prop · GH03205 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:205 bör ställaspå den här aktuella försöksverksamheten bör antalet försök begränsas till fem. Fastställandeav den finansiella ramen och parternas resursandelar m.m. Regeringenanser att utgångspunkten för deltagande kommuns och landstings ekonomiskaresursinsats vid ingången av en försöksverksamhet bör utgöras av den budgetsom beslutas för det första försöksåret av kommun- respektivelandstingsfullmäktige och med hänsyn lill antagen utveckling om ett försök inteägt rum. En naturlig utgångspunkt är därvid föregående års kostnader. Förförsäkringskassornas del finns inte någon formell budget avseende inkomstborlfallsersätlningar.Medel för bl.a. sjukpenning och rehabiliteringsersättning utbetalas löpande itakt med atl rätt lill förmåner uppkommer enligt tillämpliga regler.Resursnivån vad gäller medel för yrkesinriktad rehabilitering liksom förförvaltningskostnader fastställs däremot genom tilldelning av en budgetram.Försök med finansiell samordning förutsätter dock att en bedömning av samtligaframlida kostnader hos görs för deförmåner som ingår i den ekonomiska ramen för försöksområdet. Denna bedömningbör baseras på den antagna utvecklingen om försök inte ägde rum. Den naturligautgångspunkten är härvid den närmast föregående period för vilken uppgift omutbetalningar föreligger. Denna uppgift justeras med hänsyn lill kändaregeländringar, dessa regeländringars och andra omständigheters förmodadeinverkan på utbetalningar samt den förväntade löneutvecklingen. Iregeringens medgivande att bedriva försöksverksamhet skall bl.a. ingå attgodkänna den finansiella ramen och de tre huvudmännens resursandelar införstarten av ett försök. Innan regeringen fattar beslut om medgivande bör ärendetha beretts av och i samråd. De treparterna bör samråda med och när denfinansiella ramen fastställs. Detmöter svårigheter att i förväg närmare beräkna storleken av de tre berördasektorernas utgifter med eller utan försöksverksamhet med finansiellsamordning, framför allt vad gäller socialbidrags- och sjukförsäkringsutgifterna.Dessa utgifter påverkas bl.a. av individuella faktorer, konjunkturförändringaroch i förekommande fall förändrade ersättningsregler. Enjustering av den finansiella ramens storlek under ett försök liksom ändring avparternas resursandelar beslutas av de tre huvudmännen i samstämmighet ochefter samråd med och . Regeringen börinformeras om sådana justeringar och ändringar. överskottrespektive underskott Prop. Ettfinansiellt överskott av försöksverksamheten bör kunna utnyttjas för att inomförsöksområdet ge mer vård, rehabilitering, service eller omsorg. Regeringenanser att det saknas skäl att föreskriva några särskilda begränsningarbeträffande användningen av det finansiella överskottet. En sjukvårdshuvudmanhar i kraft av sitt huvudmannaansvar att tillse att behövliga vårdsalsningargörs när ekonomiskt utrymme skapats. En kommun har det yttersta ansvaret föratt de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver.Försäkringskassans uppgift i sammanhanget är atl verka för atlförsäkringsutgifterna begränsas genom rehabilitering och förebyggande insatser. 1sin rapport föreslår arbetsgruppen att de samordningsvinster som kan förväntasuppnås genom samverkan och gemensamt resursutnyttjande mellan hälso- ochsjukvård, socialtjänst och socialförsäkring bör beräknas i förväg och attmotsvarande del av den samlade budgeten bör av-sältas till en gemensam fond, enriskfond. Fonden skall enligt arbetsgruppen inte ensidigt kunna tas i anspråkav någon av huvudmännen. Arbetsgmppen anför vidare att elt underskott avverksamheten i första hand skall regleras mot fonden som fondensmedel vid ett överskott bör kunna utnyttjas för att inom försöksområdet ge mervård m.m. remissyttrande anförs att riskfondens syften att delsfungera som buffert för en eventuell förlust, dels användas för att finansieraolika satsningar på verksamhetsutveckling som ledningsorganet beslutar ärmotstridiga varandra. anför