prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Utvecklingen har lett fram till att parterna, medregeringen och ANC i spetsen, kommit överens om formeraa för övergångsstyretfram till landets förste demokratiska val som avses hållas den 27 aprU 1994. har ett flertel interaationella mitiativtegits för att diskutera den bekymmersamma utvecklmgen i AfrUca. Värt att nämnaär den konferens som inbjöd till i då den s.k.Tokyo-deklarationen antogs. Medarrangörer var de afrUcanska organisationemaOrganisation for African Unity (OAU) (x:h Global Coalition for (GCA),som båda hållit egna interaationella konferenser med lUcnande tema under året.I framfördes bl.a. att även om utvecklmgsmodeller inte kan överförasdirekt från en region tUl en annan, de asiatiska framgångama kan tjäna sominspiration för länder i AfrUca. Bätae regermgsutövande tUlmättes där lUcsom iandra fora, avgörande betydelse för positiva förändringar i AfrUca . FN:s roll i AfrUca har ökat markant . , och pågår fredsbevarande operationen ViUcenroll FN kommer att ha i SydafrUca har ännu inte definierats men det ärnatariigt att FN och andra intemationella organisationer kommer att engagerasig i övervakningen av det förestående valet. Den FN-operation som redan finnspå plats har formellt endast mandat att följa och rapportera om våldsfrågan. roll i AfrUca har också ökat under80- och 90-telet. Engagemanget i vissa länder är så stort att det i viss mån kan ifrågasattes huravida banken fått te på sig en alltför stor börda. Bankens bedömningar tillmäts också betydelse vid utformningen av det bilaterala biståndet. Enkartiäggning av det svenska biståndet till Väst- och CenöalafrUca Syftet med denna har varit att öka kunskapen Prop.1993/94:100 om vårt engagemang i denna del av AfrUca. Regeringen har i tidigare avsnitt redovisat densterka betoning som man vill lägga på insatser som är befolkningsrelaterade.Fortsatt och förayat samarbete på dette område uiom det bilateralautvecklingssamarbetet är en natarlig följd av denna prioritering. Arbetet harmietts för att stunulera till insatser som främjar mUjön. Utvecklingssamarbetetmed har syftat till att stödja en påbörjad samhällsomdaning idemokratisk rUctning för nationell försoning samt social och ekonomiskutveckling. Krigssitaationen i landet har gjort att samarbetet i ställetkoncentterats till insatser av mer akut katesöof-karaktän Efter de allmänna valen , som gavdet regerande MPLA-partiet en majoritet i nationalförsamlmgen, togoppositionspartiet åter till vapen. Det uppblossande mbördeskriget harinneburit att ca 100 000 människor dött cx;h att ca 2 miljoner är beroende avnödhjälp för sm överlevnad. Regeringssidan har haft svårt att stå emot UNITA:sattecker och har UNITA konttoll över en stor del av landet.Huvudstedsregionen och en större del av kusten behärskas av regeringssidan. har fördömt Unites vägran att fulltut respektera fredsavtelet och säkerhetsrådets resolutioner. Den 15 september1993 beslöt rådet att införa vapen- och oljesanktioner mot UNITA. Mandatet förFN:s fredsbevarande msats UNAVEM II har förlängts. Samtelmellan regermgen cx;h UNITA inleddes i huvudsted . Efter valen påbörjade regeringen ett nyttekonomiskt reformprogram i syfte att åstedkomma en makroekonomisk stebilitet.Dette program avbröts då försvaret fick högste prioritet.Resultetet har blivit hyperinflation och ökad makroekonomisk obalans. Denstetiiga förvalttungen har försvagats ytterligare, och en tUltegandekorraption kan noteras. De redan tidigare eftersatte sociala sektoreraa harförsvagats ytterligare. Svält råden Föratsätttiingama att under sådanaförhållanden bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete är begränsade.Biståndet måste till avsevärd del vara humanitärt (x:h inrUctet på att hjälpadär behoven är som mest akute. Landsamarbetet genom SIDA har successivt anpassatstill krigssitaationen. LångsUaiga insatser inom hälsa, infrasttnktar och fiskehar anpassats till vad som, under rådande förhållanden, är möjligt attgenomföra. Resulteten som