prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Även RRVhar i en revisionspromemoria uppmärksammat dette och har rekommenderatDomstolsverket att klargöra anledningen till denna ökning och att kartläggabehovet och ange riktlinjer för kompetensutveckling, kurser och konferensenRegeringen kommer att följa upp denna fråga. Det upparbetede värdet utgör avomsättningen. Verket bör vidte åtgärder i syfte att kraftigt minska detupparbetede värdets andel av omsättningen. I de fall de anställda önskar överte verksamhetenvid en allmän advokatbyrå måste självklart vedertegna, affärsmässigt motiveradeprinciper gälla. Det kan inte komma i fråga att steten indirekt subventionerarde anställdas övertegande av rörelsen. skulle bl.a. snedvridakonkurrensen med de private advokatbyråeraa. till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet /95 anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kn Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag 1992/93 Utgift 12 650 634 1993/94 Anslag 11410 000 1994/95 Förelag 11010 000 Frånanslaget utgår driftbidrag till de allmänna advokatbyråeraa, framför allt förvissa prestetioner som byråema utför av sociala skäl. beräknar medelsbehovet /95 till 11 010 000 kronon Den prognostiserade minskadebelastningen beror enligt bl.a. på att den översyn av densociala motteg-ningsverksamheten som verket genomfört förväntes ledatill sänkte kostnaden till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag /95 anvisar ett förslagsanslag på 11 010 000 kn F 5.Vissa domstolskostnader m.m. Prop. 1992/93 Utgif 292 920 092 1993/94 Anslag 256 200 000 1994/95 Förelag 237 300 000 Frånanslaget betelas vissa kostnader för rättegångsväsendet vid de allmännadomstolama, Bostedsdomstolen, arrende- och hyresnämnderaa, de allmännaförvaltningsdomstolaraa och Försäkringsöverdomstolen. Bland dessa kostnader kannämnas ersättning till nämndemän, vittnen, sakkunniga, målsägande, tolkar ochkonkursförvaltere. Domstolsverkethar efter vissa kompletteringar beräknat medelsbehovet för /95till 237 300 000 kn Regeringenhar ingen erinran mot bedömning av medelsbehovet. Den minskadebelastningen på anslaget beror på att utgiftema för resor m.m. i tjänstenöverflyttets till anslaget D 2. till Vissa domstolskostnader m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 237 300 000 kn Diverse kostnader för rättsväsendet 1992/93 Utgift 28 384 655 1993/94 Anslag 24 694 000 1994/95 Förelag 28 384 000 Frånanslaget betelas en rad kostnader för rättegångsväsendet i den mån de inte hörunder anslaget F 5. Vissa domslölskostnader m.m. I vissa fall betelas frånanslaget utgifter för rättegångar där steten är part. till Diverse kostnader för rättsväsendet /95 anvisar ett förslagsanslag på G. ÖVRIGAMYNDIGHETER Prop. 1993/94: lOO 1992/93 Utgift 6 881 349 1993/94 Anslag 7 321 000 1994/95 Förelag 7 526 000 Justitiekanslernsuppgifter och organisation m.m. Justitiekanslera(JK) är regeringens juridiske ombudsman, bevakar stetens rätt och har tillsynöver dem som utövar offentlig verksamhet. Han fiillgör också vissa uppgifterenligt bl.a. tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrandlagen, 8 kap.rättegångsbalken, datelagen (1973:289) och lagen (1990:484) omövervakningskameror m.m. JK:s arbetsuppgifter är till övervägande delbestämda i författning. Omfattningen av JK:s arbete kan därför endast i ringagrad påverkas av JK själv. Som framgår av inledningen (avsnitt 2.4) har ensärskild utredare sett över Justitiekanslerns arbetsuppgifter m.m. Somredovisas där är några större förändringar av JK:s verksamhet för närvarandeinte aktuella. Justitiekanslera har i sin förenkladeanslagsframställning för /95 hemställt om ett oförändrat anslagi förhållande till innevarande budgetår Regeringendelar Justitiekansleras bedömning om medelsbehovet för /95.Dette medför att Justitiekanslera bör anvisas ett anslag som reellt sett äroförändrat i förhållande till innevarande budgetår Justitiekanslera bör därföranvisas ett ramanslag på inklusive pris- och löneomräkning. till JustUiekanslern för /95 anvisarett ramanslag på 1993/94:100 Bilaga 3 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Dateinspektionenprövar frågor om tillstånd och utövar tillsyn enligt datelagen (1973:289),kreditupplysningslagen (1973:1173) och in-kassolagen (1974:182) samt utfärdarlicens enligt datelagen. Inspektionen utövar dessutom tillsyn enligt lagen(1987:1231) om automatisk datebehandling vid texeringsrevision, m.m. Inspektionens övergripande mål skall vara att verkaför och övervaka att automatisk datebehandling av personuppgifter ochkreditupplysnings-verksamhet inte medför otillbörligt intrång i enskildaspersonliga integritet och att god sed iakttes i inkassoverksamhet. Chef för inspektionen är en generaldirektör finns två sakenheten Den ena svarar för inspektionens uppgifter ifråga om offentlig verksamhet och den andra för inspektionens uppgifter i frågaom enskild verksainhet. Dessutom finns en teknisk och en administrativ enhet. Kostnademaför inspektionens verksamhet skall täckas genom avgiften Dateinspektionen yrkar i sin anslagsframställningatt inspektionen anvisas ett ramanslag motsvarande den planeringsram som angavsi budgetproposition. Inspektionen bedömer att dess anslagsverksamhetmed övriga gällande planeringsfömtsättningar kan genomföras med i stort sett deresultet som angavs i den fördjupade anslagsframställningen. Dateinspektionenhar i sin anslagsframställning redovisat verksamhetema inom områdenatillståndsverksamhet, tillsynsverksamhet, regelgivning, information,teknikverksamhet och licensverksamhet. Dethar inte funnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäller förtvåårsperioden /94 - 1994/95. Resurser:Ramanslag 1994/95 Dateinspektionensanslagsframställning visar, enligt vår mening, att verksamheten bedrivs med ensådan inriktning att de verksamhetsmål som funnits har uppnåtts.Inspektionen har under /93 ökat sin produktivitetvad gäller avgjorda tillståndsärenden . 1993/94:100 harvarit möjligt genom hög rationalisering och massiva arbetsin- Bilaga 3satser av personalen. Inspektionen har även ökat antelet inspektioner med ca150 %. Regeringenanser att de riktlinjer för Dateinspektionen som lades fast i 1993 årsbudgetproposition bör gälla även för /95. En viss förändring av inspektionens verksainhet iframtiden kan dock förväntes till följd av vad regeringen avser att föreslå pådatelagsonuådet vilket framgår av inledningen (avsnitt 2.3). Regeringen delar Dateinspektionens bedömning ommedelsbehovet för /95 vilket medför att inspektionen bör anvisasett anslag som reellt sett är oförändrat i förhållande till innevarandebudgetår Dateinspektionen bör därför anvisas ett ramanslag på inklusivepris- och löneonuäkning. till Datainspektionen för /95anvisar ett ramanslag på 21 772 000 kn G 3.Brottsskadenämnden: Förvaltningskostnader Prop.1993/94:100 Förinnevarande budgetår har ett ramanslag på anvisats förBrottsskadenämndens förvaltningskostnaden I en inom Justitiedepartementetupprätted promemoria Brottsofferfond föreslås bl.a. att en brottsoflferfondskall inrättes fno.m. och att skall beslutei frågor angående användningen av brottsoflferfon-dens medel. Mot bakgrand avförslagen har regeringen uppdragit åt en särskild utredareatt göra en översyn av organisation, lednings- ocharbetsformer Med utgångspunkt i denna översyn skall utredaren lämna förslagtill organisation m.m. av en myndighet med ett övergripande ansvar förbrottsofferfrågon Myndighetens ansvarsonuåde bör bl.a. omfatte de ärenden somidag handläggs av och frågor om bidrag ur den planeradebrottsoflferfonden. Uppdraget skall redovisas . 