vidare att reglernasutformning måste tåla en underskottssituation så att medel inte saknas förförlusttäckning om så blir aktuellt. Regeringenanser att en riskfond i sig inte är nödvändig. Om försöket visar ettfinansiellt underskott skall förlusten täckas av respektive huvudman sommedverkar i försöket i förhållande till sin i samarbetsavlalel belutade andelav underskott. Denna andel behöver dock inte vara densamma som huvudmannensandel av tillskjutna medel för försöket. Isamband med regeringens medgivande lill försöksverksamhet godkänns parternasrespektive resursandel. Eu villkor som bör stäUas är att parterna i ensituation där utfallet för försöket med betydande belopp avviker från beräknadbudget skall vara skyldiga att underrätta ochRiksförsäkringsverket. Situationen kan då vara sådan att försöksverksamhetenbör upphöra och alt regeringen bör underrättas för att kunna återkalla sittmedgivande lill denna. Bohuslänsallmänna försäkringskassa har i sitt remissvar anfört alt försäkringskassansandel av eventuella över- eller underskott i likhet med principen i Finsamförsökenbör delas mellan den försäkringskassa som deltar i ett försök och staten, dvssjukförsäkringen och statsbudgeten. har anvisat två möjligafördelningsprinciper för att täcka det som har atl svara förav etl eventuellt underskott, antingen riskfördelning i förhållande till debelopp som från olika statsbudgetanslag tillförs försöksverksamheten eller likafördelning av över- respektiveunderskott mellan och staten. Ettavgörande skäl för att den i försöket deltagande bör bära enviss del av det över- eller underskott som inte skall bäras av kommunen ellerlandstinget är att de resursinsatser i försöket som utgörs av dels de insatserför att uppmärksamma behov och genomföra aktiv rehabilitering av sjukskrivnasom görs av personal, dels av yrkesimiktad rehabilitering,skall ingå på samma villkor i försöket som de vård- och stödinsatser som skerinom och hälso- och sjukvårdens område. Därtill kommer attuppläggningen innebär ett direkt ekonomiskt incitament för . Regeringenanser därför att fösäkringskassans del av över- och underskott skall delasmellan staten och . andel bör då motsvaraden andel av kostnaderna i försöket som avser förvaltning. Därvid avses såvälförvaltning hos ledningsorganet som den verksamhet hos deltagande parter somomfattas av försöket. En försäkringskassa som deltar i försöket skulle dockdrabbas alltför hårt vid eU stort underskott om dess andel inte maximerades.Försäkringskassan bör därför inte bära mer än ett belopp som motsvarar avförsäkringskassans tillskott till den finansiella ramenavseende förvaltningskostnader. Detta belopp skall belasta förvaltningsanslag.Övrig del av underskottet regleras via anslaget Bidrag lill sjukpenning ochrehabilitering samt via statsbudgetens inkomstsida vad avser sjukförsäkringen.Vid ett överskott bör få behålla ett belopp som beräknas påmotsvarande sätt som angetts för underskott. Resterande del tillfaller staten,dvs statsbudgeten och sjukförsäkringen. Detre huvudmännen får själva besluta när fördelning av överskott och underskottskall ske mellan parterna. Regeringen finner det dock lämpligast attfördelningen sker efter avslutat försök. Det innebär alt ett eventuelltfinansiellt överskott under pågående försök finns kvar hos ledningsorganet ochkan användas till att ge mer vård, rehabilitering, service eller omsorg. I dehandlingar som parterna bifogar sin ansökan att få bedriva försöksverksamhetskall framgå när denna fördelning skall ske. Ovannämndauppläggning innebär att redovisningen av utgifter för ett budgetår påstatsbudgeten motsvaras av de inbetalningar gjort tillledningsorganet snarare än de löpande kostnaderna. Uppgift om de faktiskakostnaderna för staten erhålls först när regleringen av över- eller underskotthar skett mellan i försöket ingående parter. FörStenungsunds kommun har den totala finansiella ramen för ett första försöksårberäknats till ca . resursandeluppskattas till och andel av en förlust