prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — EnUgt regeringens uppfettning är det således ännuför tidigt att dra några entydiga slutsatser om hur steten skaU förhåUa sig tiUutvecklingen av skUda system och ftinktioner. Sammanteget synes teknikeninnebära stora möjUgheter att förbättra trafiksystemet från bl.a. mUjö-(Khtrafiksäkerhetssynpunkt men det är cKlcså lätt att se stora risker ochkomplikationer av olika slag i samband med en storskalig användning. 1departementspromemorian pekas exempelvis på riskerna förintegri-tetskränkningar och andra former av missbmk av tekniken, att servicenivånhos tjänster eUer funktioner blir så bristfäUig att trafikantema snararemissleds än hjälps, att ojämn tiUgängUghet tiU väginformatik-tjänstema skaparstora klyftor meUan oUka trafikanter, att ett stort utiiud av varierande typerav utmstning ger upphov tUl nya trafiksäkerhetsproblem, att tekniken förvärrartrafikproblemen genom att generera ökad trafik, ete. I nuvarande läge med storakvarstående frågetecken kring tekniken bör strävan därför vara att bibehåUa ettså stort mätt av handlingsfrihet som möjligt i förhållande tiU den nyatekniken. Med hänsyn tUl de genomgripande konsekvenser somtransportinformatiken på sUct kan komma att få är det också enUgt regeringensuppfattning av störste betydelse att försöka få tiU stånd en bredare diskussionkring den nya tekniken och dess fömtsättningar. För att få fram säkrare underlag för en värderingav väginformatikens trafikpoUtiska betydelse och konsekvenser fordras bl.a.omfattande fältförsök i verkliga ttafikmiljöer. Från stetsmaktemasutgångspunkter finns det därför aU anledning att understryka betydelsen av attsådan demonstrations- och provverksamhet kommer tiU stånd i tiUräckUgomfattaing. Det är i det sammanhanget särskUt viktigt att man kan säkerstäUaatt det sker en obunden utvärdering av tekniken och dess sätt att fungera itrafikmiljön. ParaUeUtmed dessa forsknings- CKh utvecklingsinsatser bör emeUertid redan nu ettarbete påbörjas med att fegga fast spelreglema för den nya tekniken. Attklarlägga de juridiska, organisatoriska (Kh administrativa fömtsättningama -(Kh efter hand också de ekononuska och finansielfe - är ett viktigt led i attskapa gynnsamma betingelser för investeringar i den nya tekniken och ter sigsom en biUig åtgärd i förhållande tiU de potentieUa vinster som teknikeninrymmer. Att redan nu inlecfe dette arbete är också nödvändigt för attbibehålfe en sådan handlingsfrihet på området att kan välja väg närtekniken börjar införas i de europeiska trafiksystemen. Prop.1993/94:100 Bilaga 7 5 Endelegation för transportinformatik Regeringensbedönming: En delegation för transportinformatik bör tiUsättes. E)elegationenskaU vara ett tiUfälUgt beredningsorgan för regeringen i frågor som gäUer dennya teknikens trafikpoUtiska konsekvenser och behovet att utforma ettregelverk kring informationsteknologins användning i trafik- och transportsystemet. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna:En stor majoritet av rerrussinstansema tiUstyrker förslaget att mrätte ensärskUd delegation för transportinformatik. Stetensväg- och transportforskningsinstitat hyser dock tveksamhet till attdelegationens verksamhet främst skaU inriktes på vägtrafiken. Med enavskärmning gentemot flyg, jämväg och sjöfert riskerar man att svårigheterskjuts och att en integration längre fram i tiden blir mycketkostsam. framhåUer att även med den inriktning mot främstväginformatik som utredningen föreslår bör sjöfartens intressen bevakas ochfinnas representerade i delegationen. Flera av de frågor som tes upp irapporten är enUgt verket aktaelfe också inom sjöferten som behovetav transportgrensövergripande lösningar redan från början bör uppmärksammas föratt underlätta olika kombitrafiklösningar. Närings- och teknikutvecklingsverketanser att den långsUctigt baste lösningen är attKommurukationsforskningsbered-ningen får ett samordningsansvar men utesluterinte att inrättandet av en delegation inledmngsvis kan vara