nåtts genom biståndsinsatser inom bl.a. hälsovårdenvisar att vaccinations- cx:h läkemedelsprogram försenats genom kriget. Insatserav katesttofkaraktär har blivit allt vanligare. Den fortsatte utvecklingen i landet blir avgörandeför biståndet. SIDA har av regermgen fått i uppdrag att /94 göra enöversyn av utvecklmgsbiståndet tUl sektoreraa hälsa, fiske och tele. blirvägledande för det framtida långsUaiga samarbetet. Katesttofinsatser Prop.1993/94:100 kommer att behövas oavsett utvecklingen, lUcsommsatser Bilaga 4 för återappbyggnad. FN:s humatatära arbete skall stödjas. betelade ut 125 mUjoner kronor till Angolai gåvobistånd /94. Med hänvisning till de begränsningar forutvecklingsbistånd som inbördeskriget innebär föreslår regeringen en indikativplaneringsram för på 70 miljoner kronon I denna inryms föratom SIDA:sbasprogram särskilda insatser för demokrati och mänskliga rättigheter och förnuljö. Beredskap bör finnas för särskilda katesöofinsatsen Den förväntede mgående reservationen 1994/95 böranvändas för katesöofinsatser genom i förste hand FN. Utvecklmgssamarbetetmed har syftat till att minska landets ekonomiska beroende avSydafrUca och bidra till scx;ial och ekonomisk utveckling och utjämning. Ävenom förhållandet till SydafrUca förändrats kvarstår i viss mån målet dåförändringama där får stora återverkningar i . Betoningen påfettigdomsbekämpning bör dock öka då inkomstfördelningen i landet är skev.Diversifieringen av ekonomi framstår cx;kså som än vUaigare (x;hdärmed svenskt stöd härfön Sådant stöd kan bidra till den önskade breddningenav samarbetet mellan och . Allmänna val planeras äga ram år 1994.Förhållandena vad avser mänskliga fri- och rättigheter får anses varaförhållandevis goda. har sedan självständigheten haft enkraftig ekonomisk tillväxt, vilket bl.a. mnebär att landet håller på attuppgraderas till medelinkomstland. goda ekonomiska utveckling kannästen uteslutende hänföras till diamantexporten, vilket gör ekonomin känsligför förändringar i världsmarknadspriset på diamanten Sjunkande pris under90-telet har lett till lägre tUlväxt i ekonomm. Arbetslösheten ochundersysselsätaiingen är ett ökande problem. Ekonomins ensidighet bidrar tillundersysselsättning (x;h en skev inkomstfördelning. Stora satsningar har d(x;kgjorts på utbildning, hälsovård och vattenförsörjning på landsbygden. Den botswanska förvaltningen fungerar relativt väl(x;h ter ett stort ansvar for genomförandet av olUca program (x:h insatser inomdet svenska samarbetet. I tekt med att biståndet genom SIDA minskas har arbetepåbörjats för ett bredare biståndssamarbete. Det har dcx:k visat sig att dennaövergång ter än föratsett. SIDA har genomfört en omfattandeutvärdering av av bistånd till . Av denna framgår attutvecklingsbiståndet varit framgångsrUa, gett många bestående resultet och haftbetydelse för utfonnningen av landets utvecklingspolitik. Fortsatt biståndgenom SIDA rekommenderas bl.a till fortsatt kapacitets- ochinstitationsuppbyggande. Föratsättningar för ett bredare biståndssamarbetefinns, men det kommer att te innan det går att peka på konkrete resultet. förslag till u-kreditergenom BITS diskuteras samt Prop. 1993/94:100 teknisktsamarbete. stöd tUl närmgslivsorganisationer Bilaga 4 börfortsatte. SAREC har eteblerat forskningssamarbete som fungerar väl. betelade ut igåvobistånd till /93. När det gäller omfattningen på det merfettigdomsinrUctede utvecklingssamarbetet genom SIDA bör hänsyn tes tillBotswanas relativt gcxla ekonomi. De betydande fettigdomsluckor som fortfarandefinns motiverar ett fortsatt samarbete på gåvobasis med inrUctning på de fettigastegrappema. Regeringen föreslår en indUcativ planeringsram för på 60miljoner kronon I denna inryms SIDA:s basprogram samt särskUda insatser fördemokrati och mänskliga rättigheter och för miljö. Parallellt med dette biståndbör andra biståndsformer som u-krediter och tekmskt samarbete genom BITS i ökadomfatttiing komma ifråga, lUcsom närmgslivsbistånd genom . Måletmed utvecklingssamarbetet är att bidra till