prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Universitet och högskolor skuUe med finansiering mom ramen förbiståndet eUer genom stetUga krediter kunna bidra med kunskap mom sådanaområden där svensk forskning kommit särskilt långt, t ex luft- ochvattenrening, skydd av skogar och kustvattenområden eUer ergonomi iarbetsmUjöskyddet. BITSkräver MKB och åtgärdsplan för projekt med betydande mUjöpåverkan, om de skaUkomma ifråga för u-krediter BITS överväger också att vidareutveckla försök medkreditramar tiU nationelfe utvecklingsbanker för mUjöförbättrandeinvesteringar. anser att bör undvUca att exportera produkteroch system som inte är långsUctigt, mUjömässigt riktiga. iVärmlands län menar att det är av störste vUrt att svenslca biståndsorganstimulerar kunskapsöverföring av mUjöteknologi. konsteterar att byggt upp enbostedspoUtik, en bostedsstandaid och ett kunnande om byggande och förvaltningav bosfeder som bör kunna äna som exempel och forebUd i tiUämpUga delar iländer som påbörjat en uppbyggnad av sitt bostadsbestånd. är berett atti samarbete med medlemsföretagen bisfe med kunskaper och erfarenheter tiUländer där sådan kunskap är relevant och efterfrågad. Centralnämndenför fastighetsdata påpekar med hänvisning tiU kapitel 7 i , som behandlar vUcten av firämjandet av långsiktig planering och förvaltiiing av markanvändning samt behovet av upp byggnad av lämpUga fastighetsregistreringssystem i utveckUngsländer, att det är vUctigt att svenska och intemationeUa biståndsorgan prioriterar frågor kring mark, markanvändning och ägande. Då det i finns stor erfarenhet inom festighetsinformationsområdet kan en satsning från svensk sida utgöra en viktig komponent i utvecklingen av vändningen i utvecklingsländema. anser att biståndet inom detta område bör öka. EnUgt verket är en konstmktiv fastig hetsindelning en fömtsätming för att klara ut äganderätten och därmed för kapitalbUdning och ekonomisk utveckUng genom modem marknads- 138 föreslår utökade resurser och utvidgat Prop. 1993/94:111ansvar tiU SAREC för stöd tiU forskning i om hantering av BUaga 1.1mUjöfarUgt avfeU. Statens kärnkraftsuispektion påpekar att vid verksamhet sominnebär att radioaktivt avfaU uppstår måste avfaUsfrågor betraktas som enintegrerad del i bistånd med ny teknik tiU utveckUngsländer för att förebyggaeUer ätininstone underlätta problem med avfaUshanteringen. Därför bör kravställas på landet/organisationen vid biståndsverksamhet att avfeUsproblemetlöses. Statens strålskyddsuisti-tut anser att regeringen bör överväga om stödettiU strålskydd i bör utökas. KemikaUer.KemikaUeinspektionen hoppas att tUlsammans med SIDA och andrabistånsmyndigheter utveckla det svenska mUjöbiståndet på kemikaUeområdet.Lutherhjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-forum föreslår stöd tiU kompetens iu-länder för hanterandet av kemikaUer. KungUga , liksomNaturvetenskapUga forskningsrådet menar att svensk övervakning och konfroU avkemikaUer utgör ett värdefuUt informationskapital för intemationeUt samarbete.En kraftfuU sådan insats är, enUgt , i hög grad påkaUad. Jordbruk.Lutherhjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-forum föreslår en kraftigareinriktning av biståndet på jordbmksutveckling och Uvsmedelsproduktion. Vidarebör bistånd styra jordbmket så att ökad produktion åstedkoms i första hand förden inhemska marknaden. Forskning bör inriktas på att förse lokalbefolkningarmed redskap att utveckla sitt