prop · GG03121 · 1993-02-18 00:00:00 — Kostnad för utvecklingsskador bör givetvis ingå i försäkringen, och som en rimlig premie som samhället - byggindustrin skall erlägga för att ta vissa risker i utvecklingen av byggandet. En byggskadefond, liknande den danska, bör därför svara för denna del av risktagandet (det danska systemet är i princip inriktat mot att bara försäkra utvecklingsskadorna). I departementspromemorian anges att premierna för byggfelsförsäkringen bör hållas på så låg nivå som möjligt genom bl. a. en konkurrens mellan olika försäkringsgivare. HSB delar nämnda uppfattning särskilt som kost- naderna för denna nya försäkring ytterligare belas- tar det redan hårt kostnadstyngda bostadsbyggandet. Försäkringspremiens storlek skall självfallet stå i relation till skaderisken. Beräkningen av försäkringspremien när det gäller en ny försäkring som i detta fall är naturligtvis ytterligt vansklig. Det torde inte finnas någon annan möjlighet än att här pröva sig fram och att sätta en försäkringsmässigt acceptabel premie i relation till produktionskostnaden. Det är emellertid viktigt att försäkringspremien också syftar till att ge den byggande själv en anledning till ytterligare kvalitetsmedvetande exempelvis på så sätt att projekten studeras ur skadeförebyggande och kvalitetsförbättrande synpunkt. Detta bör då åtminstone också kunna påverka premie- sättningen i sänkande riktning. anför liknande synpunkter och anser dessutom att försäkringspremien bör ingå i underlaget för räntebidrag och kreditgaranti. , som förordar frivillighet, anför bl.a. följande. Vissa uppskattningar har lämnats av försäkringsbolag vad gäller storleken på premien för en byggfels- försäkring. En nivå på mellan 1-1,av produk- tionskostnaden har nämnts. Det bör hållas i minnet att denna kostnad är en tillkommande kostnad för byggherren/fastighetsägaren och att den därmed kommer att öka bygg- och förvaltningskostnaden. Vidare bör påpekas att dessa uppskattningar utgår ifrån dagens situation där kommunen utövar kontroll och tillsyn över byggprocessen. Den föreslagna avregleringen inom PBLs område, där kommunens granskning och tillsyn av bygglovhandlingar be- gränsas avsevärt, kan komma att öka försäk- ringsgivarens kostnad och därmed också påverka premierna. Dessa frågor bör penetreras närmare. anför att det torde, i ett inledande skede, vara nödvändigt att beräkna premien som en viss procent av produktionskostnaden, eftersom erfaren- het saknas i av denna typ av försäkring. Efter hand som erfarenhet erhålles bör emellertid premiesättningen syfta till att ge incitament för skadeförebyggande och kvalitetsförbättrande åtgärder. I departementspromemorian föreslås följande beträffande vilka byggnader som skall omfattas av byggfelsförsäkring. Som villkor för statligt finansieringsstöd vid ny- och ombyggnad av flerbostadshus skall byggfelsförsäkring ha tecknats. Före byggstart vid nybyggnad av flerbostadshus och vid ombyggnad - som kräver bygglov - av sådana skall lagreglerad byggfelsförsäkring ha tecknats. konstaterar att varken lagen om byggnadsgaranti eller det i promemorian framlagda förslaget till en lag om byggfelsför- säkring omfattar kontor eller lokaler för undervisning, vård eller annan omsorg. Mot bakgrund av att problemen med "sjuka hus" ofta uppstår i denna kategori av lokaler och med hänsyn till att utvecklingen går mot att skolor, daghem och andra vårdinrättningar i ökad utsträckning kommer att drivas i privat regi, anser tingsrätten att det finns skäl att överväga om inte även dessa lokaler bör omfattas av lagstiftningen. I vart fall synes det vidare rimligt att även småhusen får omfattas av garantisystemet enligt lagen om byggnadsgaranti eller en lag om byggfelsförsäkring. Det framstår inte som ändamålsenligt att det finns olika system för småhus och övriga byggnader. erinrar om att i förordningen om statligt räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder (1991:1933) anges endast att pro- duktionsgaranti