en bra kompromiss. anser att stetens viktigaste arbetsuppgift är att svara fören genomgripande analys av de integritetsfrågor som kommer att aktaaUseras.Föreningen föreslår att dessa frågor bör analy- serasi en parlamentarisk utredning. Liknande synpunkter framförs av Prop.1993/94:1(X) . varnar för den tempoförlust man medsäkerhet drabbas av om man skapar en tangrcxld utredningsorganisation. Sverigehar ett försprång på vissa områden inom transportinformatiken och svensktnäringsUv kan teppa konkurrensfördelar om implementeringen kraftigt försenas avatt man noggrannt utreder t.ex. teknikens effekter på olika gmpper ochregioner. anser att slutsatsen om behovet av en delegation förtransportinformatik inte fiiUt ut beaktar den nya roU som numera har.Huvudansvaret för införandet av transportinformatik bör i StäUet åvifeVägverket. Som ett exempel på nya roU nämns den nya uppgiftenvägtrafikledning kring vilken verket bygger upp en organisation. Skälen för regeringens bedömning: Som tidigare framgåttanser regeringen att ett arbete med att närmare analysera väginformatUcen fråntrafikpoUtiska utgångspunkter och förbereda den anpassning av bl.a. regelverkoch institationeUa förhåUanden som kan komma att påkallas av utvecklingen inomområdet redan nu bör påbörjas. Regeringen har därför för avsikt att inrätfe ensärskUd delegation för transportinformatik som kan fungera som beredningsorgani dessa frågor. Avsikten är att delegationen skaU verka i övergångsfesen meUannuvarande utvecklingsinsatser och införandet av de olika väg- eUertransportinformatik-tjänstema. En bred representetion i delegationen för olikaaktörer och intressenter inom området med förettädare för bl.a. kommuner, vägmyndigheter,miljöintressen, konsumentorganisationer och industri, kommer att eftersträvas. Delegationen skaU bl.a. ha i uppgift att staderainförandet av den nya tekniken från trafikpoUtiska utgångspunkter och lämnaförslag tiU de ändringar i lagstiftning, myndighetsinstmktioner, administrativamtiner m.m. som erfordras. En viktig inledande uppgift för delegationen är attlägga fram ett program för nödvändiga anpassningsåtgärder med angivande av detidpunkter då en anpassning senast bör vara genomförd för att inte den tekniskaoch organisatoriska utvecklingen inom området skaU hämmas. En viktigutgångspunkt är därvid de europeiska program som finns för ett införande avväginformatik och som fömtsätter omfettande nationeUa förberedelser. Idelegationens uppdrag bör därför också Ugga att följa utveckUngen på området medsärskUd tonvikt på samordningen på Europanivå. Delegationen bör endast ha en utredande ochrådgivande fiinktion. Genomförandeansvaret bör i den mån det gäUer uppgiftersom faller under stetens ansvar Ugga på den myndighet tiU vars ansvarsområdefrågan hör. I de faU det saknas en ansvarig myndighet bör det i varje särskUtfaU ankomma på regeringen att utse vem som skaU ansvara för ett genomförande. Det kan diskuteras humvida delegationen bör arbeteenbart med väginformatik eUer med användningen av avancerad informationsteknologiinom transportsektom i stort. En lämpUg avvägning bör enUgt rege- ruigensmening vara att utforma delegationens direktiv så att delegatio- Prop.1993/94:100 nen i och för sig är oförhindrad att behandfe IT-frågor som rörflera Bilaga 7 trafikgrenar eUer hela transportsektom men att det avuppdraget klart framgår att tyngdpunkten i verksamheten skaU Ugga påvägmformatikområdet. Arbetet inom delegationen bör inriktas mot attverksamheten kan slutrapporteras före utgången av . Resultetet avarbetet bör därigenom kunna Ugga tiU gmnd bl.a. för de riktlinjer som skaU utformasinför näste revidering av investeringsplanerna på infrastmktar-området. Fömtomslutrapporteringen och rapportering av de särskUda uppdrag regeringen kan kommaatt fegga på delegationen bör delegationen även göra en årsvis redovisning avsin verksamhet. Medel för delegationens verksamhet har beräknatsunder anslaget F 6. Lag om ändring i lagen (1979:558) om handikappanpassadkollektivtrafik