prop · GH03113 · 1993-12-31 00:00:00 — cx;h bolaget har olUca uppfattning om kostaaden blir detgivetvis arkivmyndigheten som inom ramen för de regler som gäller för aU myndighetsutövningfår fatta beslut om denna. 7.1 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Ilag får föreskrivas att regeringen eller beslutande församling får beslutaatt allmänna handlingar som hänför sig till myndighets verksamhet, vilken skallövertas av enskilt organ, får överlämnas till det organet för förvaring, omdetta behöver handlingama i verksamheten, utan att handlingama därigenom upphöratt vara allmänna. Ett sådant organ skall i fråga om överlämnade handlingarjämställas med myndighet vid tillämpningen av 12-16 §§. Den har behandlats i den allmänna motiveringen, avsnitt 6.3. Av2 kap. 14 § TF framgår att endast myndigheter kan förvara allmänna handUngar.Med myndigheter likställs i detta hänseende enligt 5 § , kyrkomötetoch beslutande församling. Genom den nya paragrafen lämnas möjlighetatt i lag föreskriva att allmänna handlingar får överlämnas till och förvarasäven hos enskilda organ utan att handlingaraa förlorar sin karaktär av att varaallmänna. Regeringen avses bestämma vilka organ som skall ha en sådan uppgift.Såvitt avser kommunala myndigheters verksamhet skall kommun- resp.landstingsfullmäktige besluta om överlämnande. Om ett enskilt organ med stöd avlag sålunda förvarar allmänna handlingar skall det vid tillämpningen av 2 kap.12-16 §§ jämställas med myndighet i fråga om handlingaraa. Detta innebär bl.a.att det enskilda organet har skyldighet att på begäran av allmänheten prövafrågan om att lämna ut allmänna handlingar, att begäran skall riktas till detenskilda organet som skyndsamt skallpröva begäran och även lämna hänvisning om överklagande vid ett avslagsbeslut.Det innebär också att organen har rätt att ta ut avgifter för Prop. 1993/94:113 kopior och avskrifter som beställs hos dem. Beträffande principema för bestämmandeav avgiftema hänvisas till vad som anförts under avsnitt 6.4. Somhar utvecklats i den aUmänna motiveringen (avsnitt 6.3) har Lagrådet motsattsig ändringen i tryckfrihetsförordningen. För den händelse ändringen ändågenomförs har Lagrådet ansett att efter ordet "förvaring" i första meningenskall tilläggas "och förvaras där" för att förslagets syfte skall tiUgcxloses.Regeringen anser inte detta tillägg vara behövligt. Däremot har efter forslagav Lagrådet ordet "därigenom" tUlagts i meningen. 7.2 Förslag till lag om överlämnande av allmännahandlingar till andra organ än myndigheter för förvaring Ilagrådsremissen benämndes lagförslaget "Lag om förvaring av allmänna handlingarhos andra organ än myndigheter". EnligtLagrådets mening bör av lagens mbrik framgå att bestämmelsema rör både"överlämnande" och "förvaring" av handlingar. Lagrådet hardärför förordat att mbriken ges lydelsen "Lag om överlämnande av allmännahandlingar till enskilda organ för förvaring". Regeringen ansluter sigtill lagrådets uppfattning men anser att "andra organ än myndigheter"bör användas i lagrabriken i stället för "enskilda organ". Dennalag innehåller bestämmelser om överlämnande av allmänna handlingar till sådanaenskilda organ som avses i 2 kap. 17 § tryckfrihetsförordningen och omförvaring av dessa handlingar sedan de överlämnats. I lagen ges ocksåbestämmelser om sådana organs skyldighet att pröva framställningar omutlämnande av allmänna handlingar enligt reglema i tryckfrihetsförordningenoch sekretesslagen (1980:100). Lagensinledande bestämmelse anger lagens tUlämpningsområde. Den har i redaktionellthänseende utformats efter förslag av Lagrådet. Med enskilda organ avses andrasubjekt än myndigheter, , kyrkomötet och beslutande kommunalaförsamlingar. Även om det i de flesta fall rör sig om nybildade aktiebolag medett betydande offentligt ägande som övertar en nedlagd myndighets verksamhet ärlagens tillämpningsområde inte begränsat till detta. Andra associationsformerkan således