prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Bestämmelsema om efterlevandepension finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring och lagen (1969:205) om pensionstillskott. Antaletänkepensioner från folkpensioneringen beräknas uppgå till 52900 och antalet omställningspensioner till 4 600. Antaletsärskilda efterlevandepensioner beräknas till högst några tiotal. beräknar kostnadema förefterlevandepensioner till vuxna från folkpensioneringen imder budgetåret1994/95 till utgående från ett antaget basbelopp på . Regeringenhar med utgångspunkt i beräkningar och med beaktande avbasbeloppets utveckling beräknat kostnaderaa under detta anslag till 1 650nuljoner kronor för /95. tillEfterlevandepensioner till vuxna för /95 anvisar ettförslagsanslag på 1 . Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension Fråndetta anslag finansieras statsbidrag till kommunemas kostnader för kommunalabostadstillägg till folkpension (KBT) och särskilda kommunala bostadstilläggtill folkpension (SKBT). Enligt de nya regler för statsbidrag som trädde ikraft skall en kommun utge KBT med lägst av bostadskostnadmellan 150 och . Kommunen erhåller statsbidrag med 70 %av sina kostnader inom nämnda intervall. Statsbidrag utbetalas dock inte förbostadstillägg som täcker av bostadskostnaden. Bestämmelsema om KBTfinns i lagen (1962:392) om hustratillägg och konununalt bostadstilläggtill folkpension och i förordningen (1979:830) Prop. 1993/94:100 omstatsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpension. 6 sema om SKBT finns i lagen (1991:162) om särskilt kommunaltbostadstillägg till folkpension och i förordningen (1991:228) omstatsbidrag till särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension. De nya reglema innebär att skillnadema mellankommunemas regler nu är mindre samt att många pensionärer fått förbättrat KBT.Därmed har också de totala kostnadema för KBT ökat. Syftet med förändringamavar bland annat att förbereda för ett förstatligande av KBT den 1 januari 1995.Som ett andra steg mot ett förstatligande höjs den övre bostadskostnadsgränseni statsbidragsförordningen från till den 1 januari1994. Denna höjning finansieras helt genom att statsbidrag från den 1 januari1994 endast betalas för bostadstillägg som täcker högst av bostadskostnaden.Dessa nya regler samt höjt basbelopp konuner initialt att medföra attKBT-kostnadema sjunker. Ett förstatligande med nya regler den 1 januari1995 innebär att statens utgifter för KBT stiger eftersom konununema med dagensregler betalar av de obligatoriska kostnadema. dras dockmotsvarande medel in från kommuneraa varför förstatligandet inte kommer attpåverka statens nettokostnad för KBT. Regeringen avser föreslåriksdagen nya regler för bostadstillägg till pensionärer och hur detta skallfinansieras. Förslaget avses utformas så att statens nettokostnader bliroförändrade. SKBT skall täcka den del av bostadskostnaden sominte betalas i form av KBT, för de pensionärer som på grand av låga inkomsteroch höga bostadskostnader inte når upp till norm försocialbidrag. Från länmas statsbidrag av kostnademaför SKBT. Statens kostnader för SKBT, som ingår i kostnadema för KBT, uppgickunder /93 till . Med de nya högre gränser förKBT som har införts minskar kostnadema för SKBT. 1 avvaktan på beredningen av regeringens förslagtill ett förstatligande av KBT från och hur detta skallfinansieras föreslår regeringen att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Regeringen föreslår att i avvaktan på ensärskild proposition, till Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension för /95 beräknar ett förslagsanslag på 6 700 000 000kronor. 