Härigenom föreskrivs att 2 § fegen (1979:558) omhandUcappanpassad koUektivtrafik skaU ha följande lydelse. Prop.1993/94:100 BUaga 7 Densom har tiUsyn över koUektivtrafik (Kh den som utövar sådan trafik skaU se tiUatt trafiken anpassas med hänsyn till hcmdi-kappade. Därvid skaU följandeiakttas. NärkoUektivtrafik planeras CKh genomförs skaU harulikappades särskUda behovbeaktas så långt det är möJUgt. Defärdmedel som används skaU så långt det är möjUgt vara lämpade för handikappaderesenärer. Den som har tiUsyn överkoUektivtrafik CKh den som utövar sådan ttafik skaU se tiU att ttafikenanpassas med hänsyn tiU resenärer med fitnktionshinder. Därvid skaU följandeiakttes. NärkoUektivtrafik planeras och genomförs skaU Junktionshindra-des särskUda behovbeaktes. Defärdmedel som används skaU så långt det är möjUgt vara lämpade för resenärermed funktionshinder. Denna feg ttäder i kraftden 1 juU 1994. Prop.1993/94:100 Bilaga 7 Vägverket:Administrationskostaader Drift CKh underhåU av stetUga vägar Byggande av vägarByggande av fenstrafikanläggningar Bidrag tiU drift ckU byggande av enskUcfe vägar : : Kostnader för registerverksamhet Vägverket:Uppdragsverksamhet m.m. : Administrationskostaader Drift CKhvidmakthåUande av stetUga jämvägar Nyinvesteringari stomjämvägar Ersättning tiU för vissa kapitalkostaaderJämvägsinspektionen : Försvarsuppgifter UnderhåUsåtgärder försysselsättning (Kh tiUväxt 475 055 000 5 762 055 000 5 600735 000 2 242 000 000 412 000 000 18 223 000 1200 000 000 26 506 673 000 751 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 762 Transportstöd för Gotiand 79 4 Handelsflottanskultar- och fritidsråd 81 5 Ersättning tUl viss kanaltrafik m.m. 83 6 Bidrag tiU svenska rederier 85 7 Åtgärder mot vattenförorening från fartyg 1 000 698 589 000 86 C. Luftfart 1031 Beredskap för civU luftfart 1042 Driftbidrag tiU kommunalafiygplatser 30 200 000 101 643 000 Post- (Kh telestyrelsen:Upphandling av Ersättning tiU Posten ABför rikstäckande 1993/94:100 189 959 000 Bilaga 7 120 E. KoUektivtrafik (kH samhällsköpta tjänster m.m. 120 1 Ersätttiing tiU Stetens jämvägar isamband med utdelning från AB Swedcarrier 120 2 Köp av interregional persontrafik påjämväg m.m. 122 3 ErsättningtiU trafikhuvudmännen för 123 4 Överstyrelsenför civU beredskap: Åtgärder inomden civUa delen av totalförsvaret 5 077 000 675 178 000 Bidrag tiU Stetens väg-och transportforskningsinstitat KommunikationsforskningsberedningenBidrag tiU forskning om el- och hybridfordon Stetistik (Kh prognoserInformationsteknologi 34 189 000 121 870 000 Meteorologi, geoteknik m.m. Bidrag tiU Stetens geotekniska institat 1000 163 244 000 Övriga ändamål Prop. 1431 Viss mtemationeU verksamhet 7 696 000 Bilaga 7 1442 Kostnader för avveckling avStyrelsen för Summakronor 29 287 281 000 145 A Inriktningen mot ett långsiktigt bärkraftigt transportsystem 157 B Funktionshindrades resemöjUgheter 173 C Informationsteknologins användning inom transportsektom FörsfegtUl Lag om ändring i lagen (1979:558) om handUcappanpassad koUektivtrafik *Utijmtet ansfeg. gotab 45535, 1993 Regermgens proposition 1993/94:100Bilaga 8 (sjunde huvudtiteln) 1 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 Bilaga 8 till budgetpropositionen 1994 (sjunde huvudtiteln) 1993/94:100 Deförslag som läggs fram inom verksamhetsområde kansammanfattas på följande sätt. De riktlinjer för verksamheten inomskatteförvaltningen och exekutionsväsendet och den inriktning vad gällerutvecklingen i ett längre perspektiv som bestämts på gmndval av i 1993 årsbudgetproposition föreslås gälla även för /95. föreslås få visstresurstillskott på gmnd av ändringama i företagsbeskattningen och arbetet medskattereduktion för reparationsutgifter för bostadshus. Kronofogdemyndighetemaföreslås få visst resurstillskott på gmnd av bl.a. ökade porto- ochförrättningskostnader samt för att i övrigt möta den allt större mål- ochärendetillströmningen. En satsning på utbyggnad av skattemyndighetemaskontrollverksamhet föreslås i enlighet med