komma i fråga liksom redan existerande organ. Regeringenfår föreskriva att allmänna handlingar som kommit in till eller upprättats hosen statlig myndighet får överlämnas till ett enskilt organ och forvaras därunder Man att handlingama upphör att vara allmänna om 1.myndigheten skall läggas ned eller upphöra med viss verksamhet, ._ 2.den verksamhet som handlingamahänför sig till i fortsätmingen skall Pron 1993/94- 113 bedrivas av detenskilda organet och 3.det enskilda organetbehöver ha tillgång till handlingama för att kunna bedriva verksamheten. Förvarasallmänna handlingar hos ett enskilt organ med stöd avföreskrift enligt förstastycket får regeringen föreskriva att handlingama får överlämnas till ett annatenskilt organ och förvaras där , om förutsätmingama enligtförsta stycket 2 och 3 är uppfyllda. Bestämmelsenhar i utformats i enlighet med Lagrådets förslag; dock med den skillnaden attregeringen tillagt i första stycket orden "utan att handlingama upphöratt vara allmänna" och att i andra stycket uttrycket "allmänna handUngar" används. I bestämmelsen bemyndigas regeringen att besluta om förvaringav allmänna handlingar från en statlig myndighet för hos ettenskilt organ. Ett sådant regeringsbeslut - som skall ha formen av förordning- får förväntas bli fattat i samband med övriga beslut i samband med en bolagisering.Förvaringstidens längd varierar naturligen från faU till fall men torde inormalfallet vara ganska lång. Det är således inte fråga om en överlåtelse av handlingaraautan dessa skall slutligen levereras till arkivmyndigheten. Handlingama kommerunder förvaringen hos ett enskilt organ att alltjämt vara aUmänna. Ibestämmelsens/örxia stycke anges föratsättningama för att regeringen skallkunna fatta ett beslut om sådan förvaring. Den första föratsättningen (1) äratt den myndighet som förvarar handlingama skall läggas ned eller upphöra meden viss, klart avgränsad verksamhet och att ingen annan myndighet skall övertadenna. Vanligtvis övertas funktioner från en nedlagd myndighet av en ellerflera andra myndigheter. Är detta fallet, eller återstår en "restmyndighet",skall de allmänna handlingama i normalfallet överlämnas dit. Frågan har behandlatsnärmare i avsnitt 6.4. Vidare föratsätts (2) att det enskilda organet skallbedriva den akmella verksamheten vidare. En hög grad av identitet skaU såledesföreligga mellan den tidigare myndighetens verksamhet och bolagets. Vissförändring i en verksamhet kan givetvis förekomma. Det avgörande är hursituationen ser ut för bolagiseringen. I en bedömningen skallockså ingå en prövning av bolagets behov (3) av handlingama för sin fortsattaverksamhet. Detandra stycket har tillagts på förslag av Lagrådet som ansåg att bestämmelsenborde kompletteras så att avsikten att regeringen skall kunna besluta om enändrad förvaring av de allmänna handlingaraa också om ett enskUt organomorganiseras klarare framgår. Kommunfullmäktigeeller får under samma förutsättningar som anges i 2 §föreskriva att allmänna handlingar som kommit in till eller upprättats hos enkommunal myndighet får överlämnas till ett enskilt organ och förvaras där underviss tid utan att handlingama upphör att vara Under förhållanden motsvarande dem som anges i 2 § fårallmänna hand- Prop. 1993/94: 113 lingar som härrör från konununala myndigheterförvaras hos enskUda organ för en begränsad tid utan att handlingaraa upphöratt vara allmänna. Beslut om ett sådant överförande fattas av kommunfullmäktigerespektive . Paragrafen har i redaktioneUt hänseendeutformats i enUghet med Lagrådets förslag, dock med tUlägg av orden "utanatt handlingama upj)-hör att vara allmänna". Bestämmelser om enskilda organs vård av allmännahandlingar och om arkivmyndigheters tillsyn av dessa organs arkiv finns iarkivlagen (1990:782). Myndigheter som förvarar allmänna handlingar har enskyldighet att vårda och bevara dessa. Regler om detta finns i arkivlagen. I 2och 3 §§ beskrivs hur en myndighets arkiv