prop · GH03197 · 1993-12-31 00:00:00 — Bevis om inteckningen kallas pantbrev. Ettpantbrev utfärdas antingen i skrifilig form (skriftlig pantbrev) eller genom regbtt-eringi pantbrevsregistret enligt lagen (1994:000) om pantbrevsregbter (datapantbrev).Inteckning kan enligt 22 kap, beviljas i flera fastigheter (gemensam inteckning).Gemensam inteckning kan också uppkomma genom att intecknad fastighet delas, 2§Panträtten upplåtes genom att fastighetens ägare överlämnar pantbrevet som pantför fordringen. Ettdatapantbrev skall anses ha överlämnats till borgenären, när denne eller någonsom företräder honom har regbtrerats som pantbrevshavare i pantbrevsregbtret Bestämmelserom fastighetsägarens rätt när pantbrev icke alls eller delvis utnyttjats förpantsättning (ägarhypotek) finns i 9 §, Om det inte ftnns hinder enligt 3 eller 4 §, skall inskrivningsmyndigheten bevilja inteckning. Om ansökningen har förklarats vilande får den dock inte beviljas förrän vilandebeviset har givits in. Föreligger ej hinder enligt 3 eller 4 §, skall inskrivningsmyndighetenbevilja inteckning. På gmnd av ansökan som förklarats vilande får detta dockske först sedan vilandebeviset ingivits. När inteckning beviljats, skallpantbrev utfärdas på gmndval av inteckningen. öm skyldighet förinskrivningsmyndigheten att utfärda nytt pantbrev eller vilandebevis istället för dö- Balken omtryckt 1971:1209. Nuvarande lydebe Föreslagen tydebe Prop. dad sådan handling samt att i vbst Bilaga 3 fall bevilja inteckning och utfärda pantbrev närersättning på grund av brandförsäkringsavtal tillfalUt borgenär som harpanträtt för sin fordran gäller särskilda bestämmeber. Har efter exekutiv försäljning medel nedsatts sommotsvarar pantbrevs belopp, skall inskrivningsmyndigheten på ansökan avfastighetens nye ägare utfärda nytt pantbrev på gmndval av inteckningen. Detförra pantbrevet gäller därefter endast rätten till de nedsatta medlen. När en inteckning har beviljats, skall ett pantbrevutfärdas på gmndval av inteckningen. Skriftliga pantbrev utfårdas avinskrivningsmyndigheten, om inte annat följer av lagen (1994:000) ompantbrevs register. Datapantbrev utfärdas av Cen-tralnårrmden förfastighetsdata. Om ett datapantbrev utfärdas i stället för ett tidigareutfärdat skriftlig pantbrev, förlorar det skriftliga pantbrevet sin giUighetUtfärdas ett skriftlig pantbrev i stället för ett tidigare utfärdatdatapantbrev, föriorar datapantbrevet sin giltighet Det ftnns särskilda bestämmeber om skyldighet förinskrivningsmyndigheten att utfärda nytt pantbrev eller vilandebevb i ställetför dödad sådan handling samt att i vbsa fall bevilja inteckning och utfärdapantbrev när ersättning på gmnd av brandförsäkringsavtal tillfallit borgenärsom har panträtt för sin fordran. Om det efter en exekutiv försäljning har deponerats medelsom motsvarar pantbrevs belopp, skall inskrivningsmyndigheten på ansökan avfastighetens nya ägare utfärda nytt pantbrev på grundval av inteckningen. Detförra pantbrevet gäller därefter endast rätten till de deponerade medlen. 8 1993/94. 1 samt Nr 197 Nuvarandelydebe Föreslagen lydelse Prop.1993/94:197 8a §2 Bilaga 3 Inteckningarsom besvärar endast en fastighet får på ansökan av fastighetsägaren och eftermedgivande av pantbrevens innehavare sammanföras till en inteckning (sammanföring).Denna inteckning skall gälla med den företrädesrätt som tillkommer den av de isammanföringen ingående inteckningarna som gäller med sämsta rätt. Sammanföringfår ske endast om inteckningarna besvärar hela fastigheten och har inbördeslika rätt eller gäller efter varandra eller efter varandra medavbrott endast för inskrivning av rättighet. Inteckningarsom är införda i pantbrevsregbtret får sammanföras endast om samtligainteckningar som omfattas av åtgärden är införda i regbtret och har samma pantbrevshavare.Inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre beloppän det vartill de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår, om sökandenbegär det och pantbrevens innehavare medger det. 13§ När innehavare av pantbrev läm- När en innehavare av pantbrev narmedgivande till åtgärd som an- lämnar sitt medgivande till sådana ges 17-11§, skall pantbrevet inges, åtgärder som anges 17-11 §, fordras attpantbrevet ges in eller, ifråga om datapantbrev, att det ftnns hinder mot avregbtreringenlig 10 § lagen (1994:000) om pantbrevsregister och att någon begäran om atthindret skall hävas inte har framställts. Dennalag träder i kraft , ' Senaste lydelse 1977:160. 