1avvakten på att beredningen av de frågor som hänger samman med utredarensförslag slutförs föreslår regeringen att anslaget förs upp med oförändratbelopp. i avvakten på en särskild proposition i ämnet, tillBrottsskadenämnden: Förvaltrungskostnader för /95 beräknar ettramanslag på 7 049 000 kn : Ersättning för skador på grund avbrott Förinnevarande budgetår har ett förslagsanslag på anvisats förBrottskadenänmdens utbetelningar av ersättning, för skador på grand av brott. I avvakten på att beredningen av de frågor somhänger samman med utredarens förslag om översynen av Brottsskadenämndenslutförs föreslår regeringen att anslaget förs upp med oförändrat belopp. i avvakten på en särskild proposition i ämnet, tillBrottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott för budgetåret1994/95 beräknar ett förslagsanslag på 35 000 000 kn Pp- 1993/94:100 1992/93 Utgift 17 820 482' 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag ' Anslagen G 3. Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader och G 4. () har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser genom attarbete med utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inomdet kriminalpolitiska onuådet. BRÅ:s arbetsuppgifter preciseras närmare i dennya instraktionen (SFS 1993:669) som gäller från . Isin enkla anslagsframställning har BRÅ redogjort för de förändringar avverksamheten som har gjorts med anledning av de nya riktlinjer som regeringendrog upp forskningsproposition. BRÅ föreslår i anslagsframställningen atttyngdpunkten i verksamheten under /95 skall ligga på projektinom onuådena brottsprevention och samhällets reaktioner på brott och attutvärderingar av olika slag skall prioriteras särskilt. BRÅ anser vidare attarbetet med en framtids- och omvärldsanalys avseende hela rättsväsendet börfortsatte genom fördjupade studien utreder också föratsättningaraa för attgöra en nationell brottsoflferandersökning, som bl.a. skulle kunna belysafaktorer som påverkar risken för att bli utsatt för olika slags brott. BRÅ föreslår att en nedskäraing görs av anslagetför /95 med i enlighet med de planeringsramar somregeringen har fastställt för perioden. I1993 års forskningsproposition angav regeringen som övergripande mål förplaneringsperioden /94 - 1995/96 att BRÅ skulle utvecklas till ettkvalificerat expertorgan med uppgift att arbete med utveckling, utvärdering,tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området.Regeringen anser att BRÅ på ett förtjänstfiiUt sätt anpassat verksamheten tilldenna nya inriktning. De förslag till inriktning av verksamheten som BRÅ harredovisat Ugger i linje med de övergripande mål som lades fast iforskningspropositionen. Dessa mål bör gälla även för /95. Regeringen föreslår, i enlighet med detprincipbeslut fattet om ansvar för den stetliga stetistiken (bet.1992/93 FiU:7, rskn 122), att BRÅ fno.m. ter överbeställaransvaret för stetistiken inom rättsväsendet. Ansvaret kommer attomfatte både kriminalstetistik och annan stetistik för rättsväsendet. duktionenkommer BRÅ att tillföras medel från Stetistiska centralbyrån. 1993/94:100Till följd härav har beräknats under dette anslag för rätts-Bilaga 3 och kriminalstetistiken i stället för under sjunde huvudtitelns anslagD 8. Stetistiska centralbyrån: Stetistik, register och prognosen Regeringensöverväganden avseende ansvarsfördelningen mellan Stetistiska centralbyrån ochandra myndigheter återfinns i bilaga 8 anslaget D 8. Stetistiska centralbyrån:Stetistik, register och prognosen Ansvarsförändringen medför också ett behov avatt förstärka BRÅ:s egen kompetens på stetistikområdet. För att kunna svara motsin roll som expertorgan i kriminalpolitiska frågor behöver BRÅ även tillförasytterligare kompetens på det ekonomiska onuådet. Medel för sådanakompetensförstärkningar har beräknats under anslaget. 1 enlighet med vad som angavs i 1993 årsforskningsproposition har regeringen under anslaget beräknat att 1 500 000 krskall föras över från BRÅ:s anslag till anslaget E 3.