och avhjälpandeåtagande skall vara betryggande (7 §). Bestämmelsen kompletteras av anvisningar. Vi har kunnat konstatera att villkoren för småhusgaranti efter hand försämrats. Det finns därför enligt vår uppfattning anledning att genom lagstiftning närmare ange även hur småhusgarantin skall vara utformad. HSB konstaterar att det råder en så allvarlig lågkonjunktur, att någon omfattande nybyggnadsverksamhet knappast är att påräkna. Ombyggnadsverksamhet kan dock förväntas fortsätta i relativt betydande omfattning. Enligt lagförslaget skall liksom i den tidigare byggnadsgarantilagen byggfelsförsäkring krävas vid ombyggnader, som fordrar bygglov och som "avsevärt förlänger bygg- nadens brukstid". Det torde för en någorlunda ensartad tillämpning av detta villkor vara an- geläget, att lagstiftaren i en kommande proposition närmare uttalar sig om vad som i detta sammanhang skall anses vara "avsevärt". och anför liknande synpunkter. AB Bostadsgaranti understryker att det är angeläget att småhusen undantas från det nu aktuella systemet även om den nuvarande kopplingen mellan konsumentskyddet och statliga räntebidrag skulle försvinna t ex i samband med att systemet med räntebidrag upphör. Det bör därför övervägas om undantaget i lagtexten kan utformas så, att det görs oberoende av förordningen om statligt räntebidrag. Om detta ej sker bör orden "statlig bostadsfinansiering" i 1 §, första stycket, anpas- sas till att statens medverkan sker genom räntebidrag. , som avstyrker byggfelsförsäkring, anför. Enligt olika uttalanden har avsikten varit att åstadkomma försäkringsskydd av visst slag för flerbostadshus. Genom utformningen av § 1 kommer även frifinansierade en- och tvåbostadshus att omfattas av lagen. Den s.k. småhusgarantin borde vara mycket lämpligare reglering för sådana hus än föreliggande förslag till byggfelsförsäkring. anser att byggfelsförsäkring bör omfatta i princip allt byggande. Regleringen av återkravet finns i 6 § lagen om byggfeslförsäkring i departementspromemorian s. 47. Hovrätten över och anför att förskriften i första punkten 6 § om försäkringsgivarens regressrätt torde med hänsyn till innehållet i 5 § andra punkten endast ha begränsad betydelse. Enligt paragrafens andra punkt får fastighetsägaren inte avsäga sig rätt till ersättning som tillkommer honom enligt avtal. Stad- gandet hindrar emellertid inte att en köpare av en försäkrad fastighet i samband med förvärvet under- låter att betinga sig garantier beträffande fastighetens skick och därigenom erhålla för- delaktigare villkor i andra avseenden. Byggfelsförsäkringen kan i ett sådant fall bidra till att entreprenörens ansvar upphör på ett ti- digare stadium än vad som annars hade varit fallet. SIB säger sig ha svårt att förstå varför återkravsrätten skall begränsas. Under debatten i franska parlamentet om objekts- och an- svarsförsäkring inom byggandet förkastades varje tanke på att skapa en "allmän sjukförsäkring för byggare". Beträffande skrivningen "försäk- ringsgivare bör överta den skadeståndsrätt som be- ställaren kan ha gentemot en entreprenör" utgår institutet ifrån att denna rätt gäller inte enbart gentemot entreprenören utan gentemot varje byggproducent. anser att återkravsfrågan är viktig vid uppbyggnaden av ett system för ersättning av byggfel. Väljer man ett system utan återkrav blir hanteringen enkel och kostnadsbesparande. Väljer man ett system med återkrav medför detta dubbla försäkringssystem nämligen ett primärt försäkringssystem som skyddar dem mot vilka åter- krav riktas. Ett sådant dubbelsystem är naturligen avsevärt dyrare. Dels krävs dubbla försäkringsskydd och dels krävs dyrbar hantering vid överförande av ersättning från primärsystemet till sekundärsystemet. I promemoran uttalas den förhoppningen att försäkringsbolagen inte kommer att återkräva i nämndvärd omfattning och att därför problemet med dubbelförsäkring undviks. En byggfelsförsäkring med full återkravsrätt jämfört med en byggfelsförsäkring med