prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Avgiftsfinansierade myndigheter där verksamhetenbrattobud-geterats på statsbudgeten (dvs. myndigheter som äravgiftsfinansierade, men som har ett ramanslag i motsvarande storlek till sinaintäkter och som redovisar sina avgiftsinkomster mot inkomsttitel) har docktagits med i fördelningen. Även dessa myndigheter skall dock ompröva nivån påsina avgifter (eftersom de utgifter som budgeterats i ramanslaget för denavgiftsfinansierade verksamheten till fullo skall finansieras av inkomsterna).Myndigheter vars verksainhet avvecklas undantas från fördelningen. Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1993/94: lOO Bilaga 1 Regeringen föreslår att 1. godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som regeringen har förordat i det föregående, 2. godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som regering en har förordat i det föregående, 3. för /95, i avvaktan på slutligaförslag i komplette ringspropositionen och i enlighet med vad regeringen har förordat i det föregående, a) beräknar statsbudgetens inkomster, b) beräknar förändringar i anslagsbehållningama, c) beräknar Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. 4. godkänner riktlinjema för övergång till lån iRiksgäldskontoret avseende universitet och högskolor inomUtbildningsdepartementets område i enlighet med vad regeringen förordar(avsnitt 6.6.3), 5. bemyndigar regeringen att för /95justera anslagen för grandutbildning samt forskaratbildning och forskning ienlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 6.6.3), 6. bemyndigar regeringen att för /95besluta om lån i till investeringar i myndighetersanläggningstillgångar för förvaltningsändamål intill ett sammanlagt belopp av9 (avsnitt 6.6.3). 1 Inledning.................................................. I 1.1Mål, medel ochföratsättningar ......... I 1.2Krav påpolitiken................................. ........ 8 B Det ekonomiska läget 2 Krisens orsaker........................................ ...... 14 2.1Destrakturella problemen ................ ...... 15 2.2Denkontinuerliga kostnadskrisen........ ...... 15 2.3Finanskrisen....................................... ...... 16 2.4Sjunkandeproduktion, högre arbetslöshet och stigande underskott ......................................................... 18 2.5Att lösaproblemen............................. ...... 19 3 Den intemationeUa utvecklingen............... 20 3.1Denintemationella konjunkturen ...... ...... 20 3.2Det europeiskasamarbetet .............. ...... 22 4 Den ekonomiska utvecklingen i 1994-95 24 C En politik för tillväxt ochsysselsättning med bevarad prisstabilitet 5 Finanspolitiken ...................................... ...... 29 5.1Den offentligaskulden......................... ...... 29 5.2Denstabiliseringspolitiska inriktningen.. ...... 31 5.4Budgetförslaget.................................. ...... 36 5.5Fördelningspolitiken............................ ...... 37 5.6Kommunernasfinansiella läge............. ...... 38 6 Penningpolitiken och statens valutaupplåning 39 6.1Penningpolitiken ............................... ...... 39 6.2Statensvalutaupplåning...................... ...... 41 7Kreditmarknadenoch bankkrisen ........... ...... 42 8Skattepolitiken......................................... ...... 43 9Konkurrens-och strakturpolitiken............. ...... 45 9.1 Generella åtgärder för avreglering och ökad konkurrens........................................ ...... 45 9.2Ökadkonkurrens på delmarknader ... ...... 46 9.3Omvandling avoffentlig sektor............ ...... 46 9.4Utvärderingoch kontroll .................. ...... 47 9.5Trygghetssystemen ......................... ...... 48 9.6Utbildning ochkunskap....................... ...... 49 10 Arbetsmarknaden..................................... ...... 50 1993/94. Nr 100 Bilaga I Omprövningoch fömyelse av offentlig sektor Prop. 1 Regeringens strategiför fömyelse av den offentliga 3Huvudfrågor i förändringsarbetet.................. 