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet: Forskning underUtbildningsdepartementets huvudtitel för att användas för stöd till kriminalvetenskap! till Brottsförebyggarule rådet för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 26 774 000 kn Statistiska uppgifter om brottsutvecklingen samt omverksamheten inom polisväsendet, åklagarväsendet, domstolarna ochkriminalvården m.m. 1993/94:100 Bilaga 3 Detantel brott mot som har kommit till polisens kännedom har ökatunder hela efterkrigstiden. uppgick antelet brott mot till805 500 medan antelet uppgick till nära 1 052 000, d.v.s. en ökning mednära . Antelet registrerade brott motlagstiftning utenför har minskat från enhögste nivå om drygt 178 000 till att bli drygt 143 1992. Avbrotten mot annan lagstiftning svarar trafikbrotten för ochnarkotikabrotten för . De registrerade trafik- och narkotikabrottenunder uppgick till nära 109 000. Härtill kommer ett stort anteltrafikförseelser, som huvudsakligen beivras genom ordningsbot. Antalanmälda brott (i tusental) 19821983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993' ID Brottmot annan lagstiftning ' Värdenafor har beräknats pä grundval av utvecklingen t.o.m. Brottmot har ökat med i genomsnitt 2,7procent medan brott mot annan lagstiftning minskat med i genomsnitt 2,1procent. För antelet registrerade brott mot lagstiftning utenför brottsbalkenkan emellertid mycket sterka variationer iakttes mellan olika år Att döma avden preliminära stetistiken tycks de öka med under år 1993jämfört med föregående år I följande tebell ges en översikt av dengenomsnittliga årliga förändringen i antelet anmälda brott mot brottsbalkenunder perioderaa 1982 -1987 resp. 1987 - 1992. 1993/94:100 Bilaga 3 Årlig rörändriug i geuomsuitt därav inbrott i vind, källare har gjort en prognos för brottsutvecklingen . Den publiceradesi en kriminalpolitisk framtids- och omvärldsanalys (). Prognosenbygger på ett studium av till polisen anmälda brott . Enligt dennaprognos kommer nivån för de anmälda brotten att ligga mellan 1,35 och1,50 miljoner anmälda brott totelt, 790 000 till 930 000 anmälda stöldbrott och52 000 till 60 000 våldsbrott (exkl. rån). Prognosen visar enligt vilken nivå den anmälda brottsligheten kommer att ligga ombrottsutvecklingen fortsätter enligt det mönster den gjort. I det följande kommenteras utvecklingen för olikagrapper av brott, bl.a. brottsbalksbrott samt trafiknykterhetsbrott ochnarkotikabrott. I diagram och tebeller redovisas uppgifter om brott anmälda år1982 och . Siffroraa för perioden - 1992 är tegna direkt urStetistiska centralbyråns (SCB:s) definitiva årsstetistik. De siffror som angesför är preliminära beräkningar som bygger på SCB:s stetistik för tidenjanuari - . Prop.1993/94:100 BRÅ uterbeter en rapport över brottsutvecklingen. Hänsynhar Bilaga 3 tegits till uppgifteraa i rapportserien i den följanderedogörelsen. Sekreteriatet för analys- och resultetutvärdering() inom följer utvecklingstendenseraa vad gällerbrottmålsprocessen i vid mening. Uppgifter från denna uppföljning ingår också iframställningen. 1993/94:100 Bilaga 3 Antalanmälda våldsbrott (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 Mord och dråp samt misshandel med dödlig utgång ' Värdena for 1993 har beräknats på grundval av utvecklingent.o.m. 1993/94:100 Till våldsbrott räknas, som i denofficiella stetistiken, fullbordade mord. Bilaga 3 dråp, misshandel meddödlig utgång, försök till mord och dråp, baraadråp, misshandel uten dödligutgång, rån och våldtäkt. Våldsbrotten har uppvisat en relativt jämnökningstekt under 1980-telet. Stetistiken visar emellertid på en markant ökningav våldsbrotten . var antelet våldsbrott nära 11procent fler än föregående ån Att döma av den preliminära stetistiken beräknasvåldsbrotten öka med . utgjordevåldsbrotten av de registrerade brottsbalks-brotten. Anteletanmälda rånbrott 1992 var drygt 6 200 och det är en ökning med knappt 1 procentsedan 1991. Av rånbrotten är de fleste rån mot person (). Därefterkommer butiksrånen (). Större delen av ökningen utgörsav en ökning av personrånen. Gaturån är den dominerande formen av rån. Bank- ochpostrånen är få i förhållande till övriga rån. var dessa 338. Det ären ökning med 22 stycken jämfört med . Bank-och postrånen förorsakar oftemycket stora förluster och är även i övrigt allvarliga eftersom de ofte begåsmed hjälp av skjutvapen. 