vad som aviserades i 1993 årskompletteringsproposition. verksamhet präglas av enfortsatt hög upplånings-verksamhet vilket för med sig att utgiftema förstatsskuldens förvaltning befinner sig pä en fortsatt hög nivå i jämförelse medde . I enlighet med principbeslut om enändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken föreslås en överföring avmedel för sektorsstatistik från anslag till ett20-tal myndigheter. omvandlas fr.o.m. den 1 juli 1994till en avgiftsfinansierad myndighet med ett arbetsgivarkollegium sombeslutande organ. Kollegiets ledamöter, i huvudsak myndighetschefer, utses avregeringen. Inom området Bostadsväsendet har de automatiskautgiftsökningarna avstannat. Utgiftema beräknas nu sjunka för i stort sett allautgiftsändamål inom detta område. För att klara anpassningen av utgiftema påhuvudtiteln till förväntade inkomster föreslås att stödet för gemensamtunderhåll m.m. av i första hand flerbostadshus, det s.k. RBF-stödet, sänks meden femtedel fr.o.m. . inrättades det statliga stödet till banker och vissa kreditinstitut.Bankstödsnämnden föreslås ett ramanslag för nämndens förvaltningskostnader. Regeringenavser att i vårens kompletteringsproposition återkomma med en bedönming av ochförslag beträffande det finansiella utrymmet för kommunsektorn. Även förslag omhur kommande ekonomiska regleringar skall behandlas kommer att tas upp ikompletteringspropositionen. Vidutbetalning av skattemedel till kyrkliga kommuner skall fr.o.m. år 1995förskottet minskas motsvarande det belopp som avser lindring iskattskyldigheten för dem som inte tillhör . Förändringamainom verksamhetsområde för /95 iförhållande till motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten för budgetåret1993/94 framgår av följande sammanställning. 1993/94:100 Bilaga 8 Anvisat enligt regleringsbrev 1993/ Statlig lokalförsörjning och festighetsförvaltning -24,4 och kostnader för statsskuldens förvaltning Vissa centrala myndigheter m.m. -427,7 -459,6 -8 231,2' Bidrag och ersättningar till kommunerna -118,6 ' Minskningen beror främst på a« utgifterna på anslagenRäntebidrag m.m. och Investeringsbidrag för bostadsbyggande beräknas sjunka. 1 Effektivisering ochutveckling av den offentliga Pop. 1993/94: lOO förvaltningen '"S" Regeringensstrategi för förnyelse av den offentliga sektorn och frågor som rörförhållandet mellan stat och kommun redovisas i bilaga 1. Omprövningen och förnyelsen av den offentligasektoms olika system och institutioner är ett led i den politik som redanangavs i vår första regeringsförklaring och som sedan stegvis utvecklas ochgenomförs. Den offentliga sektoms fömyelse är således en viktig del i denfömyelse av som regeringens samlade politik är ett uttryck för. Offentiig verksamhet måste vara effektiv och välfungerande för att motivera de skatteuttag som finansierar den. att avskaffa de regleringar som inte är nödvändiga samt att se till attutformning av de regleringar som måste finnas kvar är sådana att de inteförsvårar stabilitet, effektivitet och tillväxt i ekonomin. Särskild omsorgmåste ägnas de incitament som fiims inbyggda i systemen. Staten och kommunemamåste ägna större intresse åt att ompröva befintliga regleringar.Målsättningama med statens och kommunemas styrning behöver i många fallpreciseras. Några huvudfrågor i det omfattandeförändringsarbete som regeringen redovisar i bilaga 1 är sammanfattningsvis att fortlöpande ompröva statligaåtaganden att utveckla mål- ochresultatstymingen att utveckla den finansiellastyraingen och höja den ekonomiadministrativa kompetensen att utveckla samverkan och tydliggöraansvarsfördelningen mellan stat och kommun att renodla verksamhetsformema föroffentlig produktion att fullfölja bolagisering ochprivatisering av offentlig verksainhet som kan bedrivas i konkurrens påmarknaden att utveckla och förändrastatsförvaltningens stmktur och arbetsformer inför ett ökat europeisktsamarbete att öka medborgarnas valfrihet ochmöjligheter till inflytande och insyn i offentlig verksamhet. Viktiga