsnivåema sänktes . Införandet av en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring och höjningen av den lägsta nivån i KAS under 1994medför att utgifteraa i försäkringen inte minskar i takt med att arbetslöshetengår ned. Det balanseras delvis, på , av en viss skärpning av reglemai försäkringen. Detförsämrade läget på arbetsmarknaden och ett Prop.1993/94:150 ökat antal flyktingar har medfört att utgiftema för socialbidragökat kraf- Bilaga 1.1 tigt. Dessa utgifter fortsätter att stiga , föratt sedan stabiliseras 1995. Sanunanfattningsvisbryts trenden med ökade inkomstöverföringar . Det berordelvis på att ändringar i regelsystemen slår igenom, men också på attarbetslösheten minskar. HushåUens inkomstutveckling under 1994 och 1995baseras i ökad utsträckning på utvecklingen av sysselsättning och reallönen 9.2 Privat konsumtion och sparande Denprivata konsumtionen minskade 1993 , vilket är mer än något annat årunder efterkrigstiden. uppgår minskningen sammanlagttill . Liksom 1992 minskade framför allt inköpen av olika typer avsällanköpsvaror, exempelvis bilar, radio, TV, möbler samt kläder. Hushållenminskade dessutom sitt utlandsresande kraftigt, delvis som en följd av kronansförsämrade köpkraft. Undersenare delen av 1993 inleddes dock en återhämtning av den privatakonsumtionen. minskade inköpen av sällanköpsvaror från denegentliga detaljhandeln, men ökade inköp av bilar, dagligvaror och tjänsterinnebar att den totala privata konsumtionen ökade mellan första och . Tillgängliginformation avseende tyder på att återhämtningenfortgår. Detaljhandelns omsättning har ökat jämfört med 4:e kvartalet.Nybilsregistreringen har visserligen uppvisat en viss säsongrensad nedgångunder januari och febraari, men det är främst en spegling av att hushållensbilinköp avtog något i Qol. Till följd av leveranstiderfinns en viss fördröjning mellan faktiskt köpbeslut och inregistering. Indikationerfrån bilbranschen tyder på att personbilsförsäljningen under första kvartaletökat starkt. Enfaktor som bidragit till återhämtningen av den privata konsumtionen är attränteläget sjunkit högst avsevärt . För hushållen somgrapp innebär i och för sig inte en räntenedgång någon förstärkning avinkomsteraa. Därtill är hushållens räntebärande tillgångar för stora. Trotsdetta har de lägre räntoraa medfört en rad positiva effekter för hushållen.Hushållens samlade förmögenhet krymper t.ex. inte längre. Efter att ha fallitunder den senare delen av 1991 och hela 1992 har egna-hemspriseraa varit istort sett oförändrade . Hushållens innehav av aktier har ökat ivärde. steg kurseraa med i genomsnitt . I kombination medatt hushållens finansiella sparande under Qol-året uppgick till ca 80 mdr kriimebär detta att hushållens samlade förmögenhet, i relation till dendisponibla inkomsten, ökade , se diagram 9.1. I diagrammet beräknasde finansiella nettotillgångaraa öka med hushållens finansiella sparande.Övriga tillgångar har antagits utvecklas i takt med den nominella disponiblainkomsten. Den höga nivån på hushållens finansiella sparande medför attförmögenhetskvoten stiger 16 1993/94. successivt tiU en nivå somligger över den som gällde Prop. 1993/94:150 och . Diagram 9.1 Hushållens fönnögenhetskvot Förmögenheti relation till disponibel inkomst 350 300 250 200 150 100 50 I D Finansiell förmögenhet exkl. aktier . ■ Småhus och bostadsrätter " 1 Börsaktier och fondandelar 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: Småhus värderade m.h.a. taxeringsvärden ochköpeskillingskoefficienter För 1992 och 1993 har använts prisutvecklingen för egna hemunder loppet av åren enligt Källor: och . Räntenedgångenhar också medfört att kostnaden för skulderaa avtagit. Efter en kraftig ökningunder slutet