prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Institatetanför vidare att de inför den fördjupade anslagsframstellningen avseendetteårsperioden /96-1997/98 kommer att arbete vidare med prioriteringar ochprogram i forskningsverksamheten och med att ytterligare öka institatetsintemationella forskningssamarbete. 1993/94:100 BUaga11 Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller förfyraårsperioden /93-1995/96. Ramanslag1994/95 . Årsredovisningen ger enöverskådlig beskrivning av /93. Uppgiftema iårsredovisningen ger också uttryck för att verksamheten bedrivs med en sådaninriktaing som anges i verksamhetsmålen. Årsredovisningenger vid handen att Arbetsmiljöinstitatet har en hög produktionen i de olUcaverksamhetsgrenama och att denna i flera avseenden har förbättras underbudgeteret. Dennyligen genomförda utvärderingen visar att huvuddelen av verksamheten bedrivsmed hög vetenskaplig kvalitet och relevans. Den redovisning, som institatetavgivit med anledning av regeringens uppdrag, visar att institatet noga följtupp utvärderingens resulfet och att en rad åtgärder redan har vidfegits ellerplaneras i syfte att ytterligare förbätaa verksamheten i enlighet medutvärderingens rekommendationer. Bl.a har organisatoriska förändringargenomförts i syfte att effektivisera verksamheten som neddragningargjorts framför allt i verksamheter som fått låga betyg i utvärderingen.Arbetsmiljöinstitatet ger vidare hög prioritet åt arbetet med att förbätaaunderlaget för prioriteringar i forskningsverksamheten. Det interaa styrsystemet, som används av institateti syfte att höja forskningens kvalitet och prcxiuktivitet, är värdefullt bl.a.för att försterka 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 resultettänkandet inom organisationen. Date som visar hur olUca Prop. 1993/94:100prestetioner/resultet har utveclclats över tiden bör dock utvecklas vidare Bilaga 11 och kopplas till olUca projekt/forskningsområden. Dessutom bör prestetioner/resultet relateras till insatte resurser. Det finns ännu inte någon möjlighet att bedömaeffekteraa inom något av verksamhetsområdena. Eftersom institatets verksamhetytterst syftar till att åstedkomma förbätaingar i arbetsmiljön måste insatseraaäven bedömas i ljuset av dette. Utvärdering av forskningens effekter är svårt. Detkan bl.a. vara svårt att särskilja just effekten av institatets insatser. Dettafår dock mte tes till intekt för att sådana utvärderingar inte skall göras. Detär angeläget att det utvecklas ett systematiskt arbete och metodutveckling föratt utvärdera forskningens effekter på arbetsmiljön. gäller inte barasluteffekten i form av bätae arbetsmiljö uten (x;kså hur kunskapen har förts uti arbetslivet. Arbetsmiljöinstitatetär ett av de störte forskningsinstitaten utenför högskoleorganisationen.Institatet har som den genomförda utvärderingen visar, också producerathögkvalitetiv forskning inom arbetsmiljöområdet och interaationellt vunnitrespekt inom vetenskapliga kretsar. Regeringens bedömning är att Arbetsmiljöinstitatetpå ett förtjänstfullt sätt följt upp och vidtegit åtgärder med anledning av denutförda utvärderingen. arbete bör fortsatte som underlaget förprioriteringar i forskningsverksamheten ytterligare bör förbättras. DerUctiinjer och mål som har lagts fast i den forskningspolitiska propositionenoch i regleringsbrevet för budgeteret 1993/94 skall gälla även för budgeteret1994/95. Detsammanlagda resursbehovet för Arbetsmiljöinstitatet beräknar regeringen förbudgeteret 1994/95 till , varav I beräknas förDelegationen för hybrid-DNA-frågor. Förslaget tUl ramanslag förArbetsmiljöinstitatet har, jämte pris- och löneomräkning, beräknats med hänsyntill ett rationaliseringskrav på . Förslaget har vidare justerats ned med1,tiU följd av det slopade arbetsgivarinttädet bettäffandesjukpenning enligt lagen om allmän försäkring fr.o.m. . Medanledmng av de tekniska justeringar av anslaget som gjordes inför detinnevarande budgeteret till följd av bl.a. övergången till lån iRiksgäldskontoret har vid beräkningen av förslaget återförts . Vidarehar vid beräkning av anslaget vissa tekniska justeringar gjorts. Härvid har för avsättaing till trygghetsåtgärder för stetsanstellda beräknats373 och för avgifter till Stetens arbetsgivarverk Prop.1993/94:100 finns närmare beskrivet i regeringens finansplan under BUaga11 avsnittet särskilda frågor. 