återappbyggnaden av landet (x;h tUlen demokratisk samhällsutvecklmg. Folkomröstningen om självständighet i april 1993genomfördes under övervakning av FN. Resultetet blev ett entydigt ja tillsjälvständighet från . En konstitation är under uterbetende ochallmänna val planeras inom fyra ån Fram till dess att allmänna val hållitsstyrs landet av en av EPLF (Eriöean People's ) bildad regering.Den inhemska stetsförvaltningen är svag, men det finns en stor vilja att byggaupp landet på nytt. Vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna kan nämnasatt Eriöea hittUls vägrat att återta egna medborgare som dömts till utvisningeller av andra skäl saknar rätt att vistes i . Det långa inbördeskriget har slagit landet ispillror och återappbyggnad har getts högste prioritet. Regeringen avser attöka jordbraksproduktionen cx;h därmed minska livsmedelsunporten. Densmåskaliga och tidigare livaktiga småmdusöm börjar långsamt återhämte sig.Energibristen utgör ett allvarligt problem. Den provisoriska regeringengenomför reformer i syfte att uppmunöa private investeringar och stunulerahandel. Regeringen har uppdragit åt SIDA att uterbete ettförslag till plan för ett långsiktigt utvecklingssamarbete med Erittea från(x;h med /95. I planen föreslås att utvecklingssamarbetet koncenöerastUl energi och förvaltning. Vidare föreslås ett avgränsat stöd till deneriöeanska flyktmgkommissionen () för repaöiering av 400 000 eriöeanskaflyktmgar som befinner sig i . Ett annat angeläget område är stöd tilldemobilisering (x;h reintegrering av ca 100 000 f d. soldaten Stöd föreslåsockså kunna utgå till arbetet med att utforma en ny konstitation och tillvalförberedelsen Av övriga biståndsmyndigheter har SAREC ettsamarbete med i . Eritteaner har vidare deltegit i kurserom bl.a. mänskligarättigheter, arrangerade av BITS. betelade ut ikatesöofbistånd tUl Eriöea BUaga 4 /93. Under /95 kommer en landsöategi förutvecklingssamarbetet med Eriöea att uterbetes. I avvaktan på denna föreslårregeringen att målen och inriktningen i utvecklmgssamarbetet inom SIDA:sprogram bibehålls. Då den svaga förvaltningen och bristen på utbildad personalkan utgöra ett hinder för att få till stånd ett effektivt bistånd kan enskildacx;h mteraationella organisationer utgöra lämpliga altemativa kanalen Insatserför demokrati och främjande av mänskliga rättigheter bör komma i fråga. SARECbör fortsatte sitt samarbete. Regermgen föreslår att 35 nuljoner kronor avsättssom mdUcativ planeringsram för Eriöea. Beredskap bör finnas förkatesöofinsatsen Måletmed utvecklingssamarbetet är att stödja den ekonomiska (xh demokratiskareformprcx:essen. Verksamheten inrUctes på sociala förbätamgar, fettigdomsbekämpningpå landsbygden genom en medveten hushållning med natarresurser, stöd tUlframväxten av en rättsstet cx;h tUl ökad respekt för de mänskliga rättighetemasamt stärkandet av den inhemska forskningskapaciteten. Förberedelsema för att hålla nationella val till enkonstitaerande församlmg har inletts. har den politiskabasen för övergångsregeringen krympt genom att flera grapper dragit sig ursamarbetet. Respekten för de mänskliga rättighetema har kraftigt förbätaats menär ännu inte tillfredsställande. vägrar att återta egna medborgare somav svensk domstol dömts tUl utvisning eller av andra skäl saknar rätt attstenna i . Landet har delats in i nya regioner grandade påetnisk tilUiörighet. I samband därmed decenöaliseras förvaltaingen.Utiokaliseringen av personal och resurser har i vissa fell gått alltför snabbtoch lett tUl svårigheter på centtal nivå. De nya regionala myndighetema saknari de fleste fell erforderliga resurser för att te över det adminisöativa ansvaret. mledde övergångsregeringen ettekonomiskt reformprogram i rUctning mot marknadsekonomi. De generellt sett godaresulteten bekräftar regermgens uttelade politik. BNP beräknas växamed , men obalansema i ekonomin finns fortfarande kvanFörsvarsutgiftema har minskat. Maktskiftet och övergångsregermgens politUc harlett till ett växande inöesse bland givarländeraa. Landsamarbetet genom SIDA blir allttner långsUaigtmed insatser på nationell och regional nivå inom områdena undervisning, hälsa cx:h skogsvård. Ett regionalt stöd tUl Amhararegionen har påbörjats. Vid sidan av dette bidrar SIDA med särskilda insatser av katesöof- och återappbyggnadskaraktär, främjande av demokrati och respekt för de mänskliga rättighetema, särskilt framväxten av en rättsstet, och AIDS- bekämpnmg. Ett omfattende betelningsbalansstöd har bevUjats. 