begränsad återkravsrätt blir möjligen billigare. Det är svårt att ange storleken på eventuell premiereducering. Återkrav är en komplicerad och dyrbar process där olika ansvarsregler gäller. Byggfelsförsäkring kommer att meddelas av olika försäkringsbolag i konkurrens. Med all säkerhet kommer olika lösningar att presenteras vad gäller återkrav. Vissa försäkringsbolag kommer att ha lägre och full återkravsrätt, medan andra försäkringsbolag kommer att ha högre utan återkravsrätt eller med begränsad återkravsrätt. Med tanke på konkurrensläget mellan försäkringsbolagen är det inte realistiskt att tro att återkrav inte kommer att bedrivas. Det avgörande syftet med återkravsrätten måste vara prevention. Byggfels- försäkringen får inte avlasta beställarens, entrep- renörens, materialleverantörens och konsultens ansvar för kvalitet i byggandet. Här har natur- ligtvis återkravsrätten betydelse. Mot denna bakgrund anser att återkravsfrågan bör regleras i lag om byggfelsförsäkring. Återkrav skall få förekomma, dock enbart i begränsad omfattning. På så sätt undviks dubbelförsäkring. I Allmänna försäkringsvillkor för byggnadsgarantiför- säkring, bilaga 2, regleras återkrav under punkten 13. Återkrav får här till en början enbart ske mot den som orsakat felet. På så sätt fokuseras åter- kravet just mot den part som orsakat felet och inte övriga parter, som eventuellt på grund av avtal ändock svarar för felet. Återkravsrätten begränsas vidare till av värdet av den ansvariges åtagande. Denna ansvarsnivå är en inom byggbranschen vedertagen ansvarsbegränsningsnivå bl a i AB 92. Den är rimlig till sin storlek och torde tillgodose kraven på prevention. Speciell försäkring behövs inte som vid fullt återkrav. För att ytterligare förhindra att de ansvariga försäk- rar sig för återkravet, bör 15 %-begränsningen, på sätt som anges i punkt 13, sättas ur spel om försäkring finns. anser att det sätt på vilket återkravet löses i punkt 13 är en rimlig begränsning av återkravsrätten, och att den skall inskrivas i 6 § lagen om byggfelsförsäkring. och anför liknande synpunkter. föreslår att "eget vållande eller" i 6 § i lagförslaget utgår; "eller på annan grund" synes fullt klargörande. Dessutom anser förbundet att lagtexten tydligare kan utvisa att försäkringsbolaget endast övertar den rätt till ersättning som motsvaras av vad som betalas ut från försäkringen till byggnadens ägare. Att försäkringsbolaget av den ersättningskyldige inte kan utkräva den självrisk som byggnadens ägare har att bära framgår förslagsvis av följande lagtext (som visar att det är byggnadens ägare som avses). En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att 1. en försäkringsgivare, som betalat ut ersättning på grund av försäkringen, övertar i motsvarande mån den rätt till ersättning som byggnadens ägare kan ... felet eller skadan, 2. en ägare till en byggnad ... bestämmelser". Dessutom förefaller det sig enligt förbundets mening som naturligt att reglerna i föreslagna 6 § placeras framför de regler som återfinns i 5 § lagförslaget. delar utredningens uppfattning att det är angeläget att försäkringsbolagen utnyttjar sin rätt till regress så att entreprenörer som bygger på ett felaktigt sätt verkligen får ta ansvaret för de felaktigt utförda åtgärderna. konstaterar att problemet med återförsäkringar för den som kan bli ansvarig för byggfel har inte lösts på ett bättre sätt genom det i promemorian diskuterade förslaget om byggfelsförsäkring. Ett förbud mot återförsäkringar torde vara en för långtgående åtgärd. Tingsrätten har svårt att se att återförsäkringar helt kan und- vikas. Bakgrunden till att en lösning med garantier utfärdade av särskilt inrättat garantibolag valdes i lagen om byggnadsgaranti var enligt prop. 1990/- 91:189 s. 18 att ett system med obligatoriska byggfelsförsäkringar hade avvisats från försäk- ringshåll med hänvisning till svårigheterna att be- räkna riskerna och att erhålla nödvändig återförsäkring. I promemorian har inte