1994/95 anvisar ett ramanslag på . 1992/93Utgift 821 900 000 1993/94 Anslag 769 895 000 1994/95 Förslag 781 448 000 Frånanslaget betelas anordnande och drift av arbetsmarknadsinstitat () samtmetodutveckling, forskning cx;h personalutbildning inom den yrkesinriktederehabiliteringen. AMSframhåller i sm årsredovisnmg att har ett gemensamt uppdrag medarbetsförmedlingen som innebär att deras insatser skall komplettera varandraoch bidra till slutresultetet för den sökande. Sökandeomsättaingen för utsattegrapper, hur många som erhållit arbete, åtgärd m.m., redovisas därför som ettför arbetsförmedlmgen och gemensamt resultet. Sökandemed utbildningsbidrag vid samt resultat av insatser för Prop.1993/94:100 arbetshandikappade Bilaga 11 1990/91 1991/92 1992/93 Antelsökande med utbild- 6 686 7 178 8 063 (snitt/mån) - därav arbetshandikappade 3832 3 415 4 574 - samtiiga som lämnat - arbetshandikappade Arbetshandikappade som fått - arbete (kat 1 och 7) 21 181 18 738 20 284 åtgärd 12 422 18 485 26 150 därav: arbetsmarknadsut- bildnmg 8 102 12 830 12 569 beredskapsarbete 3711 4 479 4 443 ungdomspraktik1) 609 783 4 192 arbetslivsutveckling - - 4 259 utbildningsvikariat - 393 687 1)Särskild inskolningsplats före Anteletinskrivna sökande med utbildningsbidrag vid har ökat som tidenvid har minskat jämfört med tidigare budgeter. Budgeteret 1992/93 var igenomsnitt 8 063 personer inskrivna. Av dessa var 57 %arbetshandikappade vilket är en ökning jämfört medföregående budgetår. Vidare framgår att antelet arbetshandikappade som fåttarbete har ökat jämfört med föregående budgeter medan antelet som gått tillarbetsmarknadsutbildmng minskat till förmån för andra åtgärder. 1.2Regional organisation av med särskilda resurser Den4 bemyndigade regeringen att beslute om den regionalaorganisationen för arbetsmarknadsinstitat med särskilda resurser (Ami-S). AMShar redovisat organisationsförändringen i en rapport tUl regeringen. Under budgeteret 1992/93 lämnade 2 100 personer(kat 7) Ami-S. Av dessa gick till arbete eller utbildning. Föregåendebudgeter lämnade 2 000 personer Ami-S varav fick arbete eller utbildning.AMS menar att en förklaring till minskningen kan vara att Ami-S numera arbetermer konsultetivt och att ärendena sedan fullföljs av arbetsförmed- Prop.1993/94:1(X) lingen och att resulteten därför tillgodoräknas förmedlingen. Insatser för personalutbildning, stöd tillteknUcutveckling och metodutveckling har också utvecklats under budgeteret. 1.3\érksamhetens inriktning Utbudetav tjänster för yrkesinrikted rehabilitering skall enligt AMS göras tydligt ivarje län. Därigenom skall de personella resursema för verksamheten ocksålättere kunna definieras i organisationen. Styrelsen understtyker vUcten av attsäkra och utveckla den specialisticompetens som finns inom så atttjänsteraa kan erbjudas stora gmpper av sökande med olika slag av arbetshinder.Utöver bastjänster som vägledning, arbetsttäning och -orientering,arbetspsykologiska insatser, funktionsbedömning m m skall olika grapper avfunktionshindrade erbjudas ttäning i kompensatoriska tekniker, utprovning avarbetshjälpmedel och arbetsanpassning. Tjänster har också utvecklats för personermed afasi, hjäraskada, dyslexi och smärtproblematUc. Ramanslag1994/95 . AMVhar uppfyllt regeringens krav på att fler av dem som lämnadearbetsförmedlingen/budgeteret 1992/93 skulle gå till arbete ellerutbildning än budgeteret innan. Vidare har antelet inskrivna vid liksomandelen arbetshandikappade av dessa ökat under budgeteret. har dengenomsnittiiga inskrivningstiden kontinuerligt minskat . Det nu tillgängligaunderlaget ger inte möjlighet att närmare värdera samlade resultet. Idecember 