avsesmotsvara dess resursandel. Om den finansiella ramen skulle överskridas med 5 %skulle underskottet bli och del av denna2,. i planerar att lill denfinansiella ramen avsätta ca från förvaltningsanslaget fördet första året. Med ovan föreslagen begränsning av över- och underskoll skulleden all- manna försäkringskassansdel av underskottet inte kunna överstiga för . Stenungsundskommun, i och och aUmännaförsäkringskassa har beskrivit de ekonomiska transaktionerna i det planeradeförsöket på följande sätl. Ett koncernkonto medkredit upprättas för ledningsorganet. Till kontot inbetalas medel frånhuvudmännen som motsvarar resursandelarna. Därefter betalar ledningsorganetsina producenter. Därvid kan koncernkontots kredit utnyttjas. Medelstilldelningen från huvudmännenlill ledningsorganet sker en gång genom atl en tolftedel avfastställda resursandelar för respektive huvudman inbetalas till koncernkontot. Den allmännaförsäkringskassan avser dock att använda sig av nettoinbetalning. Försäkringskassanläser av försäkringsulbelalningarna efter utbelalningsmånaden ochreducerar därvid motsvarande tolftedel med dessa utbetalda belopp. Omförsäkringskassans försäkringsutbetalningar är lägre än tolftedelen, inbetalasöverskjutande belopp från statsbudgetens anslag Bidrag till sjukpenning ochrehabilitering samt statsbudgetens inkomstsida vad avser sjukförsäkringen tillkoncern-kontot. Om försäkringsulbelalningarna är högre än tolftedelen, skickarförsäkringskassan en räkning till ledningsorganet. Därefier betalar ledningsorganetförsäkringskassan som i sin lur överför medel till statsverkets checkräkningoch redovisar detta som inkomst på statsbudgetens anslag Bidrag tillsjukpenning och rehabilitering och på statsbudgetens inkomstsida vad avsersjukförsäkringen. Det beskrivna ekonomiskaflödet synes lämpligt. I samband med ansökan om medgivande till ett försökskall utformningen av del ekonomiska flödet beskrivas. 7 Uppföljning och utvärdering Regeringensbedömning: Försök bör utvärderas enligt vissa gemensamma principer.Uppföljningen och utvärderingen bör göras både på central och lokal nivå.Socialstyrelsen och bör i samarbete svara dels föruppföljning och utvärdering på central nivå, dels för samordning av deutvärderingar som bör ske lokall i olika försök. Huvudmännen för försöken bördock genomföra den lokala utvärderingen. Uppföljning bör vidare ske löpande. Enslutiig utvärdering bör vara färdigställd . Arbetsgruppensförslag överensstämmer i stort med regeringens. Remissinstanserna:Remissinstanserna är överens om atl utvärdering Prop. 1993/94:205 är viktig.Instanserna har bl.a. framfört att man bör utvärdera de särskilda problem somkan vara förknippade med ett beställarförbund, hur samordningen mellansektorerna utvecklas samt effekter för den enskilde individen. Vidarenämns att utvärderingsmetoder måste utarbetas och fastställas innan försökeninleds, att en gemensam modell för utvärdering på den lokala nivån börframställas samt att från projekten fristående expertis bör anlitas iutvärderingsarbetet. Skälenför regeringens bedömning: En försöksverksamhet med finansielltrepartssamordning som ytterst syftar till en bättre hushållning av parternastillgängliga resurser gör del nödvändigt - och bör vara en förutsättning förmedgivande att bedriva försöksverksamhet - att en avstämning görs för atlkunna beräkna etl ekonomiskt utvärderingsresultat för varje försöksområde.Ekonomiskt utvärderingsresultat beräknas som skillnaden mellan utfallet avkostnaderna i försöksområdet och utfallet av kostnaderna i ett kontroUområde.