prop · GH03168 · 1993-12-31 00:00:00 — Det skaUvidare finnas en vandelsprbvning av taxifbrare. Anslutning tiUbeställningscentral skaU vara ofoUgatorisk. På det lokafe planet skaU detfinnas en poUtisk nämnd som bvervakar de kvaUtetiva kraven på taxinäringen. skrivelse som kom in den 24 novemfoer 1993 framhåUer vUcten av en fortibpande tiUsyn bver taxmäringen. Fbr attresenärerna skaU kunna åka taxi skaU de bl.a. kunna veto att taxifbreteget ärett seribst verkande fbretog, att chauffören har tiUstånd att köra taxi cx;hatt han hittar. Föreningen viU cKkså ha bättre prisinformation både i taxibUenoch på de större flygpfetsema. Det behövs enUgt fbreningen foättre samarfoetemellan länsstyrelsema. , poUsen och skattemyndighetema så attbranschen kan saneras. Vidarekan nämnas att skrivelser kommit in från två privatpersoner vari synpunkterlämnas på bl.a. behovet av en återgång tiU reglering av taxitrafiken, resp. påfoehovet av mera tiUfbrUtUga taxametrar. SlutUgenskaU nämnas att Länsstyreben i genom och genom den 14 aprU 1992 kommit m med en skrivelsevari framhåUs att länsstyrelsema inte tiUräckUgt underrättos av andramyndigheter om olika missfbrhåUanden som förekommer inom den yrkesmässigatrafiken. Länsstyrelsema kan därmed mte foedriva sin tiUsyn av trafiken på etteffektivt sätt. LänsstyrelsemaframhåUer att foestämmelsen i 15 § yrkestrafikför-ordnmgen om domstolsunderrättelseskyldighet mte är tUlräckUg fbr att länsstyrelsema skaU fä detunderfeg som krävs fbr prbvningen. Länsstyrelsema fobr i stbrre utsträckningfå underrättelse om tiUståndshavare m.fl. som gjort sig skyldiga tiU sådanafegöverträdelser att deras lämpUghet måste ifrågasättos. Ettdirekt underrättelseflöde meUan RikspoUsstyrelsen, (f d.Trafiksäkerhetsverket) och länsstyrelsema foorde enUgt skrivelsen finnas somunderlag fbr länsstyrelsemas prbvning enUgt 15 cx;h 17 §§ yrkestrafiklagen omåterkaUelse av trafiktiUstånd på samma sätt som det finns enUgtkbrkortsfbrordningen. Länsstyrelserna foehbver enUgt skrivelsen också fätiUgång tiU uppgifter som kommer fram genom en sambearbetning avutsbkmngsregistret med centrafe yrkes-trafikregisten 7 Behov av ökad tillsyn över den yrkesmässiga trafiken Riksdagenhar som tidigare nämnts vid flera tiUfaUen StäUt sig bakom regeringens ställningstogande att foeslutet om hittiUs varande avreglering av den yrkesmässiga trafiken Ugger fest. avavregleringen fär ttots vissa profolem vad gäUer efterlevnaden av ett Prop.1993/94:168 antal foestämmelser inom fol.a. yrkestrafiklagstiftningen cx;hskattefeg-stiftningen foedbmas som övervägande positiva. Denslopade foehovsprbvningen har i stort sett lett tiU avsett resultet vad gäUertUlgången tiU taxitjänsten Det är sällan svårt att fä tog i taxi, framfbr aUtinte i storstodsregionema. Kundemas väntetid vid telefonfoe-ställning av taxihar i allmänhet minskat Uksom cx:kså tiden för att fä en foU firamkörd. Debeferade bristema i glesbygd synes i stort sett ha UtebUvit, bl.a. tiU fbljd avde villkor foeträffande trafikutfoud som stäUs av kommuner och trafikhuvudmänvid upphandUng av bl.a. skolskjutsar och färdtjänst. Dettehindrar inte att det kan finnas fog fbr påståendet att det fbrekommer en vissbveretefolering i storsfedema, vUket natarUgtvis stäUer tiU med profolem fbrnäringen som sådan och dess anstäUda. Fbr kundema är det däremot i huvudsakpositivt med gcxl tiUgång tiU taxifoUar CKh därav fbljande priskonkurrens. Detkan emeUertid också konsteteras