1en uppdelning av misshandelsbrotten efter om de skett inom- eller utomhus kannoteras att förändringen är den att ökningen varit 12procent för båda kategorieraa. Grovt räknat utgör en femtedel av de polisanmäldamisshandelsbrotten familjevåld. Dessa brott domineras nästen helt av män sommisshandlar sina nuvarande eller tidigare hustrar, sammanboende eller fästmön Enligt BRÅ sker det mesta av våldet mellan bekante,som inte har en familjerelation, i lägenheter och utspelas inom grapper avkriminellt aktiva eller missbrakare av olika slag. Drygt hälften av depolisanmälda våldsbrotten utspelas på gator och torg, i eller kringnöjeslokaler samt på allmänna kommunikationsmedel. De fleste fall av misshandelutomhus där gärningsmannen är okänd för oflfret sker i storstedsregionema. Deanmälda våldtäkterna ökade totelt jämfört med föregåendeån Antelet anmälda våldtäktsbrott har ökat kontinuerligt under åren 1975 -1992.Det är till störste delen de anmälda fullbordade våldtäkterna inomhus somsvarar för den ökningen. 11 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 1993/94:100 Bilaga 3 Antal anmälda tillgreppsbrott (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 Inbrott i lägenhet eller villa Inbrott i vind eller källare ' Värdena for 1993 har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Prop.1993/94:100 Tillgreppsbrotten utgör av samtligapolisanmälda Bilaga 3 brottsbalksbrott. Föratom de i tebeUen redovisadebrottsgrapperaa ingår en mängd olika former av stöldbrott som inte rabricerassom inbrott, t.ex. snatteri. Inbrottenutgör en sjundedel av samtliga registrerade brottsbalksbrott. Föratom villa-och lägenhetsinbrott och inbrott i vind eller källare ingår i här redovisadesiffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. Under1970-telet uppvisade antelet inbrottsstölder stora svängningar Under 1980-teletlåg de på en nivå rant 140 000, men ökade markant till nära 156 1991. År1992 var antelet anmälda inbrott på samma nivå som föregående ån ItebeUen redovisas enbart fullbordade biltillgrepp. Antelet fullbordade bilstölder var 79procent fler än . Den markante ökningen tog sin fart under andra halvanav 1980-telet. stels i genomsnitt 27 000 bilar per ånPerioden - 1990 var motsvarande siffra drygt 44 000 anmäldes 48 491 fullbordade biltillgrepp.Under år 1992 blev antelet 45 185 vilket är en minskning jämförtmed föregående ån 1993/94:100 Bilaga 3 Antalanmälda bedrägeiibrott (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 ' Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. År1992 anmäldes nära 61 000 bedrägeribrott (exkl. häleri) vilket är en minskningmed jämfört med året irman. Denna minskande utveckling har fortsattäven . I en undersökning som BRÅ vidtegit förklaras nedgången aven kraftig minskad anmälningsbenägenhet från bankeraas sida. Det gäller dåfrämst s.k. övertrasseringar, men även i viss mån andra typer av bedrägeriermed check- och personkonton. Avbedrägeribrotten svarade checkbedrägerieraa för medanbedrägerier som begås med hjälp av betelkort svarade för . ' Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Antalanmäldabrottsbalksbrott (itusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 19921993 nskadegorelsebrott (U Övriga BrB-hrott 'Värdena har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. 12 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 1993/94:100 Bilaga 3 Prop.1993/94:100 Till övriga brottsbalksbrott räknas föratom skadegörelsebrott ettstort Bilaga 3 antel olika grapper av brottsliga beteenden som inte fallerinom någon av de tidigare berörda kategorieraa. Under1980-telets senare hälft ökade skadegörelsebrotten markant. Jämfört med 1985var de fler . anmäldes omkring 94 000skadegörelsebrott, vilket innebär en minskning jämfört med år1990. Om dette är ett trendbrott, eller bara en tillfällig minskning, återståratt se. Att döma av den preliminära stetistiken beräknas antelet anmäldaskadegörelsebrott öka med jämfört med föregående ån En mycket stor andel av dem som döms förskadegörelsebrott är tonåringar Av skadegörelsebrotten avser skadegörelse påmotorfordon och drabbar stet, landsting och kommuner Antalanmälda narkotikabrott (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 