Även andra effekter för försöksområdets invånare bör belysas. Dessutom behöverden tillämpade organisationsformen utvärderas i olika avseenden. Utvärderingenav försök måste läggas upp så att den beaktar dels syftet medförsöksverksamheten, dels de grundläggande fömtsältningar-na om vård på likavillkor, kommunens yttersta ansvar och lagstadgade rättigheter inomsocialtjänsten och socialförsäkringen. Socialstyrelsenoch utövar tillsyn över hälso-och sjukvården ochsocialtjänsten respektive socialförsäkringarna. För bör encentral del av utvärderingen beslå i att tillse att försöksverksamheten intefår negativa konsekvenser för dem som inle tillhör de primära målgrupperna förförsöken vad gäller dels hälso- och sjukvårdslagens likabehandlingsprincip,dels kommunens yttersta ansvar för att de som vistas i försöksområdet(kommunen) får det slöd och den hjälp som de behöver. Föratt säkerställa hälso- och sjukvårdslagens krav om vård på lika villkor är detav yttersta vikt att likställigheten beaktas av ledningsorganet för finansiellsamordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst isamband med överväganden alt styra ekonomiska resurser till vissa grupper, bl.a.till grupper . bör i sin utvärdering avförsöksverksamheterna uppmärksamma detta. Försöken får inte generellt innebäraatt vårdtillgången för befolkningen i övrigt minskar till följd av attverksamheten imiktas mot vissa målgrupper. Föratt säkerställa hälso- och sjukvårdslagens krav om vård på lika villkor ochkommunens yttersta ansvar enligt socialtjänstlagen måste konsekvenserna för t.ex.olika patientkategorier, äldre och funktionshindrade noga följas iutvärderingen av försöken. Del förhållandel alt en kommun beslutat att, medstöd av en försökslagstiftning, föra samtliga eller delar av sina ekonomiskaresurser för socialtjänsiområdel till ett för de tre huvudmännen gemensamtledningsorgan, får exempelvis inle medföra atl kommunens yttersta ansvar enligl3 § socialtjänstlagen sätts roll bör ligga alt bl.a. se till alt ett försök beaktarden enskildes rättigheter till socialförsäkringsförmåner och att följautvecklingen vad gäller sjukfallens antal och längd samt beviljade förtidspensionerm.m. Uppföljningbör vidare ske löpande och på sådant sätl att erfarenheterna av försöken blirtill nytta för de pågående försöken. kan därmed dra nytta avde resultat som successivt redovisas som stöd för projektets utveckling. Malmöhusläns allmänna försäkringskassa anför att man måste följa upp och utvärderaeffekter för den enskilde individen. Bl.a. bör ett antal försäkrade följasunder , även efter försökets slut. Regeringen anser liksomförsäkringskassan alt det är viktigt att utvärdera effekter för den enskildeindividen. En av utgångspunkterna för försöket är att förbättra situationen förden enskilda individen. Regeringenanser att parterna i en försöksverksamhet skall ha ansvar alt utvärdera denorganisationsform som tillämpas för försöket. I detta sammanhang bör dockSocialstyrelsen och ha ett centralt utvärderingsansvar,som samverkan med , är önskvärd. Som Riksrevisionsverkel och Malmöhusläns allmänna försäkringskassa påpekat kan det vara lämpligt attfrån projekten fristående expertis anlitas i det lokala utvärderingsarbetet. Statskontoretanför att en gemensam modell för utvärdering på den lokala nivån bör tas fram.Regeringen anser att och skall svara församordning av de utvärderingar som skall ske lokalt. ochRiksförsäkringsverket bör alltså i samarbete svara dels för uppföljning ochutvärdering på central nivå, dels för samordning av de utvärderingar som skallske lokalt i olika försök. Det är dock huvudmännen för försöken som bör svaraför genomförandel av den lokala utvärderingen. Enkontinuerlig information om utfall i fråga om hälso- och sjukvårdskostnader,utbetalningar av socialbidrag, sjukpenning och rehabiliteringsersättningrespektive satsningar inom ramen för ett försök befrämjar en helhetssyn hos desamverkande parterna. Den finansiella ramen ger också en markering av vaduppföljning och utvärdering av etl försök skall rikta in sig på. Iarbetsgruppens rapport föreslås att ett kontrollområde utses för beräkning avresultat. har i sitt remissvar inte några principiellainvändningar mot att ett sådant resultat utgörs av skillnaden mellan utfallet iförsöksområdet och ett kontrollområde. Verket påtalar emellertid de mycketstora svårigheter som var förknippade med att hitta användbara konirollområdenför resultatberäkningen av Finsamförsöken, och