att avregleringen kommit att medföra en deloegentUgheter och missförhållanden mom taxi vad avser den private kundensställning och säkerhet samt att konkurrensen inte aUtid sker på lika villkonDet sistaänmda medfbr aUvarUga profolem fbr de seribsa tiUständshavama sombotes att slås ut av sådana trafikutbvare som skaffar sig konkurrensfördelargenom att bryte mot fegar cx;h bestämmelsen E)essutom finns det profolem somhar att gbra med forister i de medel som finns tiUgängUga fbr att komma tiUrätte med missfbrhåUanden som i stbrre eUer mindre utsträckning är gemensammafbr samtUga transportslag inom den yrkesmässiga trafiken. SärskUtinom taxi folir profolemen iögonfallande. Fokuseringen tiU vissa av massmediauppmärksammade profolem inom är påtegUg. Det går dock mteatt komma ifirån att just taxunarkna-den för privatresor har en specieUkaraktär fbr kunden genom att den kännetecknas av att det är svårt att i fbrvägavgbra tjänstens pris och kvaUtet och att kunden därfbr inte harmarknadsbverfoUck. Taxi skUjer sig från bvriga servicenäringar på det sättetatt det sällan finns återkommande refetioner meUan ett och samma par av kundcxh fbrare eUer fbreteg. Anonynuteten inom näringen är därfbr stor vilket kanfoidra till en försämrad serviceanda. Det är relativt lätt för nystartadefbreteg att etefolera sig på marknaden, men tyvärr också fett att utayttjakunders kunskaps- eUer fbrhandUngsunderläge. Kundenhar också svårt att veto om det finns forister i fråga om säkerheten vid färdmed ett visst fordon cx:h med en viss fbrare. Detär också aUvarUgt inom aU yrkesmässig trafik att det finns en "gråzon" av fbretegare som foryter mot skattefegstiftningen antingen genom att inte registrera sig fbr skattskyldighet eUer inte redovisa skat ter och avgifter i förhåUande tiU verksamhetens omfattning. Fbr taxi kan detto ske bl.a. genom avancerade taxametermanipufetionen Vicfere finns fbretogare som genom konkurser och fbretogskamseUer undanrbjer skulder tiU samhäUet och leverantbrer och fär verksamheten stotssufoventionerad genom Ibnegarantimissfomk. Andranämncfe former av iUojal konkurrens är underfbrsäkrade fordon cx;h brott motarbetstidsfegstiftningen. Det förekommer också utnyttjande av fbrare för vilkaskatter cx;h scx;iafe avgifter inte betalas. AUt detto gbr det svårt fbrseribsa fbretogare att konkurrera med sådana som inte fiiUfbljer sinaekonomiska skyldigheter mot samhäUet eUer sina anstäUcfe. Avden stotistik som i redovisar i sitt ytttande bverStetskontorets rapport framgår att antalet återkaUade trafiktiiUstånd är hbgrefbr lastbUsfbretog än fbr taxifbretog. Antalet avsfeg på ansökningar omtt-afiktiUstånd är däremot hbgre fbr taxittafi-ken. Av detto går detnatarUgtvis inte att dra några slutsatser om vilken trafikgren som har destörste profolemen. Länsstyrelsema cx:h andra remissmstanser framhåUer rentalhnänt att profolemen är stora inom hefe den yrkesmässiga trafiken, dcKk kanskevärst i storstodsområdena och då mom godstrafiken och taxitrafiken. För denlångväga busstrafiken redovisas då och då profolem i form av forott motarfoetstidsbestämmel-sema. Beslutetom avreglering av den yrkesmässiga trafiken Ugger fast. De missfbrhåUanden somfbrekommer bör motverkas genom att tiUsynen över trafiken skärps.Länsstyrelsema behöver iä mera ändamålsenUga verktyg fbr sitt tiUsynsarbete.Det är dessutom vUctigt att samarbetet mellan länsstyrelsema och andra berbrdamyndigheter underfettas. VUctiga