närmare be- rörts hur försäkringsbolagen numera anser sig kunna bemästra dessa svårigheter. Tingsrätten kan bara konstatera att, såvitt framgår av promemorian, vissa försäkringsbolag synes vara beredda att meddela byggfelsförsäkringar med ett innehåll som skulle ge ett försäkringsskydd som i huvudsak motsvarar det skydd som erhålls genom lagen om byggnadsgaranti. framhåller att försäk- ringsbolagens återförsäkringar normalt inte är utformade så att de ger skydd för specifika åtaganden. Försäkringsgivarens återförsäkringar regleras genom bolagsordningens bestämmelser om maximalt självbehåll. Det kan därför inte förutsättas att ett visst åtagande av en försäkringsgivare alltid är garanterat genom åter- försäkring eller på annat sätt. Efterlevs självbehållsreglerna ger de emellertid en betryggande möjlighet för försäkringsbolaget att infria sina förpliktelser. Eftersom i lagen om byggfelsförsäkring endast regleras vad försäkringen skall eller får innehålla anges beträffande självrisk i promemorian att "ägaren skall stå viss självrisk" (5 § punkt 3). Hovrätten över och anser, för att inte lagen skall kunna kringgås bör i lagen anges hur hög självrisken får vara. påpekar att av promemorian framgår inte vilka självrisknivåer som kan anses skäliga. Med hänsyn till inspektionens tillsyn över försäkringsverksamheten skulle någon form av vägledning härvidlag vara värdefull. Inspektionen vill här som sin mening ange att självrisken, för att inte förfela syftet med lagstiftningen, inte bör vara alltför hög. Ett s.k. tak för självrisken kan t.ex. uppställas i lagen. ifrågasätter införande av självrisk i bygg- felsförsäkring. konstaterar att den remitte- rade promemorian inte ger något underlag för bedömningen om lagen om byggnadsgaranti eller det i promemorian presenterade förslaget till en lag om byggfelsförsäkring skulle strida mot . Någon avgörande skillnad i detta hänseende mellan lagen om byggnadsgaranti och en lag om byggfelsför- säkring torde emellertid inte föreligga. SIB delar uppfattning att lagen om byggnadsgaranti kan visa sig strida mot EG:s existerande och förutsebara regler på området (1.2); däremot torde inga hinder föreligga vad beträffar den föreslagna lagen om objektsförsäkring, jfr inlägg från i den pågående debatten inom de av EG tillsatta utredningsgrupperna. Synpunkter på konsortiets förslag till påpekar beträffande de allmänna försäkringsvillkoren att friskrivningarna i punkten 5.2.6 avser sådana skador på i byggnaden ingående material, särskilt vatten-, värme- och avloppsledning samt ventilations- och elsystem, som kan ge upphov till allvarliga hälsorisker för de boende. Det är oacceptabelt att försäkringen inte omfattar här avsedda byggfel. HSB anför i frågan bl.a. i redovisningen av följderna av nya AB 92 anförs i promemorian att kommittéförslaget "bedöms överensstämma relativt väl med (de i promemorian redo-visade principerna för) byggfelsförsäkring. HSB har inget att invända mot en sådan bedömning, men det förefaller inte klart att kommittéförslagets redovisning av undantag från försäkrade händelser verkligen står i överensstämmelse med lagförslagets utformning av den föreslagna 5 §. Möjligheter till ansvarsbe- gränsningar av det slag som redovisas i konsortieförslaget är av flera skäl nödvändiga. Det är av avgörande betydelse såväl för premiekost- naderna som för möjligheterna att erhålla nödvändig återförsäkring. Enligt HSB:s mening måste försäkringen kunna begränsas vad gäller för- säkringsbelopp per byggnad och vid exempelvis s k serieskada. Inte heller är det nödvändigt och framför allt mycket kostsamt att försäkra med oli- miterad indexering . anför liknande synpunkter. Industrins Byggmaterialgrupp anför i frågan bl.a. följande. I de försäkringsvillkor som finns redovisade i Bilaga 2 till promemorian anges under punkten Återkrav att "I den mån försäkringsbolaget har betalt ersättning övertar försäkringsbolaget fastighetsägarens rätt att kräva ersättning av den som orsakat