3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Prop. Härigenomföreskrivs att det i sekretesslagen (1980:100) skall införas en Bilaga 3 nyparagraf, 8 kap, 21 §, av följande lydelse, Sekretessgäller i verksamhet som avser förande av pantbrevsregistret enligt lagen(1994:000) om pantbrevsregister för uppgift om pantbrevshavare, om det inte stärklart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada. Trotssekretessen får uppgift lämnas till lagfaren ägare av den fastighet somuppgiften rör eller, om fastigheten är upplåten med tomträtt, till tomt-rättshavaresom har fått sitt förvärv inskrivet. Dennalag träder i kraft , 'Lagen omtryckt 1992:1474. 4 FörslagtiU lag om ändring i utsökningsbalken Härigenomföreskrivs att 6 kap, 2 och 7 §§ samt 12 kap, 5 och 56 §§ utsökningsbalkenskall ha följande lydelse. 6kap, 2 Pengar samt löpande skuldebrev och annan handling, vars företeende utgörvillkor för rätt att kräva betalning eller påkalla fullgörande av annan förpliktelse,skall tagas i förvar. Utmäts pantbrev i skepp eller fastighet eller skuldebrev som är intecknat i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg hos den intecknade egendomens ägare, skall pantbrevet eller inteckningshandlingen tagas i förvar. Utmäts pantbrev i skeppeller fastighet eller skuldebrev som är intecknat i luftfartyg ellerreservdelar till luftfartyg hos den intecknade egendomens ägare, skallpantbrevet eller inteckningshandlingen tas i förvar. Om beslutet om utmämingav pantbrev avser ett datapantbrev, skall kronofogdemyndigheten begära utfärdar ett skriftlig pantbrev enlig 8 §lagen (1994:000) om pantbrevsregbter. Kan det antagas att handling som avses iförsta eller andra stycket undanhålls eller har förkommit, skall i stället sekundogäldenäreneller annan förpliktad meddelas förbud att fullgöra sin förpliktelse tillannan än kronofogdemyndigheten eller den som myndigheten anvisar. Utmätning av en rättighetsom är registrerad enligt aktiekontolagen (1989:827) skall säkerställas genomregistrering av utmätningen enligt den lagen. Utmäts en rättighet som förvaltasenligt 8 kap, i sistnämnda lag skall säkerställandet i stället ske genomunderrättelse till förvaltaren om utmätningen. Detsamma gäller om utmätningenavser en panträtt i en rättighet som förvaltas enligt sistnämnda kap. 1993/94:197 Bilaga 3 Egendomsom är i tredje mans besittning fär tagas i förvar, förseglas eller märkas,när sädan åtgärd föreskrivs i 2 - 5 §§, Ifråga om pantbrev eller annaninteckningshandling som är belånad tillämpas detta dock endast om särskildaskäl föreligger. Tas egendomen ej i förvar, skall förbud meddelas innehavarenatt utan kronofogdemyndighetens tillstånd utge egendomen eller vidtaga annanåtgärd med den till skada för sökanden. Egendomsom är i tredje mans besittning får tas i förvar, förseglas eller märkas, nären sädan åtgärd föreskrivs i 2-5 §§. Om ett beslut om utmätning av pantbrevavser ett datapantbrev och tredje man är regbtre-rad som pantbrevshavare, fårkronofogdemyndigheten begära att beslutaratt inteckningen inte får tas bort från pantbrevsregistret och att någon ny pantbrevshavareinte får registreras. 