detta trots altresultatberäkningen där enbart skulle avse socialförsäkringen. Verket pekar påatt kontroUområde för nu aktuella försök också skall avsesocialtjänstens utbetalningar och eventuellt även Prop. 1993/94:205 hälso-och sjukvårdens kostnader. Verkets bedömning är att de inte har tillgång tillsådan information som gör det möjligt för verket att biträda med fastställandeav kontrollområden för dessa delar av den föreslagna försöksverksamheten. Regeringenanser att ett ekonomiskt utvärderingsresultat skall beräknas förförsöksområdet med syfte alt visa skillnaden meUan utfallet av kostnaderna iförsöksområdet och utfallet av kostnaderna i ett kontrollområde. Tidigarehar framhållits att parterna inom en angiven ram får besluta om vilkaverksamhetsområden som skall ingå i ett försök. Om parterna beslutar att utnyttjaramen endast partiellt, bör beräkningen av det ekonomiskautvärderingsresultatet göras på de delar som skall ingå i försöket. Utgifterför förtidspensioner skall inte ingå i den finansiella ramen för försöken.Samtidigt gäller att förtidspensioneringen utgör en tung post i ohälsolalet ochelt viktigt mål är att minska förtidspensioneringen genom att begränsa de långasjukfallen. Vidare är del väsentligt att uppmärksamma förtidspensionsbeslut avdet skälet att förtidspension eller sjukbidrag ur ett snävt perspektiv kan tesig som ett fördelaktigt alternativ till långvarig sjukskrivning och omfattanderehabiliteringsinsatser. Således bör man vid beräkning av det ekonomiskautvärderingsresultatet ta hänsyn till ökningar eller minskningar i fråga om nybeviljadesjukbidrag, förtidspensioner och arbetsskadelivränlor. Korrigeringsmeloden börvara enkel alt förstå och tillämpa. En sådan metod är att vid beräkningen avförsäkringsutgifter betrakta nytillkomna förtidpensions- och sjukbidragsfallsom fortsatta sjukfall. Denna korrigeringsmetod torde ge tillräckligt stöd föralt motverka en oönskad utveckling, som den innebär rimligakonsekvenser för huvudmännen vid extrema ulfall. Utöver det ekonomiskautvärderingsresultatet bör man så långt möjligt belysa faktorer som sjuktalsutvecklingför olika grupper, konsekvenserför sjukpenningförsäkrade vad gäller väntetid, vårdens tillgänglighet,kvalitet m.m., kon.sekvenserför andra grupper än de sjukpenningförsäkrade vad gäller väntetider, tillgänglighetm.m., konsekvenserför olika vårdgivare i termer av arbetsbelastning och resurser, utvecklingav nybeviljade förtidspensioner, sjukbidrag och arbetsskadelivränlor, relationeri resurshänseende mellan rehabilitering av ett försöks målgmpper ochrehabilitering av övriga befolkningsgrupper och konsekvenser för olika åtgärderinom . Motsvarande uppgifter bör även samlas in från andraområden. Det kan också finnas skäl att följa upp risker att vissa kostnaderövervältras på andra områden, t.ex. genom all minskade sjukpenningutgifteråtföljs av ökade utgifter för arbetslöshetsersättningar. Beräkningar av detekonomiska utvärderingsresultatet m.m. bör ske enligt former somSocialstyrelsen och i samråd närmare anger. En rapport rörande detekonomiska utvärderingsresultatet m.m. bör färdigställas före . Riksrevisionsverketanför att utvärderingen bör ta fasta på de särskilda problem som kan varaförknippade med en ny offentligrättslig organisation - ett beställarförbund - bl.a.i fråga om ekonomisk förvaltning och möjligheterna att utkräva ansvar.Regeringen anser att organisationsformen för en trepartssamverkan i olikaavseenden skall vara ett väsentligt inslag i utvärderingen. Denna utvärderingbör inle enbart beröra projektets beställarsida utan även utförarsidan. Utvärderingenkan då belysa frågeställningar som hur den politiska viljeimiktning somuttrycks i beställningar lill producenterna får genomslagskraft och i vilkenmån patienter, klienter, brukare m.fl. inom försöksområdet uppfattar någraskillnader till följd av försöksverksamheten. Vidarebör i särskild ordning organisationsformen utvärderas mol bakgrund av de avregeringen och beslutade principerna för tilllämpning av ekonomiskstyrning och redovisning saml för tillämpning av verksamhetsformer i staten. Ävenen utvärderingsrapport vad gäller den organisationsform som tillämpats för etlförsök bör färdigställas efter avslutat försök och senast den I juni1998. 