eget kunnande och sina cxllingsmetcxler. CUF ochFolkkampanjen menar att u-landsbistånd bör inriktas på att minskafatagdomen i biståndsländeraa genom att stödja mUjövänUg småskaUg produktionoch återvinning, firämst mom jordbmk och lokal produktion. LRF framhåUer attdet finns all anledning att lära av utvecklingsländema inom t exjordbmksområdet där det torde finnas betydande kunskaper om bl a altemativabrakningsmetoder och bekämpningsmedel. Skog.Skogsstyrelsen anser att Rio-deklarationens princip (5) om att uttotafattigdomen motiverar en ytterUgare kraftsamling av bistånd tiUkunskapsuppbyggnad hos fattig landsbygdsbefoUcning om markanvändning ochavskogning. tycker också att i samband med bistånd tiUskogsprogram bör markera betydelsen av kunskap hos mottagama, inte minst kvinnor.Stadiecirklar förordas. Lundsuniversitet menar att beskogning med inhemska trädslag ofta är bättte än medutiändska och att kunskap om detta bör spridas genom biståndsprojekt.Universitetet framhåUer exempel på att avskogning i vissa motverkatsmed energikäUor som minskar behovet av ved, t ex vattenkraft och solenergi.Universitetet anser att större kunskap behövs om ökenspridning och föreslår attSCB skaU samordna ett stöd tiU uppbyggnad av poUtiskt oberoende informations-och övervakningssystem för analyser av vegetationsförändringar. Skogsägarnas Riksförbundavvisar bestämt alfe förslag om att mom "sektor skog" överföra finansieUa resurser från i-länder tiU u-länderDe direkta biståndsinsatsema måste ske på traditioneUt sätt vfe stadsbud geten. För att förebygga brist på föda och bränsle i med en 139 snabb befoUcningsökning, anser . att det är angeläget att snabbt starta uppträdplanteringsprojekt i dessa länder. För att sådana Prop. 1993/94:111 projektskaU kunna genomföras, med minsta möjUga kostnad och största Bilaga 1.1 möjUgaengagemang från befoUcningen, föreslår att frön skaU distribuerasgratis och att varje femUj genom feg skaU vara tvmgad att plantera träd ochvårda dem. Däremot bör befolkningen fä förtroendet att bestämma var, hur ochvad som ska planteras. I feU skuUe varje famUj behöva plantera minst50 träd per är och därtiU nyplantera aUa träd som fäUsunder . Mitten.SGU tycker att det biståndet måste förstärkas och föreslår attbiståndsmedel bekostar undersökningar åt av deras kontinentalsocklarvmtertid med fartyget för att ta fram underlag för planering avresurshushållning. anser att SIDA och SARECskaU följa upp provisorisk vattenresursbestämning i observationsfattigau-länder. föreslår att bekostar kurser om marin mUjövårdför deltagare från samt ger stöd tiU så att de kan hävda sinaintressen utanför den egna ekonomiska fiskezonen. Det bör dessutom prövas omdet är möjUgt att finansiera ett tvärvetenskapUgt utbUdningsprogram om fiske,teknik och ekonomi för handläggare från små ö-stater. Konsumtion.Skogsindustrierna anser att genom biståndsinsatser bör verka för enökad konsumtion av pappersförpackiungar i u-länderaa för att minskaförstörelsen av Uvsmedel. tillsammans med Kyrkornas U-forum samtq2000 anser art håUbar konsumtion i Tredje världen kräver ökat stöd tiU konsumentorganisationerdär. anser att könsroUsfrågor bör få ett klart defimerat utrymme ibiståndet. KdS-K framhåUer att kvinnorna som jordbmkare och försörjare skaUprioriteras i biståndet. Flera yttranden framhäver att kvinnor måste gesmöjUghet att äga mark och låna pengar och vämar deras rätt tUl konttoU över sinreprcxluktivitet. Ung Vänster menar