1 fråga om pantbrev ockandra in-teckningskandlingar som är belånade tillämpas bestämmelsema i förstastycket endast om det ftnns särskilda skäl. öm egendomen inte tas i ■*Senaste lydelse 1989:842. förvar eller ett sådant beslut som av- Prop.1993/94:197 ses i första stycket andra meningen niUpa 3 inte meddelas, skall i stället förbud meddelas innehavarenatt utan kronofogdemyndighetens tillstånd lämna ut egendomen eller vidta någonannan åtgärd med den till skada för sökanden. Om tredje man har handpanträtteller retentionsrätt i egendom som tas i förvar, innehar kronofogdemyndighetenegendomen för hans räkning, 12 kap, 5§ Pantbrev som gäller i fastigheten och ej ärbelånat får tagas i förvar av kronofogdemyndigheten. Sedan pantbrevet hartagits i förvar, får det ej pantförskrivas utan myndighetens tillstånd. Ifråga om datapantbrev skall kronofogdemyndigheten istället begära att beslutar om attinteckningen inte får tas bort från pantbrevsregbtret och att någon ny pantbrevshavareinte får regbtreras. När ett sådant beslut kar meddelats, får pantbrevet inteanvändas för pantsättning utan kronofogdemyndighetens tilbtånd. Sådant förordnande av kronofogdemyndigheten om fortsattinteckningsansvar som avses 16 kap. 12 § jordabalken fär meddelas pä begäranav köparen. Har fastighet sålts i fall som avses i 6 kap. 12 § andrastycket andra eller tredje meningen jordabalken, får förordnande om fortsattinteckningsansvar meddelas beträffande gemensam inteckning som besvärarfastigheten endast om fastigheten i förhällande till de andra gemensamtintecknade fastigheterna svarar för hela inteckningen och den fordran som ärförenad med panträtt pä grund av inteckningen har blivit täckt. Om medel somhar influtit genom särskild försäljning av tillbehör utfaller på pantbrevetsbelopp, får förordnande ej meddelas beträffande motsvarande del avinteckningen. Begäran om förordnande enligt Begäran om förordnande enligt denna paragraf skall framställas se- denna paragraf skallframställas se nast vid sammanträdet för köpeskil- nast vid sammanträdet för köpeskil lingens fördelning. Därvid skall lingens fördelning. Därvid skall pantbrevet inges, om det ej förut är pantbrevet ges in, om det inte redan tillgängligt för kronofogdemyndig- är tillgängligt för kronofogdemyn- heten. digheten eller om kronofogdernyn- digheteni annat fall ftnner skäl att medge undantag. Denna lagträder I kraft . Bilaga4 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande:f.d. justitierådet , regeringsrådet och justitierådetBengt . Enligten lagrådsremiss den 17 febmari 1994 om datapantbrev ()har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag ompantbrevsregister m.fl, lagar. Förslagenhar inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , Förslagenföranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslagtill lag om pantbrevsregister Iparagrafen anges för vilka ändamål pantbrevsregistret, som är ett personregisterenligt datalagen (1973:289), får användas. Bestämmelsen är enligt specialmotiveringenföranledd av att i datalagen anges bl,a, att ett personregister skall förasför ett bestämt ändamål och att uppgifter i registret endast fär användas påett sätt som överensstämmer med registrets ändamål (7§), Det synes stå i mindregod överensstämmelse med dessa tankegångar att ange att pantbrevsregistret färanvändas för att lämna ut sädana uppgifter ur registret för vilka det interåder sekretess. Punkt 3 i paragrafen bör därför utgå. Detta synes inte ledatill någon inskränkning i möjligheterna att tillhandahälla uppgifter urregistret. Upptagningen är enligt 2 kap, 3 § ttyckfrlhetsförordningen allmänhandling och uppgifter ur registret kan därför lämnas ut, i den mån hinderhärför inte föreligger enligt sekretesslagen (1980:100), Iparagrafens föreslagna lydelse används i punkt 4 ordet "fastighetsdatasystemet".Ordet betecknar enligt lagrädsremissen "fastighetsregistermyndigheternasoch inskrivningsmyndighetemas informationssystem", i vilket ingår bl,a,inskrivningsregistret, fastighetsregistret och byggnadsregistret. Med hänsyntill syftet med bestämmelsen torde det vara tillräckligt och tydligare atthänvisa endast till inskrivningsregistret och fastighetsregistret, Lagrädetföreslår att 3 § får följande lydelse: "Pantbrevsregistretfär användas för följande ändamål 1, för registrering av inteckningar och pantbrevshavareenligt denna lag, 2, som underlag för beslut