steg i den riktningen har redan fagits mensamarbetet behbver formaUseras i vissa avseenden. Detär en bättre konttoU av efterlevnaden av nuvarande regelverk som behbvs. Defegfbrsfeg som redovisas i fbljande avsnitt har som firämsto syfte att gbra tiUsyneneffektivare. Detär också, som regeringen ser det, vUctigt att redan fettode beslut i syfte attfä en bättre ordning inom yrkestrafiken kan genomfbras så snabbt som mbjUgt.Fbr att bidra tiU ett sådant genomförande har genom Kommunikationsdepartementetsfbrsorg tillkalfets en Ledningsgrupp för yrkestrclfrägor. I gmppen skaU cx;ksåsamarfoetet mellan myndighetema och mellan dessa och oUka branschorganisationerstade-ras och klarläggas, i syfte att effektivisera tiUsynen bver trafiken. Etttredje syfte med gmppen är att kartiägga behovet av eventaeU ytterUgarefegstiftning inom området. Gmppen består av fbreträdare fbr ledningen mom 18olika myndigheter och branschorganisationer med anknytning tiU yrkesttafiken.Arbetsformema fbr gmppen skaU vara informeUa. Arfoetet skaU i stort varaavslutet fbre . 8.1 Löpande uppföljning av lämpligheten hos den som fått tillstånd till taxitrafik Regeringens fbrslag: Enskärpt uppfbljning av dem som titt tUlstånd tiU yrkesmässig trafik skaU ske. 1993/94. Promemoriansförslag: överensstämmer med regermgens. Remissuistanserna:Fbrsfeget tiUstyrks av samtUga utom , som dcx;k tiUstyrker den redovisadeändringen i 12 § yrkestrafikfbrordningen. Svenska Busstrafikfbrfoundetfbreslår en omformulering i 19 § yrkestrafikfegen. Skälenför regeringens förslag: Stetskontoret har i sin rapport lämnat en lång radfbrsfeg som syftor tiU att fbrfoättra uppfbljningen av tiUståndsgivningen.TiUsynen skaU kunna fbrfoättras genom ökat samarfoete mellan foerördamyndigheten Ettav fbrsfegen syftar tiU att minska mbjUghetema fbr en tUlstånds-havare attflytte över delar av sm fordonspark tiU personer som inte har tiUstånd tiUyrkesmässig trafik. Sådana överflyttningar upptecks ofte vid de aUt mer vanUgtförekommande konkursema mom foranschen. Föratt niinska möjUghetema tiiU överflyttning av fordonsparken tiU personer sominte godkänts som trafikutbvare fbreslår Stetskontoret att yrkestrafikregistretunder efter en prbvrung spärras fbr registrering av ytterUgarefordon. När tiUståndshavaren anmäler ytterUgare fordon på sitt tiUstånd färlänsstyrelsen genom spärren vetskap om detto och kan vidto en kontroU,motsvarande en ny tiUståndsprbvning. EnUgtregeringens mening måste vid den löpande lämpUghetsupp-följningen foestämmelserfinnas som motverkar att bverfbringar av fordon sker från en tiUståndshavaretiU personer som mte har trafiktiUstånd. E)et får således inte fbrekomma atttiUståndshavaren - i stäUet fbr att foedriva trafiken med anstäUda förare - hyrut sina fordon tiU personer som mte har prövats lämpUga att ha tiUstånd tiUyrkesmässig trafi-fik. Pådetto sätt folir det mbjUgt att bedriva yrkesmässig trafik utan någon som helsttiUsyn från sida eUer konttoU från skattemyndigheterna.Redovisning av mervärdesskatt och andra skatter kan utebU så gott som helt.Några aifoetsgivaravgifter foetalas över huvudtoget inte in eftersom det inteformeUt sett finns några anstäUda. Beträffandevilka åtgärder som bör vidtos fbr att komma tiU rätto med missfbrhåUandena kankonstoteias att remissinstansema är ense om foehovet av åtgärder men har olikauppfetmingar om val av metod. Oenigheten har fol.a. att gbra med atttrafiktiUstånd mera sällan återkallas på