att uppbyggnad av primärvård och mödravårdstärker kvmnors roU. Folkkampanjen anser att regeringen bör framlägga förslag omhur u-landsbiståndet kan fiämja social trygghet CKh femUjepfenering imottagarländema. LSUefterlyser en stor satsning på bistånd där ungdomsperspektivet sätts i centmm.Lutherhjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-fomm viU att regeringar vid konflUctermed urspmngsfolk vämar om principen att den som bmkar jorden har rätt tiU den.Svenska Samernas Riksförbund anser att SIDA i samverkan med bör göraen beskrivning av sitaationen för urbefoUcningar med förslag tiU åtgärder. 3.g")Samverkan med anser att det krävs msatser på multifeteral nivå för att bisfe länderaa i att komma tillrätta med sina miljöfarUga utsläpp, och att i första hand bör bidra tiU att bygga upp kunskaper och institationer i de närmast Uggande östeuro peiska länderaa. Verket avser att intensifiera arbetet med de in teraationeUa frågoraa, främst gentemot EES/EG och och 140 kommer för det ändamålet att ta fram ett särskUt "interaationaUserings- program", innefattande frågor om kompetensbehov, resurser, Prop. 1993/94:111 organisation m m. SMHIanser att samarbete rant och kunskapsuppbyggnad i de nya staterna ärnödvändigt. uppger att stora insatser fordras för attreparera mUjöskadoma i de foma kommu-nistiänderaa. KdS-K föreslär att en del avintäkterna frän mUjöavgifter skaU fonderas för att rädcfe . Tekniköverföring.VTI föreslår överföring av teknik för energisnål koUektivtrafik ochicke-motoriserade transportmedel tiU öst ckUsyd. i län anser att stöd bör ges för attutveckfe kommunikationsmöjUgheterna i nordvästra vilket skuUe skapamöjUgheter som ger direkta mUjövinster. Vidare viU intensifierasamarbetet med kartfeggning och begränsning av utsfepp från de stora ryskastålindustrierna i nordvästra . Samarbete för FVed menar att reningen av natarområden som förorenatsav Scjvjets miUtärmakt måste stödjas. Vidare bör med hänvisning tiURio-deklarationen (principerna 14-15) kräva av att landet avvecklarsina kemiska vapen på säkrast möjUga sätt. uppmanar statsmakterna att utarbeta ett samlatprogram för mUjösatsmngar i varvid kommuneraa bör ges gcxlamöjUgheter att delta. har etablerat ett samarbete med mUjö-och hälsoskydds-förettädare i och planerar ett mUjösamarbete med Litauen.IKFF viU att svenska organisationer skaU få rejäfe bidrag för mUjöprojekt iÖsteuropa. 4.Åtgärder att genomföras av myndigheter, kommuner, folkrörelser, näringsliv,fack, vetenskaps- och utbildningsorgan Ikapitel i behandlas vUcten av att gmpper utanför den offentUgasektom skaU fä information och delta i beslutsprocessen. Stärkande av kvinnors,ungdomars och baras, urspmngsbefolkningar samt NGOs inflytande tas upp i varsitt kapitel. Regeringar och näringsUv bör främja ett aktivt deltagande frånarbetamas och feckföreningars sida i beslut och program som rör mUjö CKh utveckling,inklusive anställningspoUtik, industrieU strategi och anpassningsprogram förarbetstegare och tekniköverföring. NäringsUvet kan genom val av förbättradeprcxluktionssystem och mUjöteknik bidra tiU en håUbar utveckling. VetenskapUgoch teknisk verksamhet bör bygga på principer som i fiiU utsöäckning beaktar deUvsuppehål-lande systemens integritet när det gäUer att bidra tiJl enmUjöanpassad och håUbar utveckling. 