inslag i fömyelsearbetet inom Finansdepartementetsverksamhetsområde är decentralisering, delegering och regelförenkling liksomåtgärder som stimulerar till ett effektivt resursutnyttjande. En ökad grad avefterfrågestyming av offentlig verksamhet eftersträvas. Inom personalpolitiken har inriktningen varit endelegering och en verksamhetsanpassning. Någon enhetlig regeringsstyrdpersonalpolitik finns därför inte längre. Personalpolitiken bör fortlöpandeanpassas efter myndigheternas skilda verksamheter och fömtsättningar. häravombildas den statliga arbetsgivarorganisationen och får en från re- Prop.1993/94:100 geringen mer fristående ställning. Chefsförsörjningen blir därför ett strategisktinstmment för regeringen i dess ansvar att styra, utveckla och effektiviseraden statliga förvaltningen. Om de statliga myndighetema skall kuima medverkatill samhällsekonomisk tillväxt krävs myndighetschefer med utvecklad förmågatill ledarskap. Lagen om offentlig anställning har setts över.Särregleringar för offentliganställda tas i stor utsträckning bort. Den ändrade ansvarsfördelningen för den statligastatistiken syftar till att öka incitamenten för omprövning avstatistikproduktionens omfattning och innehåll. Genom en decentralisering avansvaret för den statliga statistiken till berörda sektorsmyndigheter samtidigtsom de får ta de kostnadsmässiga konsekvensema som beställare kan en bättreavvägning naellan statistik och andra åtgärder inom området uppnås. SCB:s verksamhetkommer som en följd av förändringama att koncentreras på grundläggande ochsektorsövergripande statistik och statistiktjänster. Genom kommer svenska leverantörer attfå möjlighet att konkurrera inom hela EES-området. inrättats för att verka för att offentlig upphandling skeraffärsmässigt och effektivt. Den centrala monopolstymingen av statenslokalhållning har avskaffats. Besluten om lokalförsörjning har decentraliseratstill myndighetema. Ombildningen av har inneburit en tydligareåtskillnad mellan brakande och ägande. Det fortsatta arbetet med atteffektivisera den statliga fastighetsförvaltningen bör bl.a. inriktas på ettaktivt statligt ägande av fastighetskoncemema. En privatisering av bl.a.Vasakronan kan komma att övervägas. Informationsförsörjningen i den offentligaförvaltningen effektiviseras genom en öppen elektronisk infrastmktur. Åtgärder kommer att vidtas för att förbättrauppföljningen av organisations- och stmkturförändringar vad gäller bl.a.kostnads-, personal- och produktivitetsutveckling. 1.2 Strukturförändringarna inom statsförvaltningen 1,2.1Statsförvaltningens förändring Desenaste årens förändringar i stymingen av statsförvaltningen och i definansiella föratsättningaraa för myndighetema har redovisats i 1992 och 1993års budgetpropositioner (prop. 1992/92:199 bil. 1 s. 40-57 och prop. 1992/93bil. 1 s. 85-137). Mål- och resultatstymingen utvecklas och en delegering avansvar, befogenheter och resurser till myndigheterna fortsätter. Ett omfattande arbete genomförs för att renodlaverksamhetsformerna i staten. Staten skall endast i undantagsfall, när detfinns särskilda skäl därtill, äga verksamheter med kommersiella intressen. Statligasärlösningar skall undvikas. Regelverken för den staUiga Prop. 1993/94:100verksamheten skall vara tydligare. En utökad delegering av finansiella Bilaga 8befogenheter till myndighetema innebär att verifieringen av myndighetemasresultatinformation ökar i vikt. Därför har revisionen förstärkts under desenare åren. Åtgärder vidtas för att höja kvaliteten på myndighetemasredovisning. Samtliga myndigheter har getts fömtsättningar att tillämpa en nyredovisningsmodell inför /94. Även ifråga om organisations- ochstrukturförändringar pågår ett omfattande arbete. Statskontoret har på regeringens uppdrag gjort enuppföljning av viktigare organisations- och stmkturförändringar inomstatsförvaltningen. En utgångspunkt för arbetet har varit det program föromställning och minskning av den statliga administrationen som presenterades i1991 års kompletteringsproposition, det