1992 uppdrog regeringen åt AMS att bl.a. föreslå indikatorer som kanutgöra resultetmått för den verksamhet ochde prestetioner som utförs vid . Vidare skulle styrelsen lägga Prop.1993/94:100 framförslag om hur vissa arbetsformer och försöksverksamheter vid 11 AMS har redovisat uppdraget . hardärefter uppdragit åt AMS att med utgångspunkt i de avgivnaförslagen redovisa institatens resultet och prestetioner samt vissa särskildaarbetsformer/försöksverksamheter. Av redovisningen skall även framgåhur resulteten förhåller sig till insatte resurser. geett bätae underlag för framtida bedönmingar av verksamheten. Vad som ytterligare försvårar en resultetbedömningi nuläget är att ungefär hälften av personalresurser används tillinsatser för icke inskrivna sökande. Det är därför inte möjligt att nu göra ensamlad bedömning av hur verksamhetens effektivitet utvecklas eller att beräknakostaaderaa för en inskriviung vid . Även RRV har i sin rapport över AMSårsredovisning ansett det önskvärt att förvaltaingskostaadema kunde slås ut påde olika åtgärderaa så att en bätae bild av åtgärdskost-nadema kunde erhållas.Regeringen erinrar om att bl.a. Ami-verksam-heten kommer att behandlas iuttedningen om arbetsmarknadspoIitUcen roll, omfattaing, mriktaing ochavgränsning. Motbakgrand av den fördjupade prövning regeringen gjort av verksamheten drasföljande slutsatser. AMS bör fortsatte arbetet med att formulera resultetmåttsom gör det möjligt att beräkna kostnaderaa för en inskrivning vid . Iavvakten på AMS ytterligare redovisning av pågående försöksverksamheter inomden yrkesinriktede rehabiliteringen bör nuvarande riktlmjer för verksamhetenligga fast. Vidberäkiung av anslaget har hänsyn fegits till pris- (Kh löneutvecklingen.Förslaget har justerats ned med till följd av det slopadearbetsgivarinttädet bettäffande sjukkpenning enligt lagen om allmän försäkringfr.o.m. Vidare har viss teknisk justering gjorts. Föravsättning till ttygghetsåtgärder för stetsanstellda har beräknats 1 946 000kr. finns närmare beskrivet i regeringens finansplan under avsnittetsärskilda frågor. Anslaget har undantegits från det generellarationaliseringskravet på . Avgift till Stetens arbetsgivarverk harberäknats under anslaget förvaltningskostnader. 3Förslag till riksdagsbeslut Prop. tillYrkesinriktad rehabiUtering för budgeteret 1994/95 anvisar ett ramanslag på . Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 1993/94 Anslag 1 000 1994/95 Förslag 1 000 Anslagetavser uppdragsverksamhet inom den yrkesinriktede rehabiliteringen s.k,arbetslivstjänster, rUcted till företeg och förvaltningar som vill använda sigav de kunskaper och erferenheter inom området yrkesinrikted rehabilitering somfinns inom /arbetsmarknadsverket. AMShar i den fördjupade anslagsframstellningen redovisat intekter och kosmader förArbetslivstjänster under budgeteren 1990/91 - 1992/93. Av följande tebellframgår de aktaella beloppen samt antelet konsulttimmar och avslutede uppdrag. Intäkter,kostnader och resultat samt antalet konsulttimmar, helårsarbetare ochavslutade uppdrag för ArbetsUvstjänster under budgetåren 1990/91 tiU 1992/93 (1 000-tal kronor) Resultet (efter avskrivningar intekter och kostaader) Länenskiljer sig åt när det gäller att nå balans mellan kostaader och Den intektsfinansierade verksamheten har genereratett överskott under Prop, 1993/94:100 den gångna treårsperioden. I AMSårsredovisning anges omsättningen Bilaga 11 under /93till vilket gör att det ackumulerade överskottet motsvarar 11 %av omsättaingen. Av 14 437 avslutede ärenden under budgeteret1992/93 uönynnade i en rekommendation om återgång till arbete, hos sammaeller annan arbetsgivare. Vidare rekommenderades en utbUdning. Resterandeantel ärenden återgick till eller arbetsgivaren för enpensionsuttedning eller rekommendation om annan åtgärd m.m. är Arbetslivstjänsters störsteuppdragsgivare och svarar för av intekterna. Kommuner, landsting ochföreteg har vardera genererat av intekteraa. Antelet anstellda uttryckt som årsarbetere