av minskade hushållens brattoränteutgifterefter skatt. Som andel av den disponibla inkomsten har utgifteraa sjunkitalltsedan 1990 och väntas motsvara nivån 1985. Bakom de sjunkanderänteutgifteraa ligger, utöver räntenedgången, en ininskning av hushållensskulder. har hushållen nettoamorterat dessa med ca 30mdr kr Med den skuldminskning som prognosticerats kommer hushållen vid slutetav prognosperioden att ha en skuldsättning jämförbar med nivån i början av1970-talet. Detta gäller oavsett om man relaterar skulden till den disponiblainkomsten eller till de totala tillgångama, se diagram 9.2. Frågan är omhushållen då uppnått en långsiktigt önskad skuldsättningsgrad. 1 jämförelsemed är realräntan nu betydligt högre. Ur denna synvinkelskulle jämviktsnivån kunna ligga ännu lägre, vilket skulle betyda attskuldanpassningsprocessen kommer att fortsätta. Det faktum att det tidigarerådde en kreditransonering talar dock för att den faktiska skuldsättningsgradenvar lägre än den önskade. Sålunda är det mycket svårt att säkert säga var denlångsiktiga jämviktsnivån ligger. Vid en interaationell jämförelse förefallerden svenska skuldanpassningen ha varit ovanligt snabb.I många andra länder har anpassningen varit betydligt mer utdragen. 1993/94:150 Bilaga1.1 Skulderi relation till disponibel inkomst resp. totala tillgångar 1''I'' I ' ' I ''I ' ' I''I''I''r 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 38 36 34 32 30 28 Källor: Statistiskacentralbyrån och . Denkraftiga förbättringen av industrikonjunkturen är en annan faktor som bidragittill att hushållen ser allt mer positivt . Utöver den kraftigauppgången för den rena exportindustrin har spridningstendenser till övrigaekonomin börjat visa sig. Hemmamarknaden för industrin har börjat vända uppåt,vilket framgår såväl av SCB:s orderstatistik som av Konjunkturinstitutetskonjunkturbarometer för industrin. Även tjänstesektorema börjar nu få del avuppgången. Enligt den s.k. tjänstebarometem har framför allt vissa delar avpartihandel och uppdragsverksamhet kunnat registrera ökad fakturering.Förbättringen för näringslivet har bl.a. tagit sig uttryck i att antaletkonkurser minskat snabbt. har det totalaantalet konkurser minskat jämfört med året före.Detta påverkar sannolikt hushållens framtidstro och bidrar till att ökakonsumtionsviljan. Att hushållen nu ser alltljusare framgår tydligt av olika enkäter. Enligt SCB:s enkät överhushållens inköpsplaner är nettoandelen hushåll som tror på en förbättring avsituationen under de närmaste 12 månadema nu närmast rekordhög. Detta gällerförväntningama om den Diagram9.3 Hushållens förväntningar om ekonomin Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 '''''! ' I ' ' ' ' ' I........ I............. I............. I............. 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.:Andel svarande som tror på förbättring minus andel som tror på försämring.Källa: . Diagram 9.4 Hushällens förväntningar om arbetslösheten om12 månader 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: Andel svarande som tror på ökning minus andel somtror på minskning. egna ekonomin, Sverigesekonomi och arbetslöshetens utveckling. 1993/94:150 tidigarehar förväntningaraa enligt denna undersökning varit så entydigt Bilaga 1.1positiva, se diagram 9.3 och 9.4. För att hitta jämförbara värden får man tittapå perioden 19851988. ökade den privata konsumtionen medmellan 2,5 och , som sparkvoten föll i snabb takt. Attdöma av denna undersökning skulle man sålunda kunna förvänta sig en avsevärdökning av den privata konsumtionen, kombinerat med en snabb sänkning avsparkvoten. Ett antal faktorer talar dock för att den privatakonsumtionsökningen ändå kommer att bli relativt måttlig. För detta talar