1992/93 Utgift 892 993 293 1993/94 Anslag 933 000 000 1994/95 Förslag 915 000 000 Från anslaget bekostas handikappersättning dels somtilläggsförmån till folkpension, dels som självständig ersättning. till en person över 16 årsom fått sin funktionsförmåga nedsatt innan han Prop. 1993/94:100 fyllt65 år och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan och/eller Bil. 6har merkostnader på grand av sitt handikapp. Ersättning för merkostnader iform av handikappersättning kan utges på nivåema , eller avbasbeloppet. Kostnademaför handikappersättningar beräknas av uppgå till 973miljoner kronor utifrån ett antaget basbelopp om . Antalethandikappersättningar har stigit med omkring 1 000 om året.Införandet av assistansersättning beräknas ledatill att kostnadema för handikappersättningar minskar med omkring 18 000 000kronor /95 jämfört med anslaget /94. Detsammanlagda antalet ersättningar beräknas sjunka från 52 500 i december 1993till 50 600 . Med utgångspunkt i kostnadsberäkningar,basbeloppets utveckling samt införandet av assistansersättning beräknas /95 under detta anslag till . tillHandikappersättningar för /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 10 044 101 1993/94 Anslag 12 000 000 1994/95 Förslag 12 000 000 Från anslaget bekostas särskilt pensionstilläggtill folkpension för långvarig vård av sjukt eller handikappat bam. Särskilt pensionstillägg, som infördes , utgestill ålderspensionär som under vårdat sjukt eller handikappat bamoch därvid avstått från förvärvsarbete och således inte intjänat någonpensionspoäng under dessa år. För sex tillgodoräknade vårdar är årsnivån fördet särskilda pensionstillägget av basbeloppet. För varje vårdar däratöverökas beloppet . Maximalt belopp är av basbeloppet. kommer minskning avsärskilt pensionstillägg att endast göras i den mån föräldern tagit ut förmånen föreden månad under vilken föräldem fyller . Ändringen tillämpas Prop.1993/94:100 på pensionstillägg som avser tid efter ikraftträdandet. hade 467 ålderspensionärer särskiltpensionstillägg. var antalet 829. beräknas ca960 personer uppbära särskilt pensionstillägg. Bestämmelsema om särskilt pensionstillägg finns ilagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat bam. Riksförsäkringsverketberäknar utifrån ett antaget basbelopp om kostnaderaa försärskilt pensionstillägg under /95 till . Motbakgrand av beräkning, basbeloppets utveckling samtregelförändringar från beräknas utgifterna under dettaanslag till . tillSärskilt pensionstillägg för /95 anvisar ett förslagsanslag på12 . Vissa yrkesskadeersättningar rn.m. 1992/93 Utgift 3 528 383 1993/94 Anslag 3 900 000 1994/95 Förslag 3 300 000 Från anslaget bekostas tillägg på vissa äldrelivräntor. Från anslaget bekostas vidare ersättning som enligt särskildaförfattningar utges för skadefall yppade före bl.a. vidtjänstgöring i civilförsvaret eller vid brandsläckning samtyrkesskadeersättningar åt fångar m.fl. För motsvarande skadefall inträffadeefter belastas anslaget i första hand med ersättningar som utgesenligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP). gäller att rätten tillarbetsskadesjukpenning har avskaffats. slopades sjukpenningen enligtLSP med undantag av den särskilda sjukpenningen enligt 13 § LSP. /95 beräknas medelsbehovet för äldre skadefall till knappt 1,3miljoner kronor, varav för kvarståendeuppräkningskostnader för vissa livräntor från arbetsskade- För nyare skadefall beräknas medelsbe- Prop.1993/94:100 hovet till ca till följd av att sjukpenningenligt LSP Bil. föreslår att anslagetförs upp med . Regeringenhar med utgångspunkt i kostnadsberäkningar och medbeaktande av basbeloppets utveckling beräknat kostnadema under anslaget till3,. tillVissa yrkesskadeersättningar m.m. för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . 1993/94 Anslag 231 163 000' 1994/95 Förslag 197 539 000 1) Medel har tidigare anvisats under anslagenRiksförsäkringsverket och Allmänna försäkringskassor Från anslaget betalas ersättning till Posten,respektive portokostnader för utbetalning av sjukförsäkringsförmåner,pensioner, allmänna barabidrag, m.fl. förmåner, porto- ochdistributionskostnader vid utsändning av information till allmänheten, förutlösen av svarsförsändelser med infordrade meddelanden samt för tryckning avvissa blanketter. Anslaget disponeras av () och efterbeslut av RFV även av försäkringskassoma. RFVräknar med viss volymökning och beräknar medelsbehovet till 249,5 miljonerkronor. RFVoch försäkringskassorna betalar ut försäkringsförmåner dels genomkontoinsättning hos bank eller postgiro, dels genom anvisningar via Posten.Utbetalningssättet är reglerat i ett antal förordningar knutna till de olikaförmånsslagen. Andelen utbetalningar genom anvisning har minskat successivt ochutgör . RFV har i en till inkommenskrivelse föreslagit generell användning av kontoinsättning med viss möjlighettill annat utbetalningssätt. Detta skulle innebära en årlig besparingom ca . Föratt minska kostnadema vid utbetalning av förmåner bör i enlighet Prop.1993/94:100 med RFV:s förslag kontoinsättning vara det huvudsakligautbetalningssät- Bil. Möjligheten till utbetalning på annat sätt bördock finnas kvar, särskilt övergångsvis. Övergången till en generellkontoinsättning bör ske mjukt så att de försäkrade får sina ersättningar utanstömingar. Även efter Övergångsskedet bör RFV och försäkringskassoraa hamöjlighet att då särskilda skäl föreligger besluta om utbetalning på annat sättän via konto, dvs. främst med anvisning. SärskUda skäl kan t.ex. vara attbetalningsmottagaren inte kunnat erhålla konto. Regeringen avser att ändra berördaförordningar i enlighet med det anförda. För /95 kan den ökadekontoinsättningen beräknas innebära en besparing om 60 mUjoner kronor.Kostnaderaa för /95 beräknas mot denna bakgrand till 218 401 000kronor. För viss del av beloppet skall ersättning utgå från Allmännapensionsfonden. Ersättningen beräknas till . Beträffande kostnader för genomförande avkontoinsättningsreformen avser regeringen att återkomma i tilläggsbudget 11till statsbudgeten för /94. tillErsättning till m.m. för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Hälso- och sjukvård Prop. Tillhälso- och sjukvårdens uppgifter hör att förebygga ohälsa och återfall itidigare sjukdom, att efter utredning och diagnos behandla och bota sjukdomsamt att genom habilitering/rehabilitering, omvårdnad och smärtlindring lindraeffekteraa av sjukdom och stödja dem som drabbas av sjukdom. Det övergripande målet för hälso- och sjukvården iSverige är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.Motsvarande mål gäller för tandvården, dvs. en god tandhälsa och en tandvård pålika villkor för hela befolkningen. Dessa mål omfattar alla, oavsett ålder ochkön, sociala förhållanden, inkomst eller bostadsort. har också anslutit sig till de mål somVärldshälsoorganisationen (WHO) angivit för hälsoutvecklingen i programmetHälsa 2000. En uppdatering av hälsomålen gjordes under åren 1990och 1991 där hänsyn bl.a. togs till utvecklingen inom Europaregionen och tUlförändringar i kunskapsläget. Hälsomålen följs upp genom olika s.k.indikatorer. Avsikten är att en samlad uppföljning för Europaregionen skallkunna presenteras . , ochArbetarskyddsstyrelsen arbetar med att ta fram underlagsmaterialtill denna uppföljning. Flera faktorer, såsom uppväxtförhållanden, socialmiljö, arbetsmiljö, fysisk miljö och ärftliga faktorer påverkar den enskildeshälsa. finns det skillnader i sjuklighet och dödlighet mellankönen, mellan sociala grapper och mellan regioner. kommer våren1994 att presentera en Folkhälsorapport där utvecklingen under de senaste årenanalyseras. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt kvinnors, invandraresoch arbetslösas hälsa. En betydelsefull förbättring av folkhälsan totaltsett kan uppnås om de mest utsatta grapperaas hälsa förbättras. Detta är enangelägen uppgift i det fortsatta folkhälsoarbetet och kräver samverkan mellanolika sektorer. Hälso- och sjukvården är inne i ett intensivt skedeav förändring och förayelse. Denna utveckling är angelägen av många skäl. Ett viktigt inslag är enligt regeringens mening enökad kontinuitet i relationema mellan patient och personal inom hälso- ochsjukvården. Husläkarreformen, som skall träda i kraft , ärett betydelsefullt steg i denna riktning. Andra inslag i denna fömyelse är ökad valfrihet förden enskilde, när han eller hon söker vård, men också för