9 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 genomenskilda organisationer är omfattande. Föratsättningama för att bedriva ett effektivtlångsUaigt bistånd till Bilaga 4 bedöms som relativt gcxla. Denpågående omstraktarermgen av ekonomin tillsammans med decenöaliseringen av den stetiiga förvaltningen har dock lett tUl att planeringen ochgenomförandet av msatser generellt sett går långsamt. SAREC är den störste enskilda bidragsgivaren tUl deetiopiska universiteten, vilka har stärkts genom forskaratbildning cx:hinvestering i mfrastraktar för forskningen. Därmed har deras kapacitet vadgäller möjligheten att utforma och leda projekt ökat. Etiopier har deltegit i BITS mtemationeUa kurser ibl.a. betelade ut igåvobistånd till /93. Under /95 kommer en landsöategi för utvecklmgssamarbetetmed Eticien att uterbetes. I avvaktan på denna föreslår regeringen att målencx;h inrUctningen i utvecklingssamarbetet inom SIDA:s program bibehålls. SARECbör fortsätta sitt forskningssamarbete. Regermgen föreslår att avsättssom indUcativ planeringsram för . I denna ingår, föratom SIDA:sbasprogram, särskilda msatser för demokrati, mänskliga rättigheter ochhumamtärt bistånd, särskilda miljöinsatser och särskilda program. Fortsattberedskap för katesöof- och återappbyggnadsmsatser bör fiimas. Vidare börfinnas beredskap för betelningsbalansstöd. Måletför utvecklmgssamarbetet med är att främja landets ekonomiskacx;h sociala utveckling, framförallt genom uppbyggande av kompetentemstitationer och en fungerande förvaltning. Den påbörjade demokratisermgsprocessen iGumea-Bissau har fortsatt och finns det elva gcxlkända politiskapartier och ytterligare några är under bildande. tUl parlament cx;h presidentämbeteplaneras tUl . En är utsedd och UNDP har påbörjatarbetet med att bistå i planering av valen. Rättsuistitationema har i viss mån förstärkts ochrespekten för de mänskliga rättigheteraa har ökat. Trakasserier (x;h hot mot enskildaförekommer dock fortfarande. Det ekonomiska reformprogrammet har inte getttUlfredsställande resultet. Ekonomin är fortsatt instebil. Regermgensmisslyckande med att styra den makroekonomiska politiken vad gäller inflationenoch penningmängden ledde till att höll innesitt betelningsbalanslån. Det släpptes först i jum 1993. Korraptionen ökar iomfattning. SIDA:s utvecklmgsbistånd har gällt stöd tUl detekonomiska reformprogrammet i form av unportstöd, program- (x;h projektstödinom landsbygdsutveckling, jordbrak, undervisning, hälsovård och mdustti,personal- cx;h konsultfond samt särskilda msatser för stöd till Världs- bankensprogram för social infrasöiiktan Däratöver har fiinnits särskilda Prop.1993/94:100 insatserför demokrati och mänskliga rättigheter, särskilda mUjöinsatser BUaga 4 ochmsatser inom särskilda program. Industtibiståndet har fram tUl årsskiftet1993/94 adminisöerats av för SIDA:s räkning. Enavslutende insats avseende en indusöistiftelse kommer att genomföras avSWEDECORP under /95. Det splitaade biståndet är arbetskrävande. SIDA börmed större kraft arbete för ökad koncenttation för att uppnå bätae resultet.Den svaga förvaltmngen och låga mottegmngskapaciteten gör att större krav måsteStellas på konöoll av biståndet. betelade ut tUl GuineaBissau under /93. Det svenska biståndet tUl är underutvärdering av sekreteriatet för analys av utvecklingssamarbete cx;h en rapportförväntes föreligga . Denna kommer att ligga tUl grand för denlandsöategi för som skall utarbetes under /95.1avvakten på denna och med hänsyn till den stora reservationen på landramenföreslår regeringen