var 325under budgeteret 1992/93, vilket är en ökning rned 25 personer jämfört medföregående budgetår. I AMS särskilda rapport till den fördjupade anslagsframstellningenredovisas hur tio länsarbetsnämnder har bedömt att uppdragsverksamhetenpåverkat kompetensen inom den ordinarie verksamheten vid arbetsförmedlingenoch . Enligt redovisningen är samverkan mellan den anslagsfinansieraderespektive uppdragsfinansierade verksamheten under uppbyggnad. Utbytet av medarbeteregår åt båda hållen och därmed tillförs verksamhetema nya kunskaper och erferenheter. AMSbedömer art även framöver kommer art bli den störsteuppdragsgivaren och art möjlighet finns för Arbetslivstjänster art öka sinförsäljning till kassoma, AMS bedömer vidare art försäljningen till mindreföreteg kommer att öka per budgeter. Arbetslivstjänsters intekterberäknas därmed kunna uppgå till ca under budgeteret 1996/97. AMSuppfattning är att dette är nivåer som möjliggör kvalitetivt god service tillkundema inom såväl den anslags-som den intektsfinansierade verksamheten. Arbetslivstjänstersberäknade försäljningsvolymer (mkr) 2Regeringens överväganden Prop, 1993/94:100 Somframgått av föregående avsnitt gav verksamheten med Arbetslivstjänsterbudgeteret 1992/93 ett överskott på . TUlsammans med tidigareöverskott uppgick det samlade överskottet till eller avomsättningen. Enligt 10 § kapitelförsörj-ningsförordningen (1992:406) får enmyndighet med inkomster av avgiftsfinansierad verksamhet balanseraräkenskapsårets resultet i ny räkning fömtsatt att det ackumulerade överskottetuppgår till högst av verksamhetens omsättaing. I annat fell skallmyndigheten lämna regeringen förslag till disposition av hela överskottet.Regeringen har bifellit en ansökan av AMS om att få avsärta det nämnda beloppettill kompetensutveckling och konsolidering av verksamheten. Som framgår av tebeUen med uppgifter om mtekter,kostaader ckU resultet m.m. harantelet konsulttimmar minskat budgeteret 1992/93 jämfört med föregåendebudgeter, som intekteraa ökat. Antelet omfattade personer har dockökat med ca 1 250 jämfört med budgeteret 1991/92. AMS har inte explicit redovisat hur stor del av dentotela arbetstiden som utgörs av debiterade konsulttimmar. Men om man ser påantelet årsarbetere i relation till antelet konsulttimmar finner man attdebiteringsgraden har sjunkit budgeteret 1992/93 jämfört med föregående år.Enligt AMS är emellertid siffoma osäkra varför det är svårt att dra några besteendeslutsatser härav, RRV konsteterar i sin granskning avårsredovisningen att Arbetslivstjänster redovisas mycket kortfattat.Resultettedovisningen bör inrUctes så att kraven på särskildredovisning per verksamhetsgren uppfylls enligt 9 § förordningen (1993:134) ommyndigheters årsredovisning och anslagsframstellning. AvAMS redovisning framgår art intekteraa av den avgiftsfinansierade verksamhetenhar ökat /91-1992/93 och att verksamheten ger ettavsevärt överskon. finns tecken på art effektiviteten i verksamhetenkan ha minskat. Regeringens bedömning är art AMS bör försöka förbätaaredovisningen, öka effektiviteten och se över prissärtningen på tjänsteraa såart överskottet inte överstiger vad som anges i 10 §kapitelförsörjningsförordningen. Vidare är det angeläget att nå bättre balansmellan kostnader och intekter i län med obalanser. 2.3Slutsatser Prop, 1993/94:100 Arbetslivstjänsterkommer liksom AMV:s övriga verksamhet som nämnts art bli föremål för uttedning.Tills vidare bör den nuvarande inrikmingen av arbetslivstjänstema ligga fast. tillYrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet för /95 anvisarett förslagsanslag på . Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 1992/93 Utgift 5 674 401 000 Reservation 1 1993/94 Anslag 6 956 220 000 1994/95 Förslag 7 123 169 000 Anslagetomfetter arbetshjälpmedel och arbetsbittäde åt handikappade, näringshjälp,anstellmng med lönebidrag och stetsbidrag till skyddat arbete hos offentiigaarbetsgivare, ,o,m. budgeteret 1993/94 betelas även utbildningsbidrag tillinskrivna vid arbetsmarknadsinstitaten från anslaget. Arbetshjälpmedel åt handikappade avser bidrag tiUarbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen som behövs för att denhandikappade skall kunna utföra sitt arbete, bidrag till arbetsbittäde samtexpertmedverkan i sådana ärenden. Bidrag till arbetsbittäde skall göra detmöjligt för handikappade att med hjälp av sådant bittäde kunna utföra i stortsett normala arbetsmsatser. Näringshjälp i form av bidrag skall ge enhandUcappad arbetssökande, för vilken det inte firms någon annan lämplig åtgärdsom arbetsförmedlingen kan vidte, möjlighet att sterte ett eget företeg. Vidarebetelas expertattedningar i ärenden rörande näringshjälp från anslaget. Anstellmng med lönebidrag är en stödform som syftartill att stimulera arbetsgivare att ge anstellning åt arbetshandikappade förvilka andra åtgärder inte kan vidtes för att underlätte en arbetsplacermg. Inomramen för försöksverksamhet med stödpersoner åt handikappade kan bidrag istellet lämnas för en sådan stödperson. Stetsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare avser bidrag till kommuner och i vissa fall andra offentiigamyndigheter för att anordna skyddat arbete för personer som har särskUt storasvårigheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. AMShar i en särskild rapport till den fördjupade anslagsframstellningen förbudgetåren 1994/95 - 1996/97 bl.a. redovisat utvecklingen av stödformenlönebidrag för arbetshandikappade. Styrelsen har även lämnat årsredovisning. Detgenomsnittliga antelet sysselsatte med lönebidrag ökade under desenare åren på 1980-telet c>ch var som högst - drygt 45 000 personer -budgeteret 1990/91, Antelet har därefter minskat. /93sysselsattes i genomsnitt 42 517 personer med lönebidrag, vilket ären minskning med ca 1 000 personer jämfört med budgeteret 1991/92. Samtidigtvar antelet som började en sådan anstellning 9 217 /93, vilket är enbetydande öknmg jämfört med 6 048 budgeteret innan. Antelet sysselsatta iskyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () var i genomsnitt 5725 personer budgeteret 1992/93, dvs. ungefär samma antel som under de närmastföregående åren. 1.1.2Avgångar från anstellning med lönebidrag, m.m, särskilda rapporten redovisas avgångar från anstellning med lönebidrag samtavgångsorsaker, Länsarbetsnämnderaa har lämnat uppgifter om de personer somlämnade en lönebidragsanstellning budgeteret 1991/92. Av toteU 5 710 personergick tiU en anstellning uten bidrag och till en annansubventionerad anstellning, inklusive . Återsteende utgjordes avpersoner som pensionerats (5,) eller lämnat arbetet efter egen uppsägning(31,) eller uppsägning från arbetsgivarens sida (46,). Vidare rapporterar AMS att det skett en markantförändring efter i fråga om beslutstidens längd för lönebidrag.Drygt hälften har kortere beslutstid än ert år och för liggertiden mellan ert och . har längre beslutstid än tte år.Motsatte förhållandet gäller för de beslut som fattedes före budgeteret1991/92. av de tidigare besluten avsåg perioder . 1.1.3Unga handUcappade Prop. BUaga 11 Ett verksamhetsmål för AMV är att desärskilda insatseraa för unga handikappade skall fortsatte i minst sammaomfettaing som . Insatseraa har dels avsett ungdomar medsjukbidrag/förtidspension, födda och senare, dels skolungdomar medhandikapp. Budgeteret 1992/93 har verksamhetens omfattaingfortsatt att öka. Av 2 017 ungdomar gick 996 eller till aktivaåtgärder, främst mskolningsplats eller ungdomspraktUc (485), anstellning medlönebidrag eller hos (250), eller utbildning (235). 17 av ungdomaraafick arbete uten lönesubventioner. har 2 171 skolungdomar fåttferiearbete eller praktUc eller väglednmg inför val av fortsatt utbildning m.m.eller information om arbetstekniska hjälpmedel och andra anpassnmgsåtgärder,bl.a. genom insatser av arbetsmarknadsinstitaten. Iårsredovisningen för budgeteret 1992/93 har AMS redovisat kostnaderaa för deolika åtgärder, som betelas av anslaget till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade. Hur utgifteraa fördelade sig framgår av nedansteendetebell. 