bl.a.den för svenska förhållanden exceptionellt höga arbetslösheten.Interaationella data tyder på att sparkvotens nivå samvarierar väl medarbetslöshetsnivån. Mot bakgrand av detta samband skulle den måttliga dämpningav arbetslösheten som prognosticeras innebära en svag sänkning av sparkvoten.Samtidigt är det inte orimligt att den rttycket kraftiga ökningen avarbetslösheten i drivit hushållen till att dra ned sin konsumtion merän vad som är långsiktigt önskvärt. Att arbetslösheten inte längre ökarinnebär sannolikt en positiv signal till hushållen. Den enskilde individen kanmycket väl uppfatta risken för att drabbas av arbetslöshet som högre vid enrelativt låg men ökande arbetslöshetsnivå än vid en högre men sjunkande nivå påarbetslösheten. Enannan orsak till att hushållens konsumtionsökning skulle kunna bli relativtmåttlig är de svaga offentliga finansema. Hushållen torde inte utesluta att deoffentliga sparandeunderskotten kommer att föranleda åtgärder som dämparökningama av de disponibla inkomstema. Avdessa skäl är det troligt att hushållen önskar ett högre buffertsparande äntidigare. Den höjning av realräntan efter skatt som skett jämfört med 1970- och1980-talen innebär också att hushållens skulder sannolikt kommer att fortsättaatt minska från dagens nivå. Prognosenöver den privata konsumtionen är behäftad med stor osäkerhet. Det finns somnämnts ett antal faktorer som talar för att den privata konsumtionen kommer attväxa starkt som andra talar för motsatsen. I prognosen beräknaskonsumtionsökningen som inleddes att fortsätta iår och . Ökningstakten blir dock relativt långsara jämfört med tidigarekonjunkturappgångar. väntas konsumtionen öka , vilket innebär attsparkvoten stiger till . väntas sparkvoten sjunka något, isamband med att tillväxten av den privata konsumtionen uppgår till . Dettaskall dock inte tolkas som att hushållen fr.o.m 1995 väntas inleda en hastigsänkning av sitt sparande. Att sparkvoten varierar till1995 skall främst ses i ljuset av att den disponibla inkomsten väntas varieramellan dessa år. Ekonomisk teori talar för att hushållen strävar efter atthålla sin konsumtion på en långsiktigt optimal nivå. Denna nivå bestäms framförallt av de långsiktiga inkomstförväntningama. Tillfälliga variationer iinkomstutvecklingen tar sig då uttryck i en förändrad sparkvot. I takt med attallt fler hushåll lyckas genomföra en anpassning av sin förmögenhetsställningär det dock troligt att hushållens sparande kommer att sjunka något även pålängre sikt. Säsongrensadnivå, priser, kvartalsdata Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 19801982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källor: och . Diagram 9.6 Hushållens sparkvot Nettosparandei relation till disponibel inkomst -i,I.I.I.p 1980 1982 1984 1986 19881990 1991 1994 Källor: och . 10 Investeringar Prop. Bilaga1.1 Föratsättningama är goda för en uppgång i de totala brattoinvesteringaraaunder . En kraftig produktionstillväxt inom framför alltindustrin samt fallande realräntor och en hög lönsamhet, lägger granden till enkraftig investeringsökning inom näringslivet . Osäkerhetenom näringslivets framtidsföratsättningar bör också ha minskat i och medEES-avtalets ikraftträdande . Vidare bör sänkningen avbolagsskatten och slopandet av dubbelbeskattningen stimulera investeringaraagenom att kapitalförsörjning via nyemissioner underlättas. Tabell10.1 Bruttoinvesteringar efter näringsgren Miljarder kr 1993 Löpande priser -13,9 10,9 -2,4 -8,4 -11,9 -15,6 -6,4 -11,0 -15,6 -16,3 -28,3 -16,2 -14,9 -0,3 -41,0 -3,5 9,6 -7,0 Trotsatt de offentliga myndigheteraas investeringar ökade , tilltognedgången för de totala brattoinvesteringaraa. Till detta bidrog framför alltatt nedgången i näringslivets