personalen vad gällerdrift- och arbetsformer, bl.a. för att ett effektivare resursutnyttjande skallkunna uppnås. Nya mer flexibla verksamhetsformer och olika altemativ till denoffentligt producerade hälso- och sjukvården bör prövas. Styrning, ledning ochorganisation inom den offentliga verksamheten behöver därvid successivt sesöver och revideras. Initiativ till att förnya den offentliga sektom böruppmuntras. Ett ökat inslag av olika former av privata vårdgivare kanskapa en konkurrenssituation som stimulerar Prop. 1993/94:100 utvecklingsarbetet. Regeringen stödjer denna utveckling genom attundanröja etableringshinder och skapa fömtsättningar för konkurrensneutralitetmellan olika vårdproducenter. Husläkarreformen är ett första steg i dennautveckling som senare har följts av förslag till nya anslutnings- ochersättningsregler från det offentliga till privatpraktiserande läkarerespektive sjukgymnaster. Regeringen har för avsikt att lämnaförslag till vad gäller tillsynen över den privata hälso- ochsjukvården m.m. mot bakgrand av den översyn som gjorts av bestämmelseraa i dens.k. En utveckling sker också inom detta område genom deupphandlingssystem och den öppning för ökad konkurrens i vården som olika sjukvårdshuvudmänhar genomfört eller planerar att införa. Europaintegrationen kan också medföraen positiv utveckling inom hälso- och sjukvården genom förstärkt samverkanöver gränseraa. Förnyelsearbetet inom hälso- och sjukvården måsteske inom en resursram som är förenlig med en samhällsekonomi i balans. Under1970-talet ökade landstingens verksamhetsvolym med . Under1980-talets första hälft dämpades ökningstakten till i genomsnitt 2,per årmedan den under den andra hälften av detta decennium låg på per år.Volymtillväxten var obetydlig och uppgifter visar på envolynuninskning om . Konsumtionsvolymen beräknas minska med 2%och med ytterligare 2,. Först förväntas enpåtaglig förbättring av den ekonomiska situationen, främst på grand av att denföratsätta tillväxten i ekonomin bör öka landstingens skatteunderlag ochdärmed skatteinkomster. räknar med att landstingensskatteintäkter för kommer att svara för av finansieringen avhälso- och sjukvården, statsbidragen inkl. ersättningar från sjukförsäkringenför och övriga inkomster, bl.a. patientavgifter, för resterande . I regeringens proposition 1993/94:75 om arvodentill privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster samt vissa ersättningar tUlsjukvårdshuvudmännen m.m. redovisas den överenskonunelse som träffats medföreträdare för sjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen m.m. för . Dessa ersättningar har minskat högstavsevärt bl.a. till följd av ambitionen att skapanettoströmmar mellan staten och landstingen varvid den s.k.skatteutjämningsavgiften avskaffats. Regeringen har vidare bemyndigat chefenför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag attföreslå ett reviderat system för utjämningsbidrag till landsting ochlandstingsfria kommuner (dir. 1993:63). Utredningsarbetet skall bedrivas så attdet nya bidragssystemet skall kunna träda i kraft och i vissadelar . Statsbidragens betydelse som finansieringskälla förhälso- och sjuk- Prop. 1993/94:100 vården har successivt minskat undersenare år. Nya vägar kan behöva Bil. 6 sökas för statsmakternasmöjligheter att följa utvecklingen av hälso- och sjukvården ur ettriksperspektiv och verka för att de övergripande målen uppnås. Utvecklingenav och effektiviteten hos nuvarande hälso- och sjukvårdssystem Internationellsamverkan inom hälso- och sjukvårdsområdet Underde har den förväntade livslängden ökat mer än under helamänsklighetens historia. var den förväntade livslängden iutvecklingsländema . hade den ökat till . dog iutvecklingsländema 28 av 100 bam före sin femte födelsedag. senarehade detta antal minskat till 10. Smittkoppor, som dödade mer än 5miljoner människor , har utrotats helt. Vaccinering har minskat förekomstenav mässling och polio högst väsentligt. Dessa framsteg innebär inte bara enökad välfärd för befolkningen utan