som fär meddelas enligtdenna lag, och 3, som undertag för underrättelser till pantbrevshavareom innehållet i inskrivningsregistret och fastighetsregistret," Iparagrafen bör för att skapa ökad tydlighet anges att den gäller Inteck ningar som är Införda I pantbrevsregistret. I samband därmed kan paragra fen föras samman i ett stycke. Lagrädet föreslår att 9 § fär följande lydelse: 106 "Om en inteckning,som är införd i pantbrevsregistret, dödas eller blir Prop. 1993/94:197 utanverkan, skall nämnden ta bort inteckningen frän pantbrevsregistret. Bilaga4 Om inteckningen blir utan verkan endast till viss del eller blir föremål för åtgärdsom avses i 22 kap. 7-9 eller 11 § jordabalken, skall uppgift om detta föras ini registret." Lagrädetlämnar övriga lagförslag utan erinran. Inteckningoch pantbrev i fast egendom Prop. Bestämmelserom pantsättning av fast egendom finns i jordabalken. Regel- Bilaga 5 systemetär uppbyggt pä följande vis. Pä ansökan av den lagfarne ägaren till fastighetenbeviljar inskrivningsmyndigheten inskrivning i fastigheten av visstpenningbelopp. En sädan inskrivning kallas inteckning (se 6 kap. 1 § jordabalken).Med inteckningen följer en viss företrädesrätt till betalning ur fastigheten(se 17 kap. 6 § jordabalken). Mot varje Inteckning svarar ett pantbrev.Pantbrevet utfärdas av inskrivningsmyndigheten (se 22 kap. 5 § jordabalken). Pantbrevetär ett dokument som inte kan infogas i någon före jordabalkens tillkomstetablerad juridisk kategori. Det är inte något värdepapper eller någotförmögenhetsobjekt (jfr prop. 1970:20 del B s. 299), I 6 kap. 1 § förstastycket jordabalken definieras pantbrevet som inskrivningsmyndighetens bevisom inskrivning. Denna definition ger emellertid en ofullständig beskrivning avvad ett pantbrev är. För att förstå detta mäste man, har det sagts, kompletteradefinitionen med en redogörelse för de regler i jordabalken och utsökningsbalkensamt därtill anslutande lagstiftning som bestämmer pantbrevets juridiskabetydelse (se , Fastighetspant, 3:e uppl.. 1988, s. 68). Pantbrevetshuvudsakliga funktion är att tjäna som instrument vid pantsättning avfastigheten. Genom pantsättningen förvärvar den borgenär, till vilkenpantsättning sker, den företrädesrätt till betalning ur fastigheten sominteckningen ger. I den mån pantsättning inte har skett tillkommer företrädesrätten- med vissa begränsningar - fastighetsägaren själv (s.k. ägarhypotek; se 6kap. 9 § jordabalken). Panträttupplåts - enligt den modell som 6 kap. 2 § jordabalken anvisar -genom attfastighetsägaren "överlämnar pantbrevet". skall överlämnassom "pant för fordringen". Häri ligger ett krav på någon form av pantutfästelsefrän fastighetsägarens sida liksom ett krav pä att det föreligger en fordran(eventuellt endast en villkorlig fordran), för vilken fastigheten skall utgörasäkerhet. Panträtten blir enligt denna grundmodell knuten till borgenärensinnehav av pantbrevet. Om borgenären lämnar tillbaka pantbrevet till gäldenärenupphör i princip panträtten. Panträttanses också kunna uppkomma genom förfaranden som inte helt ansluter tillmodellen i 6 kap. 2 § jordabalken och som inte heller pä annat vis kommer till explicituttryck I jordabalken. Detta gäller vid pantsättning dä pantbrevet befinner sigi tredje man besittning och vid s.k. förtida pantförskrivning. Harfastighetsägaren själv lämnat pantbrevet till tredje man för förvaring, ansesdet i 6 kap. 2 § jordabalken föreskrivna överlämnandet av pantbrevet kunnaersättas av en underrättelse (denunliation) från borgenären till den som inneharpantbrevet om att panträtt har blivit utfäst. Bestämmelser om sådanunderrättelse finns i lagen (1936:88) om pantsättning av lös egendom som innehavesav tredje man. Ettpantbrev som redan har blivit pantsatt kan också pantsättas I andra hand. Denrätt som följer med en sädan andrahandspantsättning avser skillnaden mellaninteckningens belopp och den fordran för vilken Inteckningen är pantsatt i första hand,dvs. Eftersom pantbrevet i detta Prop. 1993/94:197 fall