8 Kostnader och finansiering Regeringensförslag: De medel som allmänna försäkringskassor som deltar i en utökadfinansiell försöksverksamhet tillför den finansiella ramen vad avsersjukpenning, rehabiliteringsersättning och medel för yrkesinriktadrehabilitering skall utbetalas från det anslag Bidrag till sjukpenning ochrehabilitering som regeringen budgetproposition föreslagit skallingå i statsbudgeten samt statsbudgetens inkomstsida vad avsersjukförsäkringen. Även statens del av ett eventuellt underskott skallutbetalas från nämnda anslag och inkomstsida. Den del av den finansiella ramensom avser administrationskostnader skall belasta anslagetAllmänna försäkringskassor liksom den del av ett eventuellt underskott somförsäkringskassan slutligen skall stå för. Arbetsgruppenhar inte lämnat något förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag: Denallmänna sjukförsäkringen finansieras till genom statsbidrag medanresterande del finansieras genom socialavgifter frånarbetsgivare och egenföretagare samt fr.o.m. genom inkomsterfrån den allmänna sjukförsäkringsavgiften. Statsbidraget avses enligtregeringens förslag budgetproposition redovisas såsom anslaget Bidragtill sjukpenning och rehabilitering. Resterande del, utöver statsbidraget,redovisas under statsbudgetens inkomstsida vad avser sjukförsäkringen. Genom de regler förfördelning av överskott respektive underskott som vi redogjort förskall en allmän försäkringskassas andel av överskott respektive underskottdelas mellan staten och . andel av eltöverskott eller ett underskott skall enbart avse den del som kan hänföras tillförvaltning och kan högst uppgå till av de lill ledningsorganet underförsöksperioden avsatta medlen från statsbudgetens anslag Allmännaförsäkringskassor. Övriga delar av ett överskott eller ett underskott förförsöksverksamheten regleras för statens del via anslaget Bidrag till sjukpenningoch rehabilitering samt statsbudgetens inkomstsida vad avser sjukförsäkringen. Vad gällerSocialstyrelsens och kostnader för administration ochför utvärdering av försöksverksamheten avser regeringen att i samband med höstensbudgetprövning göra en samlad bedömning av myndigheternas behov av medel. 1detta sammanhang kommer ställning att tas till även de nu aktuella kostnaderna. 9 Försöksperiod och ansökningsförfarandet Regeringensförslag: Försöksverksamhet får påbörjas tidigast och skallavslutas . Arbetsgruppensförslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Stenungsundskommun, i och och allmännaförsäkringskassa anser att man bör överväga om inte försöksperioden skallutsträckas om det sker förändringar i den politiska mandatperiodens längd.Svenska Kommunförbundet anför atl samtliga huvudmän som vill delta i försökmed utökad finansiell samordning bör ges möjlighet till detta. att en allmän intresseförfrågan bör gå ut efter beslul.Även de som senare anmäler intresse bör dock enligt förbundet ges möjlighet atldelta. Skälen för regeringensförslag: Med hänsyn bl.a. till angelägenheten av att resultat och erfarenheterav genomförda försök blir tUlgängliga som underlag för statsmakternas fortsattaöverväganden bör försöksperioden ej kunna förlängas bortom . De parter som ärintresserade av att få bedriva försöksverksamhet kan ansöka om detla hosregeringen. Som tidigare nämnts anser regeringen att högst fem försöksområdenbör komma i fråga. dernainte skall bli för korta, bör försök inledas . Prop.1993/94:205 Av de handlingar som skall ges in till regeringen vidansökningstillfället skall framgå bl.a. försöketsutformning och den tid försöket avses pågå medelsom skall ingå i den finansiella ramen parternasandelar av den finansiella ramen parternasandelar av över- eller underskott tidpunktennär över- eller underskott skall fördelas