bidrar också till att minska de ekonomiskapåfrestningama i samhället, till lägre kostnader för hälso- och sjukvård ochtill minskad sjukfrånvaro såväl på arbetsplatseraa som i skolan. De framgångar inom hälso- och sjukvården som haruppnåtts är delvis effekter av ökade inkomster och höjd utbildningsnivå, delvisresultatet av en bättre och mer utbyggd hälso- och sjukvård. Trots dessa framsteg kvarstår betydandehälsoproblem inte minst i utvecklingsländeraa. BamadödUgheten är nästan tiogånger högre än i de industrialiserade ländema vilket innebär att nästan 11miljoner barn dör av sjukdomar som skulle kunna förhindras eller botas.Mödradödligheten är nästan trettio gånger högre än i västvärlden. Storadifferenser finns i både barnadödlighet och exempelvis hjärt- och kärlsjukdommellan och inom utvecklingsländema, främst beroende på betydande socialaklyftor. Det finns också nya hot mot hälsan. Antaletdödsfall i acquired im-mune defiency syndrome (aids) förväntas uppgå till merän 1,8 miljoner i utvecklingsländema . Den ökaderesistensen hos malariamyggan innebär att antalet dödsfall i malaria ånyo kankomma att öka kraftigt. Det omfattande tobaksbraket i utvecklingsländeraakommer att medföra allt fler tobaksrelaterade sjukdomar och dödsfall. Samarbetet med WHO är den mest omfattande delen avSocialdepartementets interaationella verksamhet. Genom stora extra bidrag överbiståndsbudgeten stöder program som är av särskild vikt förutvecklingsländema, t.ex. det globala aidsprogrammet. Det internationellasamarbetet vad gäller hiv/aids är viktigt också för . stöderockså aktivt WHO arbete med att förverkliga en europeisk handlingsplanpå alkoholområdet. Inom WHO:s europaregion prioriteras insatseri . Världsbankensutvecklingsrapport handlar om investeringar för Prop. 1993/94:100 enbättre hälsa. I rapporten föreslås att hälsopolitiken utformas så att Bil. 6 den skapar möjligheter för hushåll att förbättra hälsan och för regeringaratt effektivisera medelsanvändningen. Hälsopolitiken bör stödja mångfald ochkonkurrens. I rapporten konstateras att viktiga medel för attförbättra hälsoläget är att stimulera sådan ekonomisk tUlväxt som gynnar defattigaste, att öka satsningar på utbildning - inte minst för flickor - och attge kvinnoraa en starkare ställning i samhället genom ökad ekonomisk och polUiskmakt. I syfte att effektivisera medelsanvändningen bör förebyggande hälsovårdoch bassjukvård prioriteras på bekostnad av högspecialiserad vård. En ökadeffektivitet kan också nås genom att decentralisera ansvar och befogenheter ochgenom att vissa tjänster läggs ut på entreprenad. Det alltmer intensifierade europeiska samarbetet,bl.a. genom , har för del inneburit att samarbetet ochkontaktema med EG ökat också inom hälso- och sjukvårdsområdet. Detta gällerframför allt läkemedelsfrågoraa där den svenska lagstiftningen nu är förenligmed den som gäller inom Europeiska gemenskapen. Detsamma gällermedicin-tekniska produkter där ny lagstiftning trädde i kraft den 1 juli 1993.Andra områden där har ett nära samarbete med EG är frågor som haranknytning till hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet, t.ex.behörighetsfrågor. Utvecklingen inom folkhälsoområdet, inte minst vad gällerregelverket kring tobaksbrak, följs också med stort intresse. deltarvidare aktivt i EG:s cancerprogram. Ett flertal svenska universitet ochhögskolor deltar i EG:s forskningsprogram inom det medicinska området. En nordisk Överenskommelse om gemensamarbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer harundertecknats av de nordiska ländema. Överenskommelsen innebär en anpassningtill av överenskonunelse om godkännande av vissa yrkesgrapperför verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet. Genom den nyaöverenskommelsen kommer särskilda regler för den fria rörligheten inom Nordenatt bevaras för 18 yrkesgrapper inom hälso- och sjukvården vid sidan avEES-avtalet. Som bl.a. framkommit i EG-konsekvensutredningaraastår den offentliga sektora inför stora omställningar oavsett ellerframtida