s.k. Administrationsprogrammet. Av Statskontorets redovisning framgår attstrakturförändringama i staten är en kontinuerlig utvecklingsprocess.Omvandlingstrycket inom statsförvaltningen försvagades enligt Statskontoretsbedömning efter den första besparingspropositionen , när ekonomin såsmåningom vände och började förbättras. Från regeringen inriktadesförändringsarbetet på att stärka den politiska styrningen av myndigheterna ochatt övergå från detaljstyming till decentraliserad mål- och resultatstyming avförvaltningen. Inom de ramar som anges av lagstiftning och ekonomiskafömtsättningar är det myndighetemas ansvar att besluta om på vilket sätt manlöser sina uppgifter. Som en följd av ett ökat kommunalt ansvar ochminskad statlig reglering av t.ex. skola och socialtjänst har de tidigarestora sektorstyrande myndighetema förvandlats till mindre staber medhuvudsakligen uppföljnings- och utvecklingsansvar. Sanuna mönster syns påhögskoleområdet. Den regionala statliga förvaltningen har förändrats genomavveckling av sektorsvis organiserade länsnämnder och samordning inomlänsstyrelserna. I ett andra förändringsskede har enligtStatskontoret inriktningen varit att marknadsorientera efterfrågestyrdverksamhet och använda konkurrens för att effektivisera näringsverksamhet ioffentlig regi. Syftet är att renodla den statliga verksamheten vars"hårda käma" är myndighetsutövning. Det är också en statlig uppgiftatt svara för produktion av kollektiva nyttigheter, där en marknadslösninginte har bedömts fungera, t.ex. framställningen av statistisk basinformationeller annan information som behövs för det politiska beslutsfattandet. Den största strakturella förändringen under desenaste åren är bolagiseringen av flertalet affärsverk, som innebär densnabbaste och mest omfattande minskningen av den svenska statsförvaltningennågonsin. I samma riktning verkar ökad upphandling av tjänster som tidigareutförts i offentlig regi och förändrade verksamhetsformer. vissa myndigheter har helt avvecklats ellerombildats medan andra blivit föremål för kraftiga neddragningar i samband medatt den statliga verksamheten förändrats. har vissa nya myndigheterinrättats. Sammantaget visas en bild av betydandeorganisations- och straktur- Prop. 1993/94:100 förändringar. Det är fråga omatt på olika nivåer renodla den statliga Bilaga 8 verksamheten ochförverkliga riktlinjeraa om decentraliserad resultatstyming, vilket i korthetinnebär: att bestämma vilka uppgifter statenskall sköta genom sina myndigheter och att precisera vilka resultat som skalluppnås. 1.2.2 Programmet för omställning och minskning avden statliga administrationen Riksdagenbeslutade om ett omfattande åtgärdsprogram för att stabilisera densvenska ekonomin och begränsa tillväxten i de offentliga utgifteraa("Krispaket 1", reg.skr 1990/91:50). Motivet var att bryta deninflationsdrivande pris- och lönekostnadsutvecklingen i den svenska ekonomin. 1programmet ingick att åstadkomma en omställning av den statligaadministrationen från utgiftsexpansion till resultatorientering. Målet var attminska kostnadema för den statliga administrationen utan attverksamhetemas resultat försämrades. En påtaglig ökning av produktiviteten imyndighetemas verksamhet förväntades således. Regeringen lade i kompletteringspropositionen 1991fram ett mera detaljerat förslag med åtgärder inom samtligadepartementsområden (prop. 1990/91:150, del II, bet.1990/9l:FiU37, rskr. 1990/91:390). Detta åtgärdspaket kom att kallasAdministrationsprogrammet. Det skulle genomföras successivt under budgetåren1991/92 - 1993/94. Regeringen beräknade att den årliga nettobesparingen påstatsbudgeten skulle bli ca efter treårsperiodens slut.Sammantaget visar de olika departementens åtgärdsförslag såsom de redovisadesi kompletteringspropositionen på en högre besparing, ca . För att undvika negativa effekter för medborgamatogs särskild hänsyn "till behovet av att upprätthålla den direktafältverksamhet som staten bedriver" (prop. 1990/91:150, Del II s.2).