för /95 en mdUcativ planeringsram förGuinea-Bissau på 10 miljoner kronon Inom denna ram ryms särskilda insatser förmänskliga rättigheter och demokratibistånd. Måletför utvecklingssamarbetet med är att stödja den ekonomiska tillväxtengenom att bredda basen för produktiva verksamheten Därigenom kan på sUamöjlighetema tUl självförsörjning öka. Sedan en ny regering tillttädde efter de förstefria valen 1991 har konstitationen reviderats, en decenttaliseringsreform påbörjatscx;h en femårig utvecklingsplan uterbetets. Vidare har privatisering avineffektiva och olönsamma stetiiga företeg inletts. Regeringen lägger stor vUavid att eteblera ett mvesteringsvänligt klimat. Utvecklingssamarbetet med bedrivs av SIDA.Det består tUl av importstöd som till stor del administteras av landetsjälvt. har stora ansöängningar orts för att förbätaaupphandlmgs-rutmeraa. SIDA anser att stödet bör ha en oförändrad inrUcttimg.Med kravet på kontinuerlig rapportering och uppföljning ser man nu en klarfbrbätaing i utayttjandet av det svenska biståndet. EnskUda organisationer haren vUaig biståndsroll. betelade ut 85 mUjoner kronor i gåvobiståndtUl /93. Med hänsyn tUl att den tidigare stora under årenackumulerade reservationen på landramen konuner att mmska under budgetåret1993/94, men också till den klara förbätaingen i utayttjandet av de svenskamedlen, föreslår regeringen en mdUcativ planermgsram för på 35 miljonerkronon Utvecklingssamarbetetmed syftar till att förbätaa de fettigas villkor på landsbygden,att ge stöd åt miljö- och markvård samt till att främja de mänskligarättighetema. De allmänna valen utgjorde, öotsuppenbara brister, ett betydelsefullt led i landets demokratiprocess. Detregerande KANU-partiets agerande efter valen, lUcsom delar av oppositionens,har dock försvårat demokratins befästande. Inslag av repression, samt våldsammakonflUcter över jordområden har bidragit tUl osäkerhet . Trotsdette får anses ha tegit ett förste steg mot ett mer öppet ochdemokratiskt styrt samhälle. Vad gäller den ekonomiska politUcen har det gångnaåret präglats av spända relationer med givarsamftmdet inklusive Världsbankenoch Intemationella Valutefonden. En återgång till normala relationer kannoteras även om visst missttoende dröjer kvan Ett av sammankallatkonsultetivt givarmöte för hölls för förste gången i november1993. Landets utvecklingspolitUc har hämmats av bristendereformer inom förvaltningen och ekonomi samt av korraption. Val avbiståndsformer bör bli beroende av regermgens visade förmåga attreformera förvaltning och effektivt utayttja biståndet. Om mte förbätaingarsker kan det bli aktaellt att överväga andra kanaler för biståndet. Samtidigtbör man beakta att möjligheter till fortsatt dialog bibehålls om regeringensUtvecklingspolitUc. Landsamarbetet bedrivs i all huvudsak genom SIDA.Det bedöms allmänt ha en väl motiverad inrUctning till stöd för landsbygdenssociala och ekonomiska utveckling. Det långvariga miljö- (x;h markvårdssamarbetetbedöms ha haft en avgörande betydelse för landets egen mark-vårdspolitUc.Enskilda orgamsationer spelar en vUaig roll. SIDA redovisar lUcsom andra givare betydandesvårigheter att få den kenyanska motparten att stå for sin del av kostaaden igemensamma biståndsprojekt. Det reser frågor om i vad mån regeringbeöakter det svenska biståndet som en mtegrerad cx:h prioriterad del av sinUtvecklingspolitUc. Korraption cx:h vanskötsel mom kenyansk förvaltning och isamspelet mellan stet och näringsliv lägger vidare hinder i vägen för etteffektivt bistånd. LUcnande problem står även att finna inom kenyanska enskildaorganisationer. Revisioner av vissa enskilda biståndsprojekt har lett till attutbetelningar tUlfälligt inställts i avvakten på klargöranden och rättelsen SIDA har redovisat resultet som nåtts genombiståndsinsatser mom vägprogram, markvård och primärhälsoprojekt. Med hänsyntill redovisade svårigheter bedöms resulteten överlag ha varit goda menmetcxler för att mate resulteten behöver vidareutvecklas. betelade ut igåvobistånd /93. Med