investeringar sammanföll med en kraftigtillbakagång i bostadsproduktionen. Detstigande resursutnyttjandet i exportindustrin tillsammans med ett stort behovav ersättningsinvesteringar väntas medföra en betydande ökning avnäringlivets investeringar Därtill tilltar de statliga infrastrak-tursatsningaraaytterligare. De totala investeringaraa fortsätter dock att sjunka som en följdav att bostadsinvesteringaraa minskar med . Exkluderas dessa ökarinvesteringaraa . Nästaår tilltar den ekonomiska aktiviteten både i och i omvärlden, vilketföratses innebära en kraftig ökning av näringslivets investeringar. De totalabrattoinvesteringaraa beräknas öka 1995. Maskininvesteringarna ökarkraftigt under hela prognosperioden som tillväxttakten ibyggnadsinvesteringaraa förblir låg genom den överkapacitet på kommersiellalokaler som råder. Kombinationenav en djup lågkonjunktur, fastighetskris och en hög realränta, har lett tillatt näringslivets investeringar har minskat oavbratet . Inom delar avindustrin ökade emellertid investeringama redan under 1993.Investeringsutvecklingen inom övrigt näringsliv var där- emotntycket svag till följd av en bristande efterfrågan från hemmamarknaden samten fortsatt besvärlig finansiell situation. 'Ribell 10.2 Bruttoinvesteringar i näringslivet 1993/94:150 Bilaga1.1 Miljarder kr 1993 Löpande priser Industri Basindustri Verkstadsindustri Övrig industri Statliga affärsverk Övrigt näringsliv 33,7 7,4 13,5 12,8 15,3 60,9 -20,9 -37,0 -22,7 -6,3 2,8 -14,4 -13,9 -10,1 -15,9 -15,3 -21,7 -18,3 -9,2 -18,6 -15,3 -15,6 -11,6 -17,7 -3,0 7,9 6,0 -15,5 -8,5 -24,1 -16,3 -17,6 -15,8 22,0 27,5 25,2 14,1 3,7 12,4 Källor: , ochFinansdepartementet. Iruiustrinsinvesteringar hai fallit med . Inom denexportinriktade verkstads- och basindustrin ökade emellertid investeringamaredan under 1993. Nedgången fortsatte dock inom den mer hemmamarknadsberoendes.k. Statistiskacentralbyråns investeringsenkät från febraari indikerar en kraftiginvesteringsuppgång även om de sektorsvisa skiUnadema är stora.Normalt sett underskattar också företagen investeringsökningen i enkonjunkturappgång. Det finns ett flertal faktorer som talar för en kraftig investeringsuppgångunder prognosperioden. Kapacitetsutnyttjandet har ökat med drygt 4procentenheter under loppet av 1993 och uppgick fjärde kvartalet 1993 till 84,. Den prognosticerade produktionsuppgången innebär en fortsatt ökadutnyttjandegrad vilket successivt ökar behovet av kapacitetshöjandeinvesteringar. Vidarebör behovet av ersättningsinvesteringar vara stort. Enligt Konjunkturinstitutetsberäkningar uppgår kapitalförslitningen till i fastapriser . De låga industrinvesteringaraa19921993 (ca ) innebar därför att kapitalstockenminskade med . Kapitalstocksmåttet är dock intedirekt översättbart till fysiska resuiser i form av maskiner och anläggningar.Mätningen av kapitalstocken är baserad på historiska avskrivningstakter som kanvariera över konjunkturcykeln. 1 en lågkonjunktur kan företagen välja attbehålla gammal pro-duktionsutrastning i väntan på att lönsamhet ochresursutnyttjande återigen skall stiga. Måttet ger ändå en indikation påindustrins långsiktiga behov av ersättningsinvesteringar. Dessutommedför den höga lönsamheten inom industrin förbättrade möjligheter tillegenfinansiering av investeringar. Soliditeten bör också stärkas i företagenvilket ger störte kreditmöjligheter. Realräntoraa är visserligen fortfarandehöga men väntas sjunka vilket bör stimulera till enpositiv investeringsutveckling. Slopandet av dubbelbeskattningen bör underlättamöjlighetema till finansiering av nöd- vändigainvesteringar via kapitalskott från ägama. Den med bl.a. denna Prop.1993/94:150 faktor sammanhängande börsuppgången innebär högre