1992/93 för Särskilda åtgärder för arbetshandikappade Utgift (mkr) Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Som framgår av denföljande tebeUen gick av utbetelda medel till lönebidrag budgeteret1992/93 till allmännyttiga organisationer och motsvarande, vilket är enminskning jämfört med tidigare budgeter, då hälften av de anvisade medlen gicktill dessa arbetsgivare. I fråga om övriga kategorier arbetsgivare harfördelningen har varit relativt konsfent över åren. Antal anstälki med lönebidrag (per ) resp. utgifter för Prop. lönebidrag fördeUide på arbetsgv na 1992/93 31/5 -93 31/5 -93 Iårsredovisningen anger AMS den genomsrurtliga månadskosmaden för en anstellningmed lönebidrag budgeteret 1992/93 till . Av den särskilda rapportenframgår utbetelningama per sysselsättningsmånad hos olika arbetsgivare underperioden /90 - 1991/92. Utbetalningarper sysselsättningsmånad hos olika arbetsgivarkategorier (priser) Utbeteldabidrag per sysselsättningsmånad har ökat , märt i feste priser.Ökningen förklaras dels av art den genomsnittliga bidragsnivån har ökat någottill följd av utvecklingen på arbetsmarknaden, dels av att registren överanstellda med lönebidrag rensats från dem som inte omfattets avbidrag. Utvecklingenav den genomsnittiiga bidragsmvån för flexibelt lönebidrag Prop. 1993/94:100i procent av lönesumman hos olUca kategorier arbetsgivare framgår av BUaga11 följande tebell Tid Statliga Allm.- Kom- Lands- En- Samt- nytt. muner ting skilda liga oig; företag 1992 95,4 84,6 44,6 49,6 60,1 66,8 1992 94,6 84.3 46,2 37,6 60,8 69,9 1993 91,6 84,4 47,4 38,9 60,9 67,0 AMSredovisar även i den särskilda rapporten genomsnittskostaader för nybeviljadeflexibla lönebidrag resp. för "gamla" lönebidrag, som beviljats föreden enligt äldre bestemmelser. Uppgiftema visar bara småförändringar vad gäller bidragskostaadema för olika kategorier arbetsgivare. Destora skillnadema i bidragskostaader mellan olika slags arbetsgivare kvarstersåledes i fråga om bidrag som beviljats enligt de nya reglema om flexibeltbidrag. 1.3AMS förslag för /95 1.3.1Arbetshjälpmedel cx;h näringshjälp Arbetsförmedlingenkan lämna bidrag till arbetsgivare för arbetsbittäde åt handikappade, omarbetsgivaren har utgifter för sådant biträde som överstiger vad som är normaltför befattningen eller verksamheten. AMS upprepar nu ett förslag om att bidragtill arbetsbittäde även skall kunna lämnas till arbetsgivare som ter emot engmpp arbetshandikappade för arbetsträning. Stödet skall i förste hand sättes indå gmpper från omsorgsverksamhet får arbetsttäning på en arbetsplats. Vidareåterkommer styrelsen till sitt tidigare förslag om slopande av den gällandebegränsningen att lönebidrag och bidrag till arbetsbittäde inte sammanteget fåröverstiga lönekostnaden för den arbetshandikappade. AMS föreslår att näringshjälp till handikappade sombörjar verksamhet som egen företegare skall höjas från . till 50 000kr. Styrelsen erinrar om att förslaget överensstemmer med ett förslag som harlagts fram av Handikapputtedning i betenkandet Ett samhälle för alla(SOU 1992:52). Näringshjälp bör kunna komma i fråga uten att andra åtgärder,t.ex. lönebidrag, först skall ha uteslutits. AMSatt egna företegare med grava handikapp skall kunna kompenseras Prop.1993/94:100 för merkostaader som uppster till följd av handikappet inom ramenför BUaga 11 ett vidgat näringshjälpsbegrepp. Som exempel nämner styrelsenkostaader för dövtolk. Det föreslagna bidraget skulle kunna lämnas i form avett årligt bidrag till styrkte merkostnader på högst . AMSföreslår att högst av anslaget skall få användas för oti:Bditionel-lainsatser för att främja handikappades rätt till arbete. Vidare föreslår styrelsen att alteraativadriftsformer med arbetsuppgifter som är specifikt anpassade förarbetshandUcappade byggs upp med bidrag från AMS. Alteraativa former börutvecklas vid sidan av de arbetstillfällen som skapas på marknaden där gängseföretegsekonomiska principer gäller.