56 4System- och strakturförändringar................. 57 5Förändringar i den regionalaförvaltningen ... 63 6Förändringar i förhållande mellan statoch kommun ... 64 7Statsförvaltningens förberedelser förett EU-medlemskap 69 1 Statsbudgetensutveckling............................ 72 1.1 Beräkningsföratsättningar........................ 72 1.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter under budgetåret1993/94............................... 72 1.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter under budgetåret1994/95............................... 76 1.4 Statsbudgetenssaldo för budgetåren 1993/94 och1994/95......................................... 81 1.5 Statsbudgetens utgifter fördelade pårealekonomiska kategorier och ändamålsområden budgetåret 1994/95 ........................................... ...... 83 1.6 Utredningom beräkningama av statens inkomster ochutgifter ....................................... ...... 84 2Underliggande budgetutveckling..................... 85 3Lånebehov och statsskuld............................. 86 4Statsutgiftemas förmögenhetseffekter .......... 88 4.1 Beräkningar av statens resultat i företagsekonomiska 5 Redovisningav verksamheten med statliga garantier m.m. /93 ............................ 95 6 Stymingav statlig verksamhet .................... 95 6.1 Föratsättningslös prövning av statligautgiftsåtaganden 6.2 Åtgärder för ökad stramhet i budgetprocessen 95 6.3 Åtgärder för en förbättrad ägarstyming och utökadrevision..................................... ...... 96 6.4 Detekonomiadministrativa läget och revisionens resultat1993 .................................... ...... 97 6.5 Utvecklingen av resultatstyming............... 100 6.6 Effektiv medelshantering ...................... 101 6.6.1Budgetering och redovisning påstatsbudgeten 101 6.6.2Räntebeläggning av statligamedelsflöden . 6.6.3Lån i förförvaltningsmyndigheters investeringar 102 6.6.4Införande av avgifter förpostbefordran .... 106 7 Budgetering av anslagför /95. 7.1 Beräkning av kompensation för lönekostnadsökningar Bilagal imyndighetemas förvaltningskostnadsanslag ................... 107 7.2 Budgetering av lokalkostnadsbasen i myndighetemasförvaltningskostnadsanslag 107 7.3 Beräkning av anslag till följd av ramavtal om lönerm.m. 1993-1995 för statstjänstemän m.fl. (RÄLS1993-95).................................... 108 7.4 Omdisponeringar till följd av att ombildas till en avgiftsfinansierad myndighet............................................ 109 Förslagtill riksdagsbeslut ............................... 110 Denpreliminära nationalbudget som härmed läggs fram, beskriver den internationellaoch den svenska ekonomins utveckling . Nationalbudgeten bygger på material frän&ckdepartementen samt från olika niyndigheter och institutioner. Förbedömningen av den internationella utvecklingen har material erhållits firånbl.a. Beskrivningen av den svenska ekonomin baseras främst på tmderlagfrån och på den prognos som Konjimkturinstitutetpublicerade . Vidare har seminarier med bransch- ochkonjimktur-experter hållits. Ansvaret för de redovisade bedömningama åvilardock helt ekonomiska avdelning. Ansvarig för den preliminära nationalbudgeten ärdepartementsrådet . 1 Inledning Prop. 1993/94: lOO Bilaga 1.1 Den svenska ekonomin har definitivtpasserat sitt bottenläge. Exporten ökade mycket snabbt imder av1993. har en viss stabilisering av den inhemska efterfrågan skett.Under 1994 väntas en fortsatt kraftig esxportuppgång medföra att den samladeproduktionen av varor och tjänster stiger med . När även den inhemskaefterfrågan börjar öka 1995 förutses BNP-tillväxten bli . Även om ekonomin nu åter börjar växa kommeravsevärda obalanser att bestå tmder . Det är två problem somstår i forgnm-den. Underskotten i de offentliga finansema kommer att varabetydande imder perioden. Trots de om&ttande åtgärder som vidtagits kommerförbättringen i det offentliga sparandet att vara begränsad under de närmasteåren, vilket innebär att statsskulden ökar snabbt. Obalansen