gmnd av brott mot justyrkestrafiklagstiftningen. Detkan hävdas att det formeUt sett redan finns en ordning som skuUe kunna fbrhindra att fordon bverfbrs tiU personer som inte har trafiktiU stånd. EnUgt yrkestrafikfbrordningen skaU således, innan ett fordon används i yrkesmässig trafik, en anmälan om fordonet och dess registre ringsnummer lämnas tUl tiUståndsmyndigheten, dvs. när det gäUer taxitrafik tUl . En sådan anmälan är en fömtsättnmg fbr att tiUståndshavaren skaU fä ett s.k. yrkestrafikmärke fbr fordonet och en gul taxiskylt. TiUståndshavaren fär därefter inte bverfeto sina på detto sätt märkto fordon tiU något annat företog utan att den ansvarige fbr detto senare fbretog lämpUghetsprövas. Genom en foeslutod ändring i YTF skaU , när fordonet anmäls, också konfroUera att fordonet verkUgen är godkänt fbr det sfeg av ttafik som 18 yrkestiafiktiUståndetavsen Om fordonet skaU användas i taxittafik skaU uppfyUa kravet på godkänd taxameter Vidare skaU länsstyrel- Prop.1993/94:168 senkonttoUera att tiUståndshavaren är ägare eUer har nyttjanderätt tiU Detär emeUertid uppenfoart att systemet inte fimgerar på ett tiUfredsställandesätt. Det är aUtfbr fett att hyra ut taxifordon tiU personer som formeUt stärsom anstäUcfe fbrare men som uppträder som trafikutbvare utan att uppfylfekraven på ekonomisk och personUg lämpUghet cx;h pä sådan feglydnad som krävs aven tiUståndshavare. Fbratt stevja detto missfomk har föresfegits "ett fordon per tiUstånd".Stotskontoret har fbr sin del inte kunnat påvisa fbrdefema med en sådanordning. Flertalet remissinstanser avstyrker fbrsfeget. Denändring av 19 § yrkestrafikfegen som fbreslås syftar tUl att ytterUgareprecisera länsstyrelsemas ansvar fbr den fortiöpande tiUsynen. En skärpttiUsyn av taxitrafiken skaU kunna ske genom de ändringar iyrkestrafikfbrordningen som regeringen nyUgen har foeslutot om cx;h som umebäratt tiUståndsmyndigheten ånyo skaU prbva tiUståndshavarens lämpUghet enUgt 6 §yrkestrafikfegen i det faU tiUståndshavaren anmäler att han viU utöka det antalfordon som tidigare anmälts för användnmg i taxitrafiken. Ett villkor för atttaxiägaren skaU fä utbka sm fordonspark är således att tiUståndsmyndigheten pånytt prbvar deimes lämpUghet. Dämtbver skaU fbr aU yrkesmässig trafik gälfe attkonfroU skaU ske av att fordonet uppfyUer de villkor om registrering cx;h ombeskaffenhet och utmstning som föreskrivs fol.a. i foilregisterkungbrelsen(1972:599) och fordonskungbrelsen (1972:595) fbr den fordonstyp och fbr detsfeg av trafik tiUståndet avsen Fbr t.ex. taxitrafik fbmtsätter detto gcxlkändtaxameter Vidare skaU fbr samtUga trafiksfeg kontroUeras att tiUståndshavarenär ägare eUer har nyttjanderätt tiU fordonet. Vidprbvningen fobr fol.a. cx:kså konfroUeras att registrering har skett fbrmervärdesskatt och arfoetsgivaravgiften Det foör också kontroUeras att denmervärdesskatt och de avgifter som erfegts står i rimUg proportion tiU detantal fordon som godkänts fbr trafik. Pådetto sätt torde syftet med önskemålet om "ett fordon per tiUstånd"bU tiUgodosett utan att man fbr den skuU behöver tiUgripa en kostsam uppdelningav redan meddelade tiUstånd. Detbbr framhållas att i de feU en tiUståndshavare är väl känd av ,den fbmyade tiUståndsprövningen kan göras tämUgen summarisk. Det kan t.ex. varafråga om en trafikutövare som under loppet av byggt upp en fordonsparkoch som vid tidigare prbv-ningar befimmts lämpUg. Är det däremot fråga om en,relativt