4.a)Offentiiga myndigheter 141 Statskontoretföreslår att aUa myndigheter, i likhet med vissa företeg. skaha sm egen mUjöpoUcy, mUjöhandlingsplan och mUjöconfroUer Prop. 1993/94:111samt obUgatorisk mUjörevision i årsredovisningen. Vidare bör avgifter Bilaga1.1 för offentUga tjänster staderas i ljuset av önskan att intemaUseramUjökostaader. q2000 föreslår att UD CKh biståndsmyndighetema systematiskt skaUutveckfe mUjömässigt håUbara lösningar för boende, transporter ochkontorsarbete vid svenska beskickningar CKh biståndskontor i utlandet. Vissamyndigheter har nya idéer om vad de kunde göra. skuUe ha möjlighet attunder 1994/95 utveckla ett mUjömdexsystem utformat för att utvärderaöversUctsplaner. Vidare är berett att medverka tiU rådgivningsmaterialoch konferenser om Agencfe 21-arbetets uppläggning i kommunema. Statistiskacentralbyrån planerar att utveckfe "krets-loppsstetistik" som kopplarsamman mUjöstetistik med energi-, uidustri-och handelsstetistik. viU tefiram bättre verktyg för beslut om mUjöanpassade system och beräknar att en mUjard kronor kommer att satsas på stetUg upphandling av ny,mUjövänUg teknik så att den sprids på marknaden. Denna typ av upphandUng fårstöd av . SjöfartsverketviU ha bemyndigande att utfärda föreskrifter för att minska sjöfartens utsläpptiU luften. anser att institatetmer aktivt bör anUtes i uppföljningsarbetet med . viU att tjänster inrättes i departement, stetUga verk,länsstyrelser, kommuner och näringsUv där kompetens i ekologiskmUjökonsekvensanalys efterfrågas. har fått i uppdrag av regeringen(regleringsbrevet för 93/94) att bidra tiU att lokafe upprättas.Natarvårdsverket betonar att den gmndläggande idén med lokala Agenda 21-programär att de ska vara lokalt förankrade handlingsprogram. ochlänsstyrelseraas uppgift är att skapa bra fömtsättningar för det kommunalaarbetet. Verket anser att deras vUctigaste roU i det lokala Agenda 21-arbetetär att bidra med kompetensutveckling och försöka svara för eUer förmedfebehövUg expertkompetens. Länsstyrelseni föreslår att det breda samråd, vari denna remiss ingår, skaU utinynnai en "checkUsta" som kan fimgera som utgångspunkt för bl a kommunemasvidare arbete med att utarbeta en lokal . SundsvaUs kommun föreslåratt för att påskyncfe utvecklingen av en lokal agenda skuUe cenöalt stöd ochuppbackning behövas av t ex , MUjö- ochnatarresursdepartementet och . Vallenmnaoch kommuner refererar tiU punktema 28.1, 28.3 och 28.5 i och viU ha en tydUgare definition av lokala myndigheter för att det inte ska råcfe några oklarheter om vem eUer vilka som har att upprätta en lokal agenda. anser att StatUga förvaltningar och organisationer bör utforma regler för mUjöanpassad upphandling. bedriver sedan drygt 142 ettdemokratiprojekt som syftar tiU att öka ungdomars makt i , länsstyrelserna och Bilaga 1.1 kommun serlänsstyrelsemas roU fiämst som samordnare för detta arbete inom regionema. Isamverkan med olika berörcfe aktörer kan fördelningen av uppgifter närmarepreciseras. kommun föreslår att länsstyrelsema åläggs att ihandlingsprogram redovisa hur regionema kan arbeta mot kretsloppslösningar ochhushållning med natarresurser. i anser att enbra grand för den regionala samordningen av arbetet med ärlänsstyrelsens pågående regionala mUjöanalys "Söategi för regional nuljö,STRAM", som bl a innehåUer ett probleminriktat åtgärdsprogram. Länsstyrelseni kommer att delta som pUotfen för att utvecklalänsstyrelsemas arbete med regionala mUjöstttegier och även i övrigt utvecklaformema i mUjöarbetet. Arbetet med ett lokalt mUjöprogram kommer att bedrivas inära samarbete med länets