på arbetsmarknadenkommer i hög grad att bestå, även om en viss nedgång av arbetslösheten kanskönjas . Den svenska ekonomin kommer att präglas av attkonkurrenssituationen för exporten och den konkurrensutsatta sektom är mycketstark. Betydande produktivitetsökningar tiUsanunans med sänktaarbetsgivaravgifter har iimeburit att konkurrenskraften stärkts betydligt.Härtill kommer den kraftiga deprecieringen av kronan. En mycket kraftigexpansion av export och industriproduktion är därför att vänta under åren 1994och 1995. Parallellt med detta pågår fortfarande anpassningarsom kommer att verka dämpande på den inhemska efierfrågan ytterligare en tid.Byggandet i ekonomin kommer att fortsätta att minska till följd av kraftigt avtagandebostadsinvesteringar. Anpassningen av den kommunala konsumtionen till de nyaekonomiska föratsättningaraa kommer att fortgå. Varaktigheten av hushällensskuldsaneringsprocess är svårbedömd. Mycket tyder dock på att deima gåttsnabbare i än i andra länder. Tillsammans med sjunkande räntor ochtendenser till stigande tillgångspriser pekar detta pä att den privatakonsumtionen kommer att öka. Motiven till ett högt hushållsspaiande kvarståremellertid, bl.a. därför att realräntan efter skatt fort&rande är myckethög jämfört med de . Någon kraftig uppgång av den privatakonsumtionen är därför inte att förvänta . Utvecklingen med en snabbt växande industrisektor ikombination med en dämpad efterfrågan pä hemmamarknaden är i många avseendenfördelaktig. Därigenom åstadkoms en anpassning av tidigare ohållbara obalanseravseende bl.a. hushållens sparande, den offentliga sektoms utveckling samtbostadsbyggandets omfattning och kostnadsläge. De direkta spridningseffekternafrån industrin till delar av tjänstesektorn kan också förväntas f& enbetydande om&ttning. Redan nu kan påtagliga effekter observeras iKonjunkturinstitutets tjänstebarometer för bl.a. konsulter, uppdragsverksamhetmm. På medellång sikt är föratsättningama för en stabil och varaktig tillväxt iden konkurrensutsatta sektom mycket goda. Jämfört med utvecklingen på1980-talet är t.ex. skillnaden avseende restriktionen från arbetskraftssidanpåtaglig. Ekonomin torde således kunna växa förhållandevis snabbt utan att expansionen brytsav accelererande löneökningar. Päkort sikt finns det dock risker med den utveckling som skisseras i prognosen.Ökningstakten i export och industriproduktion är sä kraftig attkapacitetsrestriktioner tämligen snabbt kan komma att göra sig gällande i vissabranscher. Vid en sådan situation kan skadeverkningar uppstå genom tendensertill ökande inflation, löne-lönespiraler etc. redan vid tämligen högaarbetslöshetsnivåer. Om en växande del av efterfirågan måste tillfredställasgenom import riskerar också bytesbalansen att åter försämras. För att undvikadetta och möjliggöra ett gynnsamt spridningsförlopp från den konkurrensutsattasektora till ekonomin som helhet ställs ett antal krav pä ekonominsfimktionssätt. Diagram 1.1 Produktion i industrin och i övriga ekonomin / .. /....... J Industrin \ , 1................. T............ ..~......... 95 1981 1983 1985 1987 1989 1991 Källor: Statistiska centralt>yrån ochFinansdepartementet. 1993/94:100Bilaga 1.1 För att nödvändiga expansionsinvesteringar inomframförallt industrin ska komma till stånd måste förtroendet för den ekonomiskapolitiken vara låst. Att statsskuldens nivå och utveckling uppfattas somlångsiktigt hållbar är centralt fÖr att räntenivån ska pressas ner och för attosäkerheten ska reduceras. Detta tillsammans med en adekvat efterfrågenivåutgör nödvändiga föratsättningar för att investeringarna ska bli tillräckligthöga. Också de långsiktiga villkoren för industriell verksamhet i somformas genom Europapolitiken, energipolitiken, skattepolitiken etc. är av storbetydelse. ställs stora krav pä flexibiliteten pä arbetsmarknadenavseende relativa löner och arbetskraftens rörlighet. Därigenom kan överföringav arbetskraft till industrin och till de expansiva delama av den privatatjänstesektorn ske utan att de nominella löneökningarna i ekonomin som helhettilltar. Bilaga 1.1 I de föratsättningar som ligger tillgnmd för prognosen över den svenska ekonomin antas att en viss appreciering ovkronan sker . Detta motiveras av att kronan, sett fränrealekonomiska utgångspunkter, måste betraktas som undervärderad.Vidare förutsätts en viss nedgång i den europeiska räntenivån, framförallt förde korta räntoma. Det är rimligt att föratsätta att de svenska räntorna kanfölja med i denna utveckling. Således gnmdas prognosen för ekonomins utvecklingpä antagandet att de svenska räntoma &ller något. 