hänvisning till svårighetema att bedriva etteffektivt bistånd och den relativt stora reservationen och skärpte krav på att mottegaren uppfyller sina avtelade vUlkor, föreslår regeringen en mdUcativ - planeringsram för på95 mUjoner kronon Inom denna ram inryms Prop. 1993/94:100 SIDA:s basprogramsamt insatser avseende de mänskliga rättigheterna/ BUaga 4 demokrati, miljöoch särskUda program. Utvecklmgssamarbetetmed Lesotao har som mål att främja ekonomisk tillväxt, vari mgår att skapa nyaarbetstUlfäUen, och en effektivare hushållning med natarresursen De förste demokratiska valen på över tjugo årgenomfördes . Segrare blev Party (BCP) somerhöll samtiiga mandat i det nya parlamentet, öots att oppositionspartiet en Qärdedel av röstema. Regeringen måste nu förverkliga löften om attfördjupa demokratiseringen av landet och förbätaa respekten for mänskligarättigheten Avsaknaden av parlamenterisk opposition kan dock på sUrt hindra endemokratisk utveckling. Föratsättningama att föra en genomtänktUtvecklingspolitUc bör dock ha förbätaats av inrUcespolitiskinstebilitet och militärstyre. Lesotiio genomför ett ekonomisktreformprogram, som inneburit en förbätaad balans i stetsbudgeten. Beroendet avSydafrUca begränsar dock möjlighetema att föra en självständig makroekonomisklinje. Landets redan höga arbetslöshet utgör ett allvarligt hot motstebiliteten. Mmskade möjligheter att få arbete i SydafrUca förvärrar sitaationen. Biståndssamarbetet genom SIDA är inrUctet påfÖrvaltningsstöd, som syftar till att effektivisera förvalttiingen, och stödtUl ett markvårdsprogram. Vidare ges stöd till vägbyggande med arbetsintensivametoden Vid sidan av utvecklingsbiståndet ligger bl.a. en omfattende regionalmUjöinsats. Genom denna satsning har utbildning cx:h information om miljöfrågorägt ram i södra . Infor valen lämnades ett särskilt demokratistöd. BITShar finansierat två projekt avseende landsbygds-elektrifiermg i samfinansieringmed bl.a. NORAD. En utfästelse om u-kredit har lämnats till ettvattenkraftverk, Muela, i ansluttiing tUl ett större vattenföringsprojektfinansierat av bl.a. betelade ut 39 mUjoner kronor i /93. Ett effektivt bistånd försvåras av den undermåligaekonomi-adminisöationen. Samtliga sektorstöd drabbas därav, men allvarligastvägbyggnadsprojektet till vilket utbetelningaraa tillfälligt avbratits iavvakten på revision. Att kontinuerligt följa upp det svenska biståndet utennärvaro på platsen ställer också större krav på SIDA i , SärskUt sommottegningskapaciteten är svag. Biståndets huvudsakliga inriktning bör dockbestå och regeringen föreslår for SIDA-samarbetet en indUcativ planermgsram på45 miljoner kronon Av dette belopp avser 15 mUjoner kronor regionala insatsen Måletför utvecklingssamarbetet med är att skapa förat- sättningarför ekonomisk tillväxt och demokratisk utveckling för att varaktigt förbätaalevnadsförhållandena för den fettiga befolkningen samt att stödja den pågåendefredsprocessen. Sedan och Renamo ingick enfredsöverenskommelse har ett intensivt interaationellt arbetepågått för att stärka fredsprocessen. Trots dette har processen blivit mer änett år försenad främst på grand av samarbetssvårigheter mellan regeringssidanoch Renamo. FN har försökt påskynda processen på olika sätt. måsteframhållas att fredsöverenskommelsen har haft stor betydelse.Säkerhetssitaationen har påtegligt förbätaats i hela landet. skaparföratsättamgar för att nå ut med bistånd till områden som inte varittillgängliga. Allmänna val till parlamentet och till presidentämbetet föratsesäga ram . När demobiliseringen och de fria valen ärgenomförda kan en ny fes i historia få sm början. Det ekonomiska reformprogrammet gav under smaförste år positiva effekter, men tillväxten i ekonomin har de senaste årenstennat av. En av orsakerna till den låga tillväxten är bristendeinstitationell kapacitet för att genomföra den ekonomiska politUcen. Denpolitiska sitaationen har också förlamat Frelimo-regeringens handlingsförmåga.Några förbätaingar därvidlag är knappast att förvänte .