felet". Vi emotsätter oss starkt den skrivningen. Försäkringsbolaget tar i sig över de avtal som fastighetsägaren har med sina entreprenörer och leverantörer. Det skall därför ej innebära att det ges möjlighet för försäkrings- bolaget att efter eget bedömande ta direkt kontakt med någon enskild ej avtalsslutande part (ex vis materialleverantör) och kräva ersättning. Det bör vara de med fastighetsägaren kontraktslutande par- terna som primärt har att ta ställning till försäk- ringsbolagens ersättningsanspråk. SBC ser en risk med det nya systemet. Med fyra stora försäkringsbolag som bildar ett konsortium och vars allmänna försäkringsvillkor presenteras i departementspromemorian finns risk att konkurrens på försäkringsmarknaden blir minimal. För att hålla premierna på en rimlig nivå och villkoren godtagbara för försäkringstagarna behövs flera aktörer på marknaden. Vi ser gärna att utländska försäkringsbolag får möjlighet att konkurrera på den svenska marknaden både vad gäller villkoren och premierna. Vi har givetvis också studerat för- säkringskonsortiets förslag till allmänna försäk- ringsvillkor. Vi finner dem inte i alla avseenden godtagbara. En viss oro känner vi också för premienivåerna och de automatiskt följande höj- ningarna av boendekostnaderna och beklagar att några kostnadskalkyler inte presenterats. anser att marknaden inte bör segmenteras utan att samtliga försäkringsgivare i princip är skyldiga att teckna byggfelsförsäkring åt alla kategorier. Lagtexten bör utsäga detta eller i vart fall bör detta förhållande påpekas i förarbetana. samt andra försäkringsbolag har redovisat liknande synpunkter. poängtera att det är viktigt att småhusgarantin får vara kvar i sin nuvarande utformning, eftersom byggfelsförsäkringen inte innehåller någon motsvarighet till produktionsgarantin. är småhusgarantin en förutsättning för erhållande av räntebidrag. När räntebidraget avvecklas bör istäl- let motsvarande krav uppställas vid bygglovprövningen. Lagrådsremissens lagförslag1 Förslag till Lag om byggfelsförsäkring Härigenom föreskrivs följande. 1 § När en näringsidkare uppför en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent bruk eller i fråga om sådan byggnad utför ombyggnadsåtgärder som fordrar bygglov och som avsevärt förlänger byggnadens brukstid, skall det för byggnadsarbetet finnas en byggfelsförsäkring. Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller tvåbostadshus när ett sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd tillförsäkras som ställs som villkor för statlig bostadsfinansiering. 2 § En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att försäkringen gäller även om byggnaden övergår till ny ägare. Försäkringsgivaren och försäkringshavaren får, efter det att försäkringen tecknats, inte träffa avtal som medför att försäkringsvillkoren inte längre uppfyller kraven på en byggfelsförsäkrings innehåll enligt denna lag. Vad en byggfelsförsäkring skall omfatta 3 § En byggfelsförsäkring skall omfatta 1. skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och 2. skälig kostnad för att avhjälpa skador på byggnaden som orsakats av felet. Försäkringen behöver dock inte omfatta fel eller skador som måste antas sakna betydelse för byggnaden eller dem som bor eller vistas i byggnaden och inte heller skador som normalt täcks av andra försäkringar såsom fastighetsförsäkring, maskinförsäkring och allriskförsäkring. Med fel skall enligt försäkringen avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes. 4 § En byggfelsförsäkring skall omfatta fel eller skador som anmäls efter det att byggnadsarbetet godkänts vid besiktning som bestäms av försäkringsgivaren. Villkor om inskränkningar i försäkringshavarens 5 § En byggfelsförsäkring får, utöver vad som följer av 6-8 §§, inte innehålla villkor som inskränker försäkringshavarens rätt till ersättning för fel och skador som skall omfattas av försäkringen enligt 3 och 4 §§. 