1992 19 1994 1995 BNP-tillväxti 1,6 0,7 1,9 2,6 Konsumentprisökning i 3,0 2,7 2,8 3,0 Råoljepris (US-dollar per fat) 19,3 17,3 16,5 18,8 Dollarkurs (i kr.) 5,8 7,8 8,3 8,3 Ecu-indcx' 101,7 123.0 123,0 117,5 Tysk ränta 5-ärs statsobl. 7,8 6,0 5,0 5,0 Svensk ränU 6-år8 statsobl. 10,4 7,9 6,5 6,25 Svensk ränta 6-mänaders ssvx. 12,6 8,1 6,0 5,5 ' ECU-index antas vara 126 , 120 den31 samt Källor: och . Deninternationella ekonomin kännetecknas av att de stora industriländernabefinner sig i vitt skilda konjtmkturfkser. I och övriga anglosaxiska länderhar återhämtningen befästs . I de kontinentaleuropeiska ländemanådde konjimkturen troligen sitt bottenläge , medan nedgången i Japanväntas fortsätta ytterligare . BNP-tillväxten i stannade preliminärtvid . väntas en successiv återhämtning iEuropa, och efterhand också i , innebära att BNP-tillväxten stiger till ca2 % 1994 och till . Någon större ökning avinflationstrycket föratses inte. Den genomsnittliga inflationen i OECD-områdetväntas uppgå till såväl 1994 som 1995. En viss uppgång kan inträffo iUSA, medan inflationen i fortsätter att &lla något. Den privata sektoras strävan att anpassa skuldematill lägre nivåer efter 1980-talets stora låntagande samt med hänsyn till högarealräntor efter skatt och därav följande låga tillgångspriser kommer ävenfortsättningsvis att verka dämpande på utvecklingen. Även om saneringsprocessenpågått är skuldsättningen fort&rande hög, sett i ett historisktperspektiv. Arbetslösheten i som helhet fortsatte attstiga . I uppgår nu den öppna arbetslösheten till ca II %,vilket är mer än tidigare . Åtgärder för attminska arbetslösheten har givits högsta prioritet i de europeiska länderaa.Mycket tyder dock på att en BNP-tillväxt pä är nödvändig fÖr för aU arbetslöshetenska minska, vilket skulle innebära att en nedgång inte kan Prop. 1993/94:100 förväntas förrän . Finanspolitiken i flertalet är inriktadpå budgetkonsolidering pä medellång sikt. Situationen för de offentligafinansema är speciellt allvarlig i . Statsskuldens stigande andel av BNPhar blivit ett alltmer påtagligt problem for flera europeiska länder. Härigenominskränks det finanspolitiska manöveratrymmet. I har däremot de starkastatsfinanserna möjliggjort såväl finanspolitiska som penningpolitiskastimulanser. Itakt med att arbetsmarknadsläget försvagades i början av 1990-taIet dämpadesockså löneökningstakten i den svenska ekonomin. Detta mönster bröts dock 1993då den genomsnittliga timlönen ökade snabbare än 1992 trots en ytterligareförsämring av arbetsmarknadsläget. Reallöneflexibiliteten i har underde varit god vid en interaationell jämförelse. Emellertidhar denna flexibilitet i hög grad erhållits i samband med återkommandedevalveringar och dessutom skett i en höginflationsmiljö. I en låginflationsekonomiär föratsättningama för lönebildningen annorltmda genom att krav dä ocksåställs på nominallöne-flexibilitet nedåt. Vid en varaktig inflation på ienlighet med målsättningen om låg inflation kan de nominella lönerna varaktigtöka med 3,5 till 4 % vid en rimlig produktivitetsutveckling. I dettaperspektiv är den uppmätta löneökningen på 1993 oroväckande med tanke pådet svaga arbetsmarknadsläget. En viktig förklaring till deima förhållandevishöga ökning av den genomsnittliga timlönen är dock den s.k. strukturellalöneglidning som uppstår när sysselsättningen faller. Den genomsnittligatimlönen kan då stiga utan att någon enskild