EU-medlemskap. En särskild rapport i form av en bilaga pekar på attett närmande till kan komma att få konsekvenser också på det socialpolitiskaområdet. Effekteraa av integrationen för hälso- och sjukvården och socialtarbete bör löpande följas upp och utvärderas. Det intemationella samarbete sker också inomNordiska ministerrådet, och utveckling (). Flertalet industrialiserade länder står inför likartadeproblem inom hälso- och sjukvårdsområdet, med en stagnerande ekonomi och enåldrande befolkning. Detta har särskilt uppmärksammats av inom ramen fördet arbete som görs beträffande reformeringen av hälso- och sjukvårdssystemen imedlemsländerna. Sverigehar även bilaterala samarbetsavtal inom hälso- och sjukvårdsområdet med ,, och Ungera. 1993/94:100 BU. Hälso- och sjukvårdens ekonomioch styrning Densvenska hälso- och sjukvården är i ett interaationellt perspektiv av hög klassoch har stora personella och ekonomiska resurser till sitt förfogande.Utvecklingen av kostnaderaa för hälso- och sjukvården har varit likartad i större delen av den industrialiserade världen. I slutetav bromsades den tidigare kraftiga volymökningen upp främst tillföljd av ökad konkurrens med andra samhällssektorer. har de realakostnaderaa för hälso- och sjukvården, i de flesta länder, ökat med i stortsett samma takt som BNP. Hälso- och sjukvårdens andel av BIVP 1991 Andel (%) av BNP 0 2 4 6 8 10 12 1 1 1 1 1 1 |io,o% 1 8,i 1 8,i |6,: ■ |6,: i i \ ■ : * For dessa länder ingår inte sjukhem i siffrorna | Vid jämförelse med andra länder bör man ha i åtankeatt har den högsta andelen äldre i befolkningen och att kostnaderaa förlångtidsvård ingår t.o.m. . Som exempel kan nämnas att om hade haftsanuna ålderstraktur som skulle kostnadema i ha varit ännuhögre och motsvarat av BNP. Motsvarande andel för Tysklandoch är 0,. Men det finns även andra skillnader ochosäkerhetsfaktorer i underlaget, som gör att jämförelsen inte blir helträttvisande och bör ske med stor försiktighet. I de flesta betalas vården antingengenom skattefinansierade sjukvårdssystem, såsom i och övriga nordiskaländer samt , eller också via ett försäkringssystem därförmånstagaren har rätt till behandling enligt vissa regler. Detta är fallet it.ex. Nederländema, och . Båda systemen har sina för-ochnackdelar. I de flesta länder har därför resp. system modifierats och lånatdrag av varandra. I pågår ett förändrings- arbetemed ambitionen att dra nytta av de positiva elementen i markna- Prop.1993/94:100 dens sätt att fungera utan att avkall görs på verksamhetenskvalitativa Bil. 6 nivå och det övergripande målet för hälso- ochsjukvården, dvs. en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen.De s.k. Dala-, Bohus- och Stockholmsmodelleraa är exempel på detta. Utvecklingen syftar även till att fördelalandstingens totala ekonomiska resurser för hälso- och sjukvård från centralnivå till primärvårdsdistrikt eller nämnder. Ambitionen är att anslagen skallfördelas i relation till befolkningsunderlaget med viss justering förskillnader i befolkningssammansättningen. Där dessa principer har prövats hardet dock i flera fall visat sig att variationeraa i förhållande till dentraditionella produk-tionsbaserade resurstilldelningen blivit så stora att detskapat problem vid genomförandet. Resursfördelningen har därför ofta baseratspå en kompromiss mellan traditionell fördelning, tilldelning enligtbefolk-ningsbaserade principer och förhandlingar mellan berörda parter. Utvecklingsarbetet har av naturliga skäl ihuvudsak utgått från den uppgifts- och ansvarsfördelning som finns mellankommuner, landsting och staten. finns det möjligheteratt pröva en annan fördelning enligt lagen (1991:1136) om försöksverksamhetmed kommunalt huvudmannaansvar för primärvården. Ett villkor förförsöksverksamheten är att kommuner och landsting är överens. I sex kommuner,Ale, , , , och , pågår ensådan försöksverksamhet. har lämnat en förstautvärderingsrapport om försöken (Försök med primärvård 1992-1996.Årsrapport . följer upp och utvärderar 1993:9).