implicita priserpå BUaga 1.1 kapitaltillgångar, vilket medför incitament till högreinvesteringar. Pågmndval av ett snabbt stigande resursutnyttjande, de godainveste-ringsföratsättningama samt investeringsenkäten beräknas industriinvesteringarnaöka . beräknas industriproduktionen öka med ytterligare6 %, vilket ökar behovet av kapacitetshöjande investeringar inom industrin.Investeringsökningen bedöms därför uppgå till 1995. Förioppet ärjämförbart med investeringsutvecklingen efter devalveringaraa, 1981 och 1982.Investeringaraa ökade först åren 19841985, när kapacitetsutnyttjandet stigittillräckligt mycket för att motivera nyinvesteringar. Under dessa år steginvesteringsvolymen med sammantaget . Investeringsutvecklingenunder föratsätter dock att de grandläggande föratsättningama förindustriell verksamhet inte uppfattas som alltför osäkra. Avskrivningstidenför investeringar kan uppgå till . Det är i det perspektivet somutfallet om EU-onu-östningen och hur industrin uppfattar detta kommer in. Basindustrinsinvesteringar ökade redan föregående år. förväntas deöka kraftigt även om utgångsnivån är relativt låg. Investeringama är främst aversättningskaraktär även om en viss utbyggnad av kapaciteten också sker. Idagsläget råder en stor överkapacitet i vilket motverkar mer omfattandenyinvesteringar. Inom verkstadsindustrin bedöms investeringama öka med 17 %resp 1994 och 1995. Det är framför allt maskinindustrin ochelektroindustrin som förväntas öka investermgama. förväntas ocksåen viss investeringsuppgång inom s.k. övrig industri närhemmamarknadsefterfrågan återhämtar sig. Det låga kapacitetsutnyttjandet samten fortsatt gynnsam produktivitetsutveckling innebär dock attinvesteringsökningen föratses bli begränsad. Investeringamainom det övriga näringslivet uppvisar normalt sett inte lika stora svängningarsom inom industrin. En delvis spekulationsledd uppgång under slutet av1980-talet framför allt inom sektom finans- och fastighetsförvaltning, menockså inom vamhandel samt restaurang och hotell, har lett till en storöverkapacitet på lokaler 19901993 föll investeringsvolymen mycket kraftigtvilket har inneburit att kapitalstockaraa anpassats till en mer långsiktignivå. Begränsande för en uppgång är ett lågtkapacitetsutnyttjande men också ett finansiellt konsolideringsbehov. Enligtinvesteringsenkätema fortsätter nedgången inom de flesta delsektorer ocksåunder 1994. Infrastmktursatsningama och den ökande konkurtensen inom konununikationsområdetförväntas dock leda till en kraftig investeringsökning inom samfärdsel både iår och . bedöms investeringama öka som en följd av attaktiviteten inom ekonomin stiger Speciellt tydligt är detta inom vamhandelliksom inom bank- och försäkringssektora. Utgångsnivån är dock mycket låg.Fastighetsbolagen äger trendmässigt en allt störte andel av industrilokalema.Därmed bör industrins behov av nya lokaler bidra till attfastighetsbolagens investeringar ökar. innebär detta attinvesteringama inom övrigt näringsliv stiger med drygt Prop. 1993/94:150 1994 och 1995. Tillföljd av att en stor del av investeringaraa är aversättningskaraktär är det främst maskininvesteringama som väntas öka inomnäringslivet. Sammanlagt ökar dessa 1994 och 1995. Diagram 10.1 Procentuell forändring av investeringar ochproduktion i näringslivet I procentuell förändring 20 1''I''I'II''I''I''r 971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 1995 Källor: och . Under1993 sjönk de offentliga investeringama, trots kraftiga statliga satsningar påatt förbättra infrastrakturen. De kommunala investeringaraa sjönk under 1993genom ett minskat utbyggnadsbehov av kommunala anläggningar när aktiviteteninom både näringsliv och bostadsbyggande sjönk. Löpande 1991 1992 1993 