person fär högre lön. på att de som kvarstår i sysselsättning normalt har högre genomsnittslön.När hela företag slås ut är det också vanligen sådana som har relativt lågproduktivitet och lågt löneläge. Ett annat förhållande som bidrar till denstrukturella löneglidningen är ökande utbetalningar av avgångsvederlag etc.,vilka höjer lönesumman utan att något arbete utförs. Dessa effekter är sväraatt kvantifiera men statistik från Verkstadsindustrierna visar att de branschersom haft stora sysselsättnings- och produktionsneddragningarjrat störst ökningav arbetskraftskostnaden. Detta indikerar att den strukturella löneglidningenutgör en stor del av den uppmätta ökningen av genomsnittslönen. Den strukturellakomponenten i löneglidningen torde minska 1994 när fallet i sysselsättningenmer än halveras. När sysselsättningen åter börjar öka 1995 kan den strukturellakomponenten förväntas bli negativ när företagen börjar nyanställa personal medlägre lön än genomsnittet. Tkbell1.2 Löner och pris«r 1993/94:100 Bilaga1.1 'Underliggande* inflationstakt Ännu:KPI = Konsumentprisindex, NPI = Nettoprisindex. Sammantaget beräknas de totala nominellalöneökningama uppgå till såväl 1994 som 1995. Prognosen bygger på enförsiktig tolkning av omfattningen på den strukturella löneglidningen. Om deindikationer som finns skulle vara representativa för arbetsmarknaden somhelhet är löneökningen 1994 och 1995 överskattade, dvs. ökningen av den genomsnittligalönen kan i så fell väntas understiga när produktionen åter ökar. Timlönenför industrin bedöms öka med I resp procentenheter mer än genomsnittetför ekonomin, som en konsekvens av den goda lönsamheten och den snabbatillväxten i den konkurrensutsatta sektom. Inflationstrycket i ekonomin är förhållandevissvagt. bidrog böjda indirekta skatter och stigande importpriser tillatt ökningen i konsumentprisindex blev . Genomslaget av deprecieringen päimportpri-sema för bearbetade varor var . På övriga varor tycks genomslagetdäremot i det närmaste varit fullständigt. Den svaga efterfrågan tvingadehandeln till betydande maiinalsänkningar vilket ytterligare dämpade effektemai konsumentledet. 1994 väntas ökningen av konsumentprisindex (KPI)stanna vid , medan uppgången beräknas bli , vilket liggernära den övre gränsen för inflationsmål. En relativt hög produktivitetstillväxt,skärpt konkurrenslagstiftning samt antagande om en viss appreciering av kronanbidrar till att hålla tillbaka prisökningarna. I motsatt riktning verkarkvardröjande effekter av importprisökningar samt påverkan på KPI-måttet avhöjda indirekta skatter samt förändringar i räntebidragen. Den s.k.tmderliggande inflationen, där KPI rensats från effekter av olika politiskabeslut och deprecieringens direkta effekter beräknas uppgå till underloppet av 1994 och till tmder loppet av 1995. Uppgången mellan 1994 och1995 i den underliggande inflationstakten är sannolikt överdriven. Den metodiksom används vid beräkningen har troligen överskattat importprisemas bidrag1993 och underskattat desamma 1994. Inflationstakten är låg i ett historisktperspektiv. Mot bakgrund av målet om prisstabilitet och efterfrågeläget kan dendock betecknas som hög 1995. Detta kan tolkas som ett tecken pä att pris- ochlönebildningen ännu inte anpassats fullt ut avseende förväntningarna medhänsyn till målet om prisstabilitet. Om löneökningama skulle bli lägre än 3,5 %1994 eller 1995 blir också inflationen lägre, vilketskulle innebära en något större marginal till datx övre gränsen för Riksbankensinflationsmål. 