kommuner och övriga regionafe myndigheter och organ. Landstuigeti betonar att jämsides med att utforma lokala agendorföreUgger det ett behov av att också regionalt omsätta agendans principer i enövergripande strategi för att säkerställa en håUbar utveckling. iVärmlands län menar att konkreta mål och tidtabeUer skuUe ge alfe berörda chanstiU en omställning i lagom takt utan omfattande kapitalförstöring och ettttovärdigt incitament för att agera håUbart, t.ex. vid investeringar ibyggnader, maskinpark eller infrastmktar. En jämförelse kan göras med besluteti att "förbjuda" bensuidrivna fordon tUl vUketgett en klar signal tiU bUtiUverkaraa. Namrvårdsverketanser att kretsloppsanpassning och transporter är vUctiga områden och är berettatt medverka tiU att olika lokafe utvecklingsprojekt imtieras. De förslag tiUmål och åtgärder som redovisas i MUjö '93 bör utgöra ett vUctigt underlag förkommuneraas arbete med lokala . Som stöd för olika uppföljnings- ochutvärderingsinsatser kommer verket att arbeta med mUjöövervakning ochfortsätta att förmedla mformation om mUjötiUståndet, mUjöstatistik för olikaområden, samt uisatser för att bidra tiU utveckling av olikautvärderings-verkyg och informationssystem. Verket avser att följa upp detlokala Agenda 21-arbetet som ett underlag för det nationelfe mUjöarbetet, bl avia länsstyrelsemas arbete med "Strategi för regional mUjö" (STRAM). Några mUjö- och utvecklingsprojekt i Unje med Agenda 2Is rekomendationer har redan påbörjats. i och län. , och borgsregionens kommunalförbund har beslutat att gemensamt genom föra ett sådant projekt, MUjö i Väst. bedriver i samarbete med i , Kimna kommun. Rymdbolaget och ett arbete för att eteblera ett miljödatecenter i Kimna. AvsUcten är att dette center skaU tillhandahålfe och utifrån olika avnämares önskemål bearbete mUjödate från olika jordresurs-sateUiter. Detta projekt kan bU ett vUctigt svenskt bidrag tiU det globala miljöarbetet, inte minst i utvecklingsländema. Landstuigeti bedriver tiUsammans med och Utvecklingsfonden ett Prop. 1993/94:111samarbete under rabriken MUjöaktion . Syftet är att stimulera Bilaga1.1 och stödja idéer och utvecklingsprojekt samt spricfe information. LivsmedelsverketutbUdar lärare och anstäUcfe inom mUjö- och hälsoskyddsförvaltningar att bUinformatörer om t ex mUjögifter i Uvsmedel. utvecklar metcxlerför riskanalys och riskhantering i framför aUt kommunerna och viU attrefetioner meUan riskanalyser och MKB skaU staderas. Konsumentverketlägger i sina fortbUdningsinsatser riktede tiU lärare på olika nivåer inomskolan stor vikt vid kopplingen mellan konsumtion och mUjö. Vidare har verketinitierat provningar av bl a kompostorer och inredningar i köksskåp förkäUsortering. Verket ger projektstöd tiU organisationer i syfte att öka inteminst ungdomars engagemang och medvetenhet i roUen som konsumenter.Katrineholms kommun anser att bör te en mer aktiv del imUjöutbUdningen av lokafe konsumentvägledare. LantmäteriverketviU informera om att verket tegit fram metoder för planekonomiska analyser förvärdering av planer på alfe nivåer och där hänsyn tiU mUjöfaktorer kan tes påolika sätt. Verkets erfarenheter från mUjömässiga bedömningar vidplangenomförande bör kunna utayttjas i arbetet med MKB. Vid genomförandet avMKB kan vegetetionskartor som produceras av verket användas.Vegetetionsinformation är också nödvändigt vid fysisk planering för att kunnate större mUjöhänsyn, som underlag för stadie om