'Värdena (or 1993 har beräknats på grundval avutvecklingen t.o.m. Prop.1993/94:100 Diagrammet avser brott mot narkotikastrafflagen (1968:64) och Bilaga 3 narkotikabrott enligt varasmugglingslagen(1960:418). Antelet anmälda narkotikabrott låg på en relativtstebil nivå under hela 1970-telet. ökade antelet anmälda brottkraftigt. En del av den ökningen kan förklaras med de skärpte anvisningar sominfördes av Riksåklagaren . Dessa har föranlett att även innehav elleröverlåtelse av mycket små mängder narkotika betraktes som narkotikabrott. Enannan förklaring till ökningen är troligen polisens insatser mot den s.k.gatulangningen . En kraftig minskning av den anmäldanarkotikabrottsligheten kan noteras . var antelet anmäldabrott lägre än . En stor del av minskningen beror på ändraderatiner för an-telsräkning i s k serieuppklaringar Antelet narkotikabrott permisstänkt person har minskat från 1982 tiU 1992. anmäldes 30 729 brott. är enminskning jämfört med föregående år Att döma av den preliminärastetistiken kommer antelet registrerade narkotikabrott öka markant under år1993. Antelet personer som lagförts för narkotikabrott varår 1992 drygt 700 fler än vilket är en ökning . Antalpersoner som lagförts för narkotikabrott. 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 19927074 6149 6067 6401 6208 6850 7014 7349 7612 7807 Följandediagram avser brott enligt 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott(TBL). 1993/94:100 Bilaga 3 Antal anmälda trafiknykterhetsbrott (i tusental) 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 ' ' Värdena for 1993 har beräknats på gmndval avutvecklingen t.o.m oktober. Den1 ändrades TBL. I diagrammet i det följande görs en jämförelse mellanantelet domar där grovt rattfylleri är huvudbrott för (4 § 1 mom TBL i dess lydelse före och 4 a § nu gällande TBL).Påföljderaa har förändrats markant efter reformen. Under hela 1980-telet lågandelen som fick fängelsepåföljd på en relativt konstent nivå på omkring 73procent. var denna andel . ökade emellertid andelensom fick fångelsepåföljd till . Det totela antelet lagföringar förgrovt rattfylleri (som huvudbrott) har minskat från 7 1989 till 5 455 år1992. 1993/94:100Bilaga 3 (som huvudbrott) Prop.1993/94:100 2 Verksamheten inomrättsväsendet Bilaga 3 Arbetetinom rättsväsendet i fråga om brott hänger mycket intimt samman. I huvudsak gårdet när det gäller åtgärder mot brott i praktiken en rak linje från polis, viaåklagare och domstolar till kriminalvård. Anteletbrott som anmäls till polisen är nära 1,2 milj. per ån Den siffran omfatterinte brott för vilka polisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Anteletsådana förelägganden utgjorde 194 1992 (218 1991). Endast en del av de brott som anmäls till polisenklaras upp. Är 1992 blev nära 370 000 brott uppklarade. För dessa fall svarade108 000 misstänkte personen De allra fleste uppklarade brotten (omkring 90procent) hade begåtts av en gämingsman. För tillgreppsbrotten är det emellertidrelativt vanligt att flera personer tillsammans begår brott. Den s k uppklaringsprocenten varierar mellan olikabrottstypen Uppklaringen växlar även mellan skilda delar av landet. För spanings- eller ingripandemått (t extrafikbrott och narkotikabrott) är uppklaringsprocenten hög ().Vid s k oflferbrott är uppklaringsprocenten betydligt lägre. För misshandel ochandra våldsbrott är uppklaringen , medan mindre än 10procent av inbrottsstölderaa upp. Ungefär vart femte rån blir uppklarat. Antelet uppklarade brottsbalksbrott har ökat fråndrygt 240 1982 till över 246 1992 (266 1991). Åklagaraafatter beslut om åtel mot cirka 89 500 personer . Till dette kommeromkring 89 000 strafförelägganden per ån Åklagama besluter om åtelsunderlåtelseri cirka 16 000 fall per ån Antelet avskrivna och nedlagda mål är omkring 68000 per ån Skyddstillsyn,villkorUg dom och böter År1992 dömdes omkring 6 300 personer till skyddstillsyn. För 527 eller 8 procentav dessa kombinerades skyddstillsynen med fängelsestraflf. Drygt 12 800personer dömdes till villkorlig dom .