6 § En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att ersättning för kostnad enligt 3 § lämnas endast i den mån ersättningen används för att avhjälpa felet eller skadan på ett tillfredsställande sätt. 7 § En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att 1. ersättning för fel som vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans anställda lämnas till byggnadens ägare endast om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det, 2. ersättning inte lämnas i den mån felet eller skadorna skall avhjälpas av någon som har lämnat särskild garanti enligt avtal, såvida det inte visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande, 3. ägaren skall svara för en viss självrisk. 8 § En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att försäkringsgivarens ansvar för fel och skador är begränsat till ett visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp) och till ett visst belopp för samtliga av försäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar (gemensamt försäkringsbelopp). Villkor om övertagande av rätt till ersättning 9 § En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att 1. en försäkringsgivare, som betalat ut ersättning på grund av försäkringen, övertar den rätt till ersättning som ägaren kan ha mot den som på grund av avtal eller eget vållande eller på annan grund är ersättningsskyldig med anledning av felet eller skadan och som inte ägaren själv tar i anspråk, 2. byggnadens ägare inte får till nackdel för försäkringsgivaren genom avtal avsäga sig den rätt till ersättning som tillkommer honom enligt avtal eller allmänna skadeståndsrättsliga bestämmelser. Rätt att teckna försäkring 10 § En försäkringsgivare får inte vägra en byggherre som enligt 1 § är skyldig att ha byggfelsförsäkring att teckna en sådan försäkring, om försäkringsgivaren marknadsför byggfelsförsäkringar. Försäkring får dock vägras om det med hänsyn till skaderisken eller någon annan särskild orsak finns skäl till detta. 11 § Om en försäkringsgivare i strid med 10 § har vägrat att meddela en byggfelsförsäkring, skall domstol på yrkande av byggherren förklara att denne har rätt att teckna försäkringen. Byggfelsförsäkring villkor för byggstart 12 § Att byggnadsarbetet inte får påbörjas förrän ett bevis om byggfelsförsäkring har företetts för den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet, framgår av 9 kap. 1 § andra stycket (1987:10). Denna lag träder i kraft . Försäkring enligt lagen behövs dock inte för byggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov enligt (1987:10) ingivits till sådan nämnd som avses i 12 § före . Genom lagen upphävs lagen (1991:742) om byggnadsgaranti. Lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 och 3 a §§ (1987:10) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §1[2] Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-, rivnings- eller markarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i denna lag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. Han skall vidare se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig omfattning. Om en sådan garanti för Om en sådan försäkring byggnadsarbeten behövs för byggnadsarbeten som avses i lagen behövs som avses i lagen (1991:742) om byggnads- (1993:000) om garanti, får byggfelsförsäkring, får byggnadsarbetena inte byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om påbörjas förrän bevis om garantin företetts för försäkringen företetts . 3 a §2[3] möjligt efter möjligt efter det det att bygglov lämnats att bygglov lämnats skall skall , , om det om det inte är uppenbart inte är uppenbart obehövligt, hålla obehövligt, hålla samråd. Till detta skall samråd. Till detta skall den ansvarige arbets- den ansvarige arbets- ledaren samt byggherren, ledaren samt byggherren, entreprenören, entreprenören, projektören och andra projektören och andra som som bestäms av nämnden bestäms av nämnden kallas. Vid behov skall kallas. Vid behov skall även yrkes- inspektionen även Yrkes- inspektionen kallas. Om en sådan kallas.