biologisk mångfald samt förplanering av energiskogsproduktion. anser atten ökad användning av Fastighetsdatesystemet kan vara ett verktyg i stödjandetav många frågor med anknytning tiU planeringsprocesser, som tiU exempelkartering av översvämmningsområden, industriers påverkan på befoUcnmg,buUerzoner kring flygplatser och vägar. Naturvårdsverketföreslår att föreskrifter skaU ges om: -förbud mot avverkning och andraskogsbraksåtgärder på skogUga impediment, -mUjökonsekvensbeskrivningar somunderfeg för beslut om nya skogsbraksmetoder, -tiUståndsplikt förcontortacxlUng och för längre skogsbUvägar, samt -kvävegödsling av skogsmark. Vidareföreslår verket att en översyn görs av den nuvarande begränsningsförordningen(SFS 1987:1347). Översynen bör riktas mot att förtydUga regleraa så att denkonsekvensutredning som skaU göras innan en myndighet beslutar om en regel,fömtom de drabbade företagens/-verksamhetsutövamas kostaader, skaU mnefettaäven kostaader och intäkter för samhäUet i form av fördärvad eUer förbättrad mUjö. Natarvårdsverketföreslär vidare att det skaU ges i uppdrag att tiUsammans med och utreda hur en sädan mUjöanpassad begränsningsförordning bör utformas. I arbetet bör ingå en vägledning för den praktiska tiUämpningen av förordningen. förordar även omprövning enUgt MVL av industrianläggningar enUgt 144 verkets omprövningsplan och begränsrung av vissa verksamheters mUjöpåverkan vfe genereUa föreskrifter. föreslåratt bör åfeggas samordningsansvar för stora Bilaga 1.1 målinriktadetvärvetenskapUga program som bör byggas upp av forskningsfinansiärer. Statskontoretjmser att formeUa ckU eventaeUaandra hinder mot mUjösamverkan meUan kommuner bör ifrågasättas.Byggforsknings-rådet ttor att den andra generationens ÖversUctsplaner kanutvecklas tiU strategiska instmment för utveckling och vara pfettform fördiskussioner meUan allmänhet och beslutsfettare. föreslår att medborgarinflytandetgenom t ex PBL skaU stärkas genom kunskapsstöd och stimulans tiU kommuner. Kommunersuppgifter och befogenheter KdS-K anser att varje kommun skaU ha en kommunekologeUer mUjöombudsman. Dessutom bör beslutsfattare och arbetstagare i kommuner ochlandsting utiiUdas i mUjövård. Vidare bör kommunerna årUgen festsfe enmUjöskyddsplan. AUa kommuner bör inventera grandvattaets beskaffenhet cKhupprätta skyddsplaner för suia grandvattentäkter. Kommunema bör, enhgt KdS-K,renovera vattenledningsnäten och utveckfe biologisk-ekologisk latrinhanteringmed bidrag tiU dem som väljer alternativ tiU vattentoalett. Naturskyddsföreningenmenar att kommunerna bör befrfes från att följa principen att de endast fär taut skatt motsvarande sina egna kostaader så att de kan göra skatteväxlingar, tex genom att sänka kommunalskatten och ta in den summan vfe höjcfeförbmkningsavgifter för VA och hushåUsel. Kommunema bör också få rätt att ta utmUjörelaterad fetortsavgift på bUtrafiken, t ex genom zonavgifter. Vidare börminst hälften av landets kommuner ha infört differentieradeavfaUstaxor och ha minst en demonstrationsanläggning förseparerade toalettsystem. BotUdaUNIFEM önskar att kommunema stödjer utvecklingen av sunda energUcäUor och taransvar för sophanteringen i alfe led. q2000 föreslår att kommuner vfe avgifterskaU aweckfe användningen av tangmetaUer och att de bör samverka kringinventering och användning av fömyelsebar energi. Vidare bör tjänstecyklartUlhandahäUas för kommunalanstäUda. Väldigt många yttranden tar festa på punkt 28.2.a