1993/94:100Bilaga 1.1 Exportuppgången av 1993 var ncket kraftig trotsen svag intemationell efterfrågan i OECD-området. Den starka förbättringen avkonkurrenskraften noöjliggjorde avsevärda marknadsandelsvins-ter. Därtillkommer kraftiga exportökningar till de snabbt växande ekonomiema iSydostasien, som successivt blir en allt viktigare marknad för den svenskaexporten. beräknas den totala exporten, som ärs-genomsnift, öka medöver . Efterfrågan i OECD-området återhämtar sig som svenskaexportörer fortsätter att vinna marknadsandelar. Prognosen innebär en mycketmåttlig exportuppgång under lopppet av 1994 varför en betydligt kraftigareökning inte kan uteslutas. förstärks konjunkturen inom OECD-områdetytterligare. De svenska marknadsandelsvinstema väntas dock avta markant.Effektema av de kraftiga relativprissänkningama 1993 har då minskat samtidigtsom ka- pacitetsrestriktioner i de expansiva delama sv svensk industri alltmerbörjar göra sig gällande. Den totala exportuppgången väntas ändå bli . Diagram 1.2 BNP, export, privat konsumtion och bruttoinvesteringar. Index 1:a halvåret 1987=100 I Bruttoinvesteringar"! I "I" ■ " 1 ■ -I I I I I I 1987 1988 1989 19901991 1992 1993 1994 1995 Importen av bearbetade varor ökade 1993 med ca 3 %.Denna utveck- Prop. 1993/94:100 ling var förvånande med tanke på den mycketsvaga efterfrågan samt att Bilaga I. I importerade varor, relativt sett, blevdyrare. En förklaring kan vara att exportindustrins användning av importeradeinsatsvaror var betydligt högre än vanligt. Vidare är det på kort sikt svårtatt byta leverantör, vilket medför att effektema av relativprisförändringarkonmier med betydande eftersläpning. stiger efterfrågankraftigt inom de områden som har ett högt inq>ortinnehåll, främst export avbearbetade varor och maskininvesteringar. väntas dock importuppgångenbli lägre än denna efterfrågeökning, eftersom de svenska producenter somkonkurrerar med importen väntas kunna stärka sin marknadsposition. Prisläget ärgynnsamt som resursutnyttjandet är lågt. År 1995förändras dock situationen. Kapacitetsrestriktionema börjar göra sig gällandesamtidigt som effekteraa av relativförbättringen 1993 klingar av. Dentotala importen av varor och tjänster beräknas växa med respektive 6,. Bytesbalansen fortsätter att förstärkas i snabbtakt. föratses överskottet uppgå till av BNP. Föratom ettsuccessivt tilltagande handelsbalansöverskott minskar också underskotten iavkastningen på kapital. Detta beror på det sjunkande intemationella räntelägeti kombination med att den positiva bytesbalansen innebär betydande nettoamorteringav utlandsskulden. -1,9 -2,0 -2,0 -1,0 -2,0 -1,9 -3,9 -0,6 -2,1 -1,3 -1,0 -1,0 -1,0 -1,6 -3,0 -1,5 -1,0 -11,0 -14,0 -6,7 -15,6 -14,6 -6,4 -22,6 -6,5 -1,7 -0,7 -5,9 -0,2 -1,0 -2,0 -2,2 Förändringi procent sv föregående års BNP. Inhemsk efierfrågan Prop. Bilaga 1.1 Den inhemska efterfrågan minskade 1993med . Nedgången i den privata konsumtionen, mätt som årsgenomsnitt,var . återhämtade sig emellertid konsumtionenpåtagligt och mycket tyder nu på att denna trend fortsätter. Hushållens realtdisponibla inkomster beräknas öka med såväl 1994 som 1995. En rad teckentyder också på aft tillförsikten och framtidstron hos hushållen nu successivtförstärks. Dessutom är hushållens innehav av kapitalvaror, framförallt bilar,små och förhållandevis föråldrade vilket kan väntas leda till stigande inköp.Varaktigheten och kraften i hushållens fortsatta skuldsaneringsprocess är dockmycket svårbedömd. Trots den svaga ekonomiska utvecklingen under de senasteåren har lealinkomstema, med utantag för , stigit, vilket tillsammansmed den svaga konsumtionsutvecklingen, resulterat i ett högt finansiellthushällssparande. Skuldsättningen har därmed i hög grad och snabbare än i andraländer anpassats med hänsyn till de låga tillgångspriserna. Processen skulledärför inte behöva bli lika utdragen som den varit i andra länder, vilket talarför en förhållandevis stark utveckling av konsumtionen. Å andra sidan finns det fortfarande starka motivför ett fortsatt högt sparande varför någon snabb ökning i konsumtionen ändåinte är sannolik. Arbetslösheten kommer visserligen att minska något underperioden men nivån kommer att förbli hög, såväl i ett historiskt som i ettintemationellt perspektiv. Detta innebär att arbetslöshetsrisken kommer attbestå, vilket motiverar ett högt sparande. innebär underskotten i deoffentliga finansema att risken för framtida inkomstbortfall till följd avbudgetförstärkningar uppfattas som betydande.