sett, mera väsentUg bkning av antalet anmälda fordon, kan det varanbdvändigt med en mera mgående lämpUghetsprbvning. Denkomplettering som fbreslås i 19 § yrkestrafikfegen syftar tiU att markeraprincipen med återkommande lämpUghetsprbvning. Eftersom återkaUelsegmnden somregel är brott mot andra fegar än yrkestrafiklagen är det av stor vikt med ettnära samarbete mellan och bl.a. poUsen cx;h skattemyndigheterna. RegeringenviU cx;kså hänvisa tiU de preciseringar av gmndema för återkaUelse av ttafiktiUstånd som regeringen foeslutode om den 16 de- 19 De nyabestämmelsema har fagits in som 11 a § yrkestra- I dennaparagraf anges cx:ksä att om ett trafiktiUstånd har återkaUats på gmnd av deomständigheter som nämns i paragrafen, av fegst tre cx;h hbgst fem årskaU bestämmas under vilken den prbvade skaU anses olämpUg att drivayrkesmässig trafik. 8.2 Sambearbetning av yrkestrafikregistret medutsökningsregistret Regeringensförslag: skaU fä användas fbr tUlsyn av innehavare avttafUctUlstånd och trafikansvariga enUgt yrkestrafikfegen (1988:263). Uppgifteri utsökningsregistret skaU få samfoeaifoetas med uppgifter i Vägverketscentrafe yrkestrafikregister Promemoriansförslag: Överensstämmer med regeringens. I promemorian fbreslogs dock attuppgifter från utsökningsregistret skuUe lämnas ut tiU på mediumfbr automatisk datofoehandling (ADB). Regeringens fbrslag mnefoär attuppgiftema efter samfoearfoet-ning lämnas ut till länsstyrelsema i form avutskrift. Remissuistanserna: Av demsom yttrat sig tiUstyrker samtUga. Datainspektionen (DI) erinrar om attsamfoearfoetning av utsbkningsregistret och yrkestrafikregistret måsteregleras. Eftersom det rbr sig om återkommande sambearfoettungar anser DI attdet är lämpUgt med en fbrfatttiingsreglering. () viU utökaomfettningen av uppgiftslämnandet. RSV firamhåUer också att sambeaifoetning enUgtpromemoriefbrslaget umefoär att det i fbrsto hand folir som får delav uppgiftema, mte länsstyrelsema. Fbr att foeivra foulvanfbr-hållanden foördet enUgt Svenska Taxifbrfoundet finnas möjUghet att te fram uppgifter också omstyrelseledamöter i taxifbretog. Skälen för regeringensförslag: beslutede regeringen att tUfefa samfoearfoetiiingav uppgifter i utsökningsregistret om skatter cx;h avgifter medyrkestrafikregistret. Härigenom har det kunnat ske en foättre uppfbljning avlämpUgheten hos dem som fått tiUstånd tiU yrkesmässig trafik. TUlståndet tiUsamfoearbetningen var tiUfälUgt och begränsat tiU fbrste halvåret 1993.Stetskontoret fbreslår i sm rapport att sambearfoetning av uppgifter om skuldersom drivs m av kronofogdemyndigheten i allmänt mål bör fä ske även efter den 1juU 1993 och utan tidsbegränsning. Det huvudsakUga ändamåletmed utsbkningsregistret har hittiUs varit dess användning fbrkronofogdemyndighetemas verkstälUghet enUgt utsbkningsfoalken eUer annan författningsamt planering och tiUsyn av denna verksainhet. Registret fär vid sidan häravcx:kså användas fbr avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter samtfbr konttoUverksamhet och utredningar vid bestämmande CKh uppfobrd av skatter,taUar och socialavgiften Användningen har aUtså begränsats tiU den exekutivaverksamheten och beskattningsverksamheten, dvs. En utvidgning av ändamålet med regist- Prop.1993/94:168 ret i enUghet med promemoriefbrsfeget umebär att man bryter dennaprincip. Behovet av att kunna foearfoeto uppgiftema i registret måste varamycket stort fbr att kunna motivera en sådan