iAgenda 21, som föreskriver att de flesta lokafe myndigheter i världen senast1996 ska ha inlett ett samrådsförferande med befoUcningen och uppnått enighetom en "lokal ". framhåller att stimulansåtgärderbör skapas specieUt för de kommuner som hittiUs visat fegre mUjöaktivitet, såatt inte lokafe mest bUr ett nytt namn för pågående arbete i de mestaktiva kommunema. Enköpuigskonunun ttor att det kan finnas risk för att firämst mindre kommuner med otUlräckUga resurser och kommuner som har dåUga resurser avsatta för arbete med mUjöfrågor kan komma att fä svårigheter att förverkUga en lokal agencfe. För att motverka att 145 agendaarbetet genererar enA-grapp med mer mUjöinriktade kommuner 10 1993/94. ochen B-gmpp med en spännvidd av lägre ambitionsnivåer anser Prop. 1993/94:111kommunen att regeringen kan komma att behöva ta ställning tiU eventaeU Bilaga1.1 hjälp och vägledning i dessa avseenden. Folkhälsoinstitutetföreslår att erfarenheter firån eko-kommuner som anammat WHO:s 'HealtiiyCities' bör tas tiUvara vid framtagandet av lokala . SGUanser att några pUoÖcommuner bör fä hjälp att göra och testa integreradedigitafe markresursplaner. Dessutom bÖr geologiska sårbarhetskartor upprättas iaUa kommuner när underlag finns. ÖB anser att lokafe mte bör tiUåtasstyra Försvarsmaktens verksamhet, varför regeringen bör utarbeta anvisningar såatt intressekonflUcter undvUcs. pekar på kommuneraas energiplanering medkrav på mUjökonsekvensbeskrivning som en samrådsprcKess liknande vad somrekommenderas i . FoUcbUdningsförbundetanser att kommunerna redan från början i Agenda 21-processen bör planera i närasamverkan med stadieförbund och foUchögskolor för att förankra verksamhetenbland medborgarna. önskar att kommunen uiformerar sinaungdomar och gör dem delaktiga i utformningen av bygdens utveckling. Enköpingskommun och anser att det froUgen ärlämpUgt att kommunstyrelsen är ansvarig för fiamtagandet och genomförandet aven lokal agenda men att mUjö- och hälsoskyddsnämnden bör håUa i prcKessen ochtiUsammans med övriga förvaltningar, organisationer, uidustii ochkommuninvånare arbeta fram agendan. Botkyrkakommun påpekar att aUa förvaltningar inom en kommun bör ansvara för mUjöprobleminom sitt ansvarsområde men att initiativet och bärkraften finns samlad undermUjö- och hälsoskyddsnämden som kan förmedla kunskaper tiU den enhet somansvarar för åtgärderaa. menar att från kommunalt perspektiv gården tiden mot sitt slut när kommunalt mUjöarbete är det samma som vad mUjö- ochhälsos-kyddsförvaltningama gör. MUjöarbetet är en strategisk kommunledningsfrågaoch kommunens mandat i mUjöarbetet är betydUgt mera vidsttäckt än att utövatiUsyn över att fegstiftningen följs. kommun anser att en lokal agenda bör ange vilka somär de vUctigaste frågoma i detta avseende och lyfta fram de frågor som kräverbredare angreppssätt i samarbete med andra myndigheter, organisationer ochföreningar. Liknande åsikt framförs av KemikaUeuispektionen. SundsvaUs kommunpåpekar att för att en lokal agenda skaU ha framgång är det vUctigt att denförankras väl hos allmänhet, företag, intresseorganisationer och övrigamyndigheter inom kommunen genom tiU exempel information, debatter, seminarierosv. anser att mUjökvaUtetsmålen bör skrivas in i kommunemas översUctsplaner för att koppla ihop Agenda 21-arbetet med den fysiska planeringen. För att motverka kenuska hälso- och mUjörisker föreslår KemikaUeinspektionen att en lokal agenda kan innefatta 146