bildas och syftet med detta. I 4-6 §§anges hur en myndighet skall vårda sitt arkiv. För tillsynen av att myndigheteraafullgör sina arkivvårdande uppgifter finns arkivmyndigheter inom såväl den statiigasom den kommunala förvaltningen (7 § arkivlagen). Regeringen bestämmer viUcaarkivmyndigheter som skall finnas inom den statliga förvaltningen. I 8 §arkivförordningen anges att dessa är , och landsarkiven.Enligt 8 § arkivlagen är kommunstyrelsen arkivmyndighet i kommunema och ilandstingen fullgörs uppgiften av . Enligt 9 § kan enarkivmyndighet överta en myndighets arkiv i vissa fall. Enligt 10 § arkivlagenfår slutiigen allmärma handlingar gallras. Genom ändringar i arkivlagen har dessa regler blivit tiUämpligaäven på de enskilda organ som förvarar allmänna handlingar. Förevarandeparagraf innebär en hänvisning till arkivlagens regler i dessa hänseenden. Ensmärre redaktioneU ändring har gjorts i förhållande till lagrådsremissensförslag. Det enskilda organet skall vid förvaring och handhavandeav de allmänna handlingama se till att dessa lätt kan särskiljas från andrahandlingar hos organet. Om det enskilda organet för sin verksamhet behöver göratillägg i allmänna handlingar skall tilläggen utföras så att det tydligtframgår när och av vem de har gjorts såvida det inte av omständighetema klartframgår att tilläggen gjorts av det enskilda organet Ett bolag som övertar en nedlagd myndighets verksamhetbildar givetvis ett eget arkiv av handlingar efter bolagiseringstidpunkten.Dessa handlingar är bolagets egna och de omfattas normalt inte av offentiighetsprincipen. De allmänna handlingama som bolaget förvarar måste i mångafall av naturliga skäl rent fysiskt finnas tillsammans med bolagets egna handlingar. Det rör sig om statistikserier, akter i ärenden som påbörjats före bolagise- 41 Detta måstegivetvis vara tillåtet. Vad paragrafens/örsta stycke Prop. 1993/94: 113föreskriver är att det måste gå att utan omgång identifiera vilka handlingarsom är allmänna och vilka som är bolagets egna. Paragrafen har utformats redaktionelltefter förslag av Lagrådet. Paragrafensandra stycke reglerar ett speciellt förhållande som uppstår just i och med attoffentlig verksamhet överförs till enskilda organ. Vissa handlingar är sådanaatt de mäste tillföras uppgifter allteftersom förändringar äger mm. Exempelhärpå är linjekartor och ritningar över anläggningar men också register avskilda slag. Denna typ av handlingar hos myndighetema är volymmässigt mycketomfattande. För det kontinuerliga arbetet är det således tillåtet att ävenefter en bolagisering tillföra sådana handlingar nya uppgifter då förändringarsker. Ilagrådsrenussen uttalades i anslutning till denna bestämmelse att uppgifter påsådana handlingar som tillkommit före bolagiseringen omfattades av offentiighetsprincipenmedan uppgifter som påförts efteråt är bolagets privata uppgifter vilkaallmänheten inte har rätt att få tiUgång tiU. I anslutning tiU detta harLagrådet aktualiserat frågan om den närmare innebörden av begreppet "handling".Lagrådet anför: "Förslagetsynes (-) i dessa delar bygga på den uppfattningen att det på en och sammahandling, t.ex. en till en myndighet ingiven skrivelse (ert dokument),efterhand kan tillföras påteckningar vilka i sin tar skall kunna betraktas somen eller flera nya handlingar. Fråga uppstår i så fall huravida den som begäratt få ta del av ett sådant dokument skall få se detta i befintligt skick eller- som synes föratsatt i remissen - först efter en prövning vilken beträffandevarje "ny handling" - tar sikte på om den på grand av bestämmelseraai 2 kap. 6 och 7 §§ TF kan betraktas som "allmän". För den händelseen sådan prövning leder till slutsatsen att sä inte är fallet anges en tänkbarföljd kunna bli, att ifrågavarande handling inte lämnas ut och därför"maskeras" vid en kopiering av dokumentet. Den syn på begreppethandling som remissen således ger uttryck för kan möjligen ha visst stöd i avfattningen av 