1994 priser 1993/94:150 Bilaga1.1 Statligamyndigheter Statliga affärsverk Staten Kommunala myndigheter Kommunala affärsverk Kommunerna -18,6 -5,2 -8,5 -3,4 -7,6 -6,3 21,4 -8,5 4,0 -7,2 -33,5 -11,8 -3,2 -1,9 -12,4 -0,7 Källor: , och . Undervåren 1993 beslutade att skall investeras i vägaroch jämvägar 19942003. Tonvikten i infrastraktur-satsningaraa ligger påbyggnation av vägar och järavägar. Beslutet innebär att både ochVägverket får ökade resurser . ökadede statliga myndighetema investeringsvolymen med främst som enföljd av att kraftigt expanderade verksamheten. Under prognosperiodenförväntas volymema plana ut på en ntycket hög nivå. ökar dockinvesteringama ytterligare medan andra bolag som ingår i statistiken överstatliga myndigheter reducerar investeringama främst som en följd aveffektivare lokalförsörjning. investeringar registreras efter denI under näringslivets investeringar. föratsesinvesteringaraa i gator och vägar stiga med ytteriigare . De statliga affärsverkenförväntas öka investeringaraa 1994 och 1995. Detta berorfrämst på kraftiga infrastraktursatsningar på jämvägar av SJ och Banverketmedan de övriga affärsverken bedöms hålla investeringsvolymema oförändrade. De kommunalainvesteringarna samvarierar med utbyggnaden av nya bostadsområden ochnäringslivsinvesteringar. Nya bostads- och industriområden medför behov avkommunala investeringar i form av gator, vattenverk, elverk m.m. Den lågabostadsproduktionen samt de låga bygginvesteringaraa inom näringslivetinnebär att de kommunala affärsverken reducerar sina investeringar. Försäljningen av kommunalaanläggningstillgångar var enligt hög men bedömskomma att dämpas Genom effektiviseringen av verksamheten har de kommunalamyndigheteraa kunnat minska lokalbehovet. ökar behovet avrenoveringar av befintliga lokaler om dessa skall kunna avsättas på denkommersiella marknaden. Kommuneraa tillförs dessutom medel för reparation ochombyggnad, s.k. ROT-medel, från AMS vilket har en uppdragandeeffekt på de kommunala investeringaraa. Sammanlagt beräknas därför dessa planaut . Oförändradekommunala investeringar samt ökade statliga investeringsvolymer innebär att deoffentliga investeringama sammantaget stiger med 1994 och 1995. 1993/94:150 Bilaga1.1 Förtaåret föll bostadsinvesteringama mycket kraftigt. Antalet påbörjade lägenheter inyproduktion uppgick till endast 10 800 vilket kan jämföras med närmare 70 000påbörjade lägenheter . Det finns ett flertal förklaringar till dennautveckling. Flera ungdomskullar har skjutit upp inträdet på bostadsmarknadenpå grand av det o-säkra arbetsmarknadsläget vilket minskat efterfrågan påbostäder. De fortsatt höga realräntoma efter skatt bidrar till lågabostadspriser vilket gör nybyggnation olönsamt. De successivt reduceraderäntebidragen höjer boendekostnaden särskilt för nyproducerade bostäder. Dettamotverkas dock till en viss del av sjunkande produktionskostnader. Diagram 10.2 Antal outhyrda lägenheter respektive antalpåbörjade lägenheter Påbörjade lägenheter 1.. /.'................................. \ / \ / J \ M. yrda lägenheter l..\........... ./............................................ '.. 1 ■ 1 ' 1 ------ 1 1 I - 1 T 1 1 1 1 1 , 1 , 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 : Antalet outhyrda lägenheter avser den 1 marsrespektive år , samt antalet outhyrda lägenheter i september1993. Antalet påbörjade lägenheter omfattar både flerfamiljshus och småhus.Källor: och . Denlägre efterfrågan på bostäder framgår av statistiken över outhyrda lägenheter.Enligt SCB:s senaste mätning uppgick antalet outhyrdalägenheter i allmännyttiga bostadsföretag till över Inkluderas även andra upplåtelseformer var antalet ca 50 000 Prop.1993/94:150 lägenheter Vakansgraden, dvs.