redan äri förstahandspanthavarens - eller i annan tredje mans - besitt- Bilaga 5 ning, mästeöverlämnandet av pantbrevet även i dessa fall ersättas med en denuntlationenligt bestämmelserna lag. När förstahandspanthavarens fordran ärbetald, övergår andrahandspanthavaren till att vara första-handspanthavare. Dentidigare förstahandspanthavaren är, om han innehar pantbrevet, skyldig attlämna ut detta till den nye förstahandspanthavaren. Även dennes rätt kommerdärefter att vara knuten till innehavet av pantbrevet, nu beskrivna fallen finns det ett pantbrev och panträtten är direkt eller indirektknuten till innehavet av pantbrevet, I ett i praktiken mycket vanligt fallanses emellertid panträtt kunna uppkomma redan innan pantbrevet är utskrivet.Detta gäller vid s.k, förtida pantförskrivning, dvs. när fastighetsägarenredan I samband med inteckningsansökan har undertecknat en pantutfästelse tillborgenären avseende den blivande inteckningen. I rättsfallet NJA 1981 s. 507behandlades frågan om panträtten i sådana fall uppkommer.Domstolarna hade att pröva om ett pantbrev, som före inteckningsansökan hadepantförskrivits till ett kreditinstitut, kunde beläggas med kvarstad tillsäkerhet för en annan borgenärs fordran. för kvarstadsbeslutetvar inteckningen beviljad men pantbrevet hade ännu inte översänts tillborgenären. I sina skäl fastslog att panträtten hadeuppkommit vid inskrivningsdagens slut. Det tillmättes särskild betydelse attden av fastighetsägaren undertecknade inteckningsansökan var försedd med enanteckning om pantförskrivningen (jfr NJA 1983 s. 671, där utgången på gmnd avde i det fallet föreliggande omständigheterna blev den motsatta). Gemensamtför den i 6 kap. 2 § jordabalken angivna gmndmodellen och övriga i praxisgodtagna pantsättningsmodeller är att fastighetsägaren fränhänds möjlighetenatt förfoga över det pantförskrivna pantbrevet. Innehavetav ett pantbrev kan också ha betydelse för borgenärens möjligheter att göragällande den panträtt som har upplåtits till honom. Det kan sålunda varanödvändigt att ge in pantbrevet inför en exekutiv försäljning av fastigheten(se 2 kap. 7 § utsökningsförordningen, 1981:981). Det är i allmänhet ocksånödvändigt att förete pantbrevet för att kunna erhålla det belopp som harutfallit pä gmnd av inteckningen vid en exekutiv försäljning (se 13 kap. 17 §andra stycket utsökningsbalken). ÄvenI andra fall mäste pantbrevet kunna företes för myndighet. Sä är fallet om eninteckning är föremål för någon inteckningsåtgärd, såsom dödning, sammanföring,nedsättning m.m. I samband med sådan åtgärd skall de tidigare utfärdade pantbrevenges in till inskrivningsmyndigheten (se 22 kap. 13 § jordabalken). Genom attpantbreven ges in anses det styrkt att pantbrevens innehavare har lämnat sittmedgivande till den sökta åtgärden. Pantbrevetkan mot den nu angivna bakgrunden sägas vara ett slags legiti mationspapper eller presentationshandling. Något självständigt förmögen hetsobjekt utgör det däremot inte. Det kan Inte överlåtas separat. Det kan visserligen utmätas för fastighetsägarens skulder (se 4 kap. 2 § andra stycket utsökningsbalken). En sådan utmätning kan emellertid Inte leda till en för säljning av pantbrevet. I det manuellainskrivningssystemet är det inskrivningsmyndigheten som Prop. 1993/94:197utfärdar, skriver ut och expedierar pantbreven. Även vid de inskrivnings-Bilaga 5 myndigheter där fastighetsdatasystemet är genomfört är det formelltinskrivningsmyndigheten som utfärdar pantbreven. I de senare fallen är detemellertid () som har hand om utskrift ochexpedition av handlingarna. Inskrivningsmyndigheternas beslut förmedlas därvidelektroniskt till CFD i . CFD:s hantering av utskrift och utsändande avpantbrev sker pä maskinell väg. När fastighetsdatasystemet är genomfört i helalandet kommer således alla pantbrev att skrivas ut och expedieras genom CFD:sförsorg. Olikaskadeståndsrättsliga modeller Prop. Skadeståndsansvarpå gmnd av myndighetsutövning Bilaga 6 Enligtskadeståndslagen föreligger