fbrändring. Erfarenheternaav den tiUfälUga sambearfoetningen avseende fbrsto är enUgtlänsstyrelserna mycket goda. De har snabbt och utan att behöva tiUgripa enmanueU bearbetning fatt tiUgång tiU uppgifter om vUka trafikfbrefag och dessttafikansvariga som sfepar efter med skatter och avgifter eUer är fbrsatto ikonkurs m.m. Härigenom har i ett stort antal feU trafiktiUstånden ifrågasattsoch i åtskilUga feU återkaUats. En sådan verkningsftiU sanering av denyrkesmässiga trafiken skuUe inte ha varit möjUg med hjälp av de tidigareanväncfe metodema att i varje enskUt faU manueUt inhämto uppgifter frånkronofogdemyndigheten om tiUständshavama. Uppgiftemai den sambearfoetning som ägde mm fbrsto håUer nu på att foUfbråldrade. Nya ttafikfbretog konuner tiU hefe tiden. I de redan befintUgafbretogen är det vanUgt förekommande att de trafikansvariga byts ut. Nyasambearfoetningar foehbver därfbr gbras med en viss pericxlicitet. Altemativetmed enfoart manueUa granskningar av uppgifter från kronofogdemyndigheten ärinte reaUstiskt med hänsyn tiU mängden ttafiktUlstånd (ca 37 000) och framföraUt tiU den stora omfettningen av förändringar i personkretsen avtrafikansvariga. Det är därfbr i hbg grad angeläget att utsbkningsregistret färanvändas även fbr tiUsyn av innehavare av trafiktiUstånd och trafikansvarigaerUigt yrkestrafiklagen. Medstöd av vad som anfbrts ovan och en enig remissopinion fbreslår regeringen attutsbkningsregisterfegen (1986:617) ändras så att ändamålet med registret ävenomfettar tiUsyn av mnehavare av trafiktiUstånd och trafikansvariga enUgtyrkestrafiklagen. Syftetär att gbra det mbjUgt att samfoearfoeto vissa uppgifter i utsök ningsregistret med uppgifter i yrkestrafikregistret om tiUståndshavare och trafikansvariga och pä så sätt underlätto tiUsyn av den yrkesmässiga ttafiken enUgt yrkestt-afiklagen (1988:263). Det är aUtsä endast uppgifter om de personer som förekommer i centrafe yrkestrafikregister, dvs. enbart tiUståndshavare och trafikansvariga, som skaU sammanstäUas med uppgifter i utsökningsregistret. Att samfoear foeto uppgifterna även med uppgifter om styrelseledamöter i taxifbretog, som Svenska Taxifbrfoundet föreslår, är inte praktiskt mbjUgt med nuva rande registerföring. Det fömtsätter att uppgiftema, som foara finns i aktiefoolagsregisttet, fbrs in i yrkestrafikregistret. Det är natar Ugtvis vUctigt att beivra bulvanförhåUanden men att utvidga register föringen på det nu antydda sättet skuUe enUgt vår mening fbra för längt. Ledamötema är ofta många tiU antalet. Det händer också att samman sättningen av styrelsen ändras med kort varsel. KonttoUintresset får i denna del tiUgodoses på annat sätt. RSV firaitihåUer att det finns behov av att konttoUera även de personer som sökt men ännu mte bevUjats tiUstånd. Detto är helt riktigt men även här fär konttoUen ske på annat sätt än genom sambearbetaing av uppgifter i utsbkningsregistret med 21 I fbrsfeget tiU feg omändring i utsbkningsregisterfegen (1986:617) anges i 1 § tredje stycket 4 attutsbkningsregistret får användas utanfbr exekutionsväsendet även fbr tiUsyn avinnehavare av trafiktiUstånd tx;h trafikansvariga enUgt yrkestrafikfegen.Lydelsen sammanfeUer med försfeget i promemorian. Däremot har de i promemorianfbresfegna ändringama i 9 § utsökningsregisterfegen inte togits med i denna proposition.Skälet är att uppgifter ur utsbkningsregistret mte kommer att lämnas ut påmedium fbr automatisk datebehandling