2 kap. 3 § första stycket första meningen TF. Det finns också något motivuttalande i lagförarbetena (prop. 1975/76:160 s. 119 f) som måhända skulle kunna tyda på en avsikt att åstad konuna en förändring i förhållande till tidigare praxis, enligt vilkenbegreppet handling allmänt ansågs knutet till underlaget, dvs. i fråga om skriftligt mate rial normalt till det aktuella dokumentet (se a prop. s. 114 f). Att detfunnits någon sådan avsikt motsägs emellertid redan av Offentlighets- och sekretess- lagstiftningskonurutténs i anslutning till dess, sedermera godtagna, förslag tiU ifrågavarande lagtext gjorda uttalande, att en naturiig definition är "atthand ling är en fysisk företeelse, som är bärare av i viss form fixeradinformation". Mot den i remissen lanserade tolkningen av begreppet handling talar vidare med betydande styrka vad i 2 kap. TF i övrigt sägs om handling. Redan i följande mening i 3 § första stycket klargörs således att en väsentlig förat sättning för en handlings karaktär är var den förvaras. Såvitt gäller justfrågan om ytterligare anteckningar på samma dokument finns vidare den särskilda regeln i 7 § andra stycket 1, enligt vilket diarium, journal samt sådantregister eller annan förteckning som föres fortlöpande, skall anses vara upprättad när handlingen färdigställts för anteckning eller införing. Belysande i samman hanget är vidare bestämmelsen i 12 § första stycket tredje meningen, som 42 reglerar frågan om tillhandahållande av allmän handlingnär "del därav" inte Prop. 1993/94: 113 får lämnas ut. Till vad nu sagts kommer den osäkerhet och däravföranledda tUlämpningssvårigheter som den i remissen gjorda tolkningen avbegreppet handling skuUe föranleda. Etet räcker här att hänvisa tiU dentidigare berörda simationen då någon begär att få ta del av en skrivelse påvilken det efterhand påförts en eller flera anteckningar. Ett särskilt problemi detta sammanhang, som inte närmare berörts i renUssen, är hur en"maskerad kopia" skulle kunna uppfattas om det inte tydligt angesatt viss text har uteslutits. För en sådan notering kommer det emellertid,enligt den tänkta ordningen, inte alltid att finnas möjlighet att hänvisa tillviss sekretessbestämmelse, eftersom åtgärden tydUgen skull kunna bero på attden "nya handlingen" inte bUvit allmän. Mot bakgmnd av det anförda kan Lagrådet inte godta dentolkning av begreppet handling som renaissen innehåller. Enligt Lagrådetsmening bör begreppet ges den innebörd som framgår av det tidigare återgivnakommitté-uttalandet." Regeringen anser i och för sig inte att det av Lagrådetåberopade motivuttalandet utesluter att en "fysisk" handling skallkunna anses bestå av flera allmänna handlingar, t.ex. om det på en upprättadoch därmed allmän handlmg har påförts en tjänsteanteckning vid ett senare tillfällecx;h som är hänförlig tiU ett ännu inte slutbehandlat ärende. Eftersom det intekan komma ifråga att nu påverka gällande rätt får frågan lösas i rättstUlämpningen. Givetvis bör den som begär att få ut en handling från viUcenvissa uppgifter tagits bort upplysas om att den information han får genomhandlingen kan vara ofullständig. I förhållande till lagrådsremissen har i paragrafens andrastycke på Lagrådets förslag tillagts ett undantag från huvudregeln att varjeenskild ny anteckning måste anges som det enskilda organets egen anteckning. Omdet av omständigheteraa klart framgår att så är fallet skall detta inte varanödvändigt i varje situation. Här avses främst sådant som nya uppgifter iregister, diarier, joumaler och andra kronologiskt förda handlingar där detklart kan utiäsas vilka anteckningar som gjorts före respektive efter en "bolagisering". Det enskilda organet skall underrättaregeringen, kommunfullmäktige respektive om det enskildaorganets organisation eller arbetssätt på grund av konkurs, fusion, försäljningav verksamhet eller liknande händelse förändras på sätt som kan antas inverkapå dess hantering av de enligt 2 eller