ersättningsskyldighet för person- eller sakskadasom har vållats uppsätiigen eller av vårdslöshet (se 2 kap, 1 § skadeståndslagen),Skadeständsskyldighet för ren förmögenhetsskada, dvs, skada som saknar sambandmed person- eller sakskada, föreligger endast om skadan har vållats genom brott(2 kap. 4 §). Härutöver är stat och kommun skyldig att ersätta renförmögenhetsskada som har vållats genom fel eller för-sununelse vidmyndighetsutövning i verksamhet för vars fullgörande staten eller konununensvarar (3 kap. 2 §). Att den enskilde vid skada till följd avmyndighetsutövning har givits en mera fördelaktig ställning än annars har motiveratsav bl.a, den beroendeställning som han intar i förhållande till det allmännaoch dess företrädare. Föratt 3 kap, 2 § skadeståndslagen skall kunna åberopas fordras alltså att det ärfråga om "myndighetsutövning". Begreppet förekommer på skilda håll ilagstiftningen. Vanligen syftar det pä beslut och åtgärder frän det allmännassida som är ett utttyck för samhällets rätt att utöva makt över medborgarna.När begreppet används i skadeståndslagen omfattar det en mångfald olikaföreteelser. Främst rör det sig om sådana myndighetsbeslut som gmndarförpliktelser eller rättigheter för enskilda eller offentliga rättssubjekt.Som exempel på åtgärder som också kan anses som myndighetsutövning nämns iförarbetena till skadeståndslagen bl.a. utfärdande av legitimationshandlingaroch sådana registreringar som en myndighet författningsenligt har att utföra, t.ex.registrering i mantalslängd eller handelsregister. Serviceverksamhet, somallmänheten inte är tvungen att anlita, har ansetts väsentligen falla utanförbegreppet. Att en enskild person frivilligt har tagit det allmännas tjänster ianspråk utesluter dock i och för sig inte att det är fräga ommyndighetsutövning. Enligt förarbetena till skadeståndslagen är det avgörandei sä fall om det allmännas befogenheter mot den enskilde vilar på offentligrättsligaregler eller pä avtalets villkor (se prop, 1972:5 s. 498 - 500, ,Skadestånd vid myndighetsutövning I s, 68 f. och , Det allmännasansvar enligt skadeståndslagen s, 36 f.). Med uttrycket "vid myndighetsutövning"förstås inte endast beslut eller åtgärder som i sig innefattarmyndighetsutövning utan, enligt förarbetena till skadeståndslagen, också åtskilligabeslut och åtgärder som ingår endast som ett led i myndighetsutövningen mensom är reglerade av offentligrättsliga föreskrifter och indirekt kan fä rättsligakonsekvenser för den enskilde, liksom även vissa andra handlingar som står iett mycket nära tidsmässigt och funktionellt samband med myndighetsutövningen(se prop, 1972:5 s, 502), Entillämpning av reglerna om statens ansvar vid myndighetsutövning In- nnebär inte något strikt ansvar för staten. För det första kommer skade ståndsansvar att inträda enbart vid vällande, Skadevällaren måste ha handlat värdlöst i objektiv mening. Visserligen kan sådana subjektiva ursäkter som kan frita en enskild från skadeståndsansvar, t,ex, sjukdom. Vidare kan ansvar också Inträda även om någon bestämd person Inte kan pekas ut som felande (vid s.k. anonyma fel) och även om varje person som har medverkat till skadan endast har gjort sig skyldig till mindre fel som Inte I | skullekunna gmnda personligt skadeståndsansvar för honom eller henne Prop.1993/94:197 (vid s.k, kumulerade fel). För skador som överhuvudtaget inte berorpä fel Bilaga 6 eller försummelse kan emellertid skadestånd inte utgå. Såkan tänkas vara fallet vid exempelvis skador pä grund av strömavbrott förvilket staten inte kan lastas. Frågor om skadeståndsansvar vid myndighetsutövning harnyligen utretts av översyn av det allmännas skadeståndsansvar.I kommitténs slutbetänkande Det allmännas skadeståndsansvar (SOU 1993:55) tasflera olika frågor upp. Konunittén har ansett att den grundläggande bestämmelsenom det allmännas skadeståndsansvar i 3 kap. 2 § skadeståndslagen bör kvarståoförändrad. I stället har kommittén föreslagit bl.a. en ny regel om ansvar förfelaktig myndighetsinformation.