tiU länsstyrelsema, vilket fbreslogs ipromemorian. IDen tiUfälUga sambearbetaing som ägt mm under förste halvåret1993 har enbart mneburit att länsstyrelsema fått del av utskrifter i form avdataUstor som sänts ut från RSV tUl resp. länsstyrelse. Denna redovisning harvarit fiiUt tillräckUg fbr tiUsynsarbetet och har, som nämnts, resulterat iett stort antal återkaUelser av ttafiktiUstånd. Något skäl att ändra dennaordning finns inte. Eftersom uppgiftema i utsbkningsregistret mte kommer attlämnas ut tiU länsstyrelsema på ADB-medium bör samfoeaibetningen lämpUgenregleras närmare i utsbkningsregisterfbrordningen (1986:678). Regeringen viUemeUertid redan nu framhålfe att en allmän strävan är att foegränsa deuppgifter som får samfoearbetes med yrkestrafikregistret tiU sådana somverkUgen är betydelsefuUa for länsstyrelsemas tiUsynsverksamhet. Vad som behövsfbr tiUsynen är uppgifter i allmänna mål om skuldens storlek men ocksä om deti sådana mål finns stäUd säkerhet, uppskov cx;h avbetalningsplan. Av betydelseär givetvis också uppgifter om foetal-ningsmstäUelse, likvicfetion cx:h omförefaget eller de granskade personerna är fbrsatto i konkurs. Det fobr ävenvara mbjUgt att konttoUera om det finns ackord, näringsfbrfoud cx:h fbrordnandeav gcxl man enUgt 2 § ackordsfegen (1970:847). Som tidigare nämnts iavsnitt 3 har DI mte haft något att erinra mot lagförslaget. DI:s yttrande hartogits in som bilaga 5. 8.3 Legitimation av förare i taxitrafik Regeringensförslag: Legitimation som taxiförare skaU endast fä ges tiU den som med hänsyntiU yrkeskunnande cx:h feglydnad bedöms vara lämpUg som taxifbrare. LegitimationenskaU kunna återkaUas om innehavaren genom brottsUg gäming visat sig olämpUg. Promemorians förslag:Överensstämmer med regeringens utom foeträffande vilken myndighet som fobrskbto vandelsprbvningen. Remissinstanserna: SamtUgatiUstyrker en vandelsprbvnmg av taxifbrare. Länsstyrelsema samt cxhSvenska Taxifbrfoundet viU att prbvningen skaU ske av och inte avVägverket. föreslår att Ucraftträdandet foör ske redan den 1juU 1994. Skälen för regeringensfbrslag: foeslbt regeringen om en ändring i yrkestrafikfbrordningen, såatt fbrare i taxitrafik skaU besitto ettvisst yrkeskunnande (12 d § yrkesttafikfbrordnuigen). Ett vUlkor fbr Prop.1993/94:168 att fä framfbra fordon i taxitrafik skaU således vara att fbrarenhar bUvit godkänd vid ett av anordnat skriftUgt prov som styrker ettsådant kunnande. Härigenom skaU tiUses att fbrama har kunskaper i kartiäsningsamt om olika passagerares behov av hjälp samt den kännedom omyrkestrafikfegstiftaing och arfoetstidsfoestämmelser som erfordras fbrarfoetet som fbrare i yrkesmässig trafik. Yrkeskunnandethos fbrama skaU bestyrkas genom en legitimation med namn cx:h fotografi.Fbraren skaU vid transport av passagerare hålfe legitimationen väl synUg. Regeringensfbrsfeg om en vandebprövning av fbrama bbr ses mot foakgmnd av att enpassagerare i ett taxifordon är i hbg grad foeroende av den enskUde fbrarensagerande. Fbr resenärens trygghet är taxifbra-rens påUtUghet, ärUghet ochyrkesskickUghet helt avgbrande. Stor vikt fobr därfbr feggas vid föramasegenskaper och inte endast vid taxfegar-nas och den tekniska utmstningens.Förarnas vandelsprövning är mot denna foakgmnd av central foetydelse. Iprbvningen för en särskUd fbrarfoehbrighet fobr därför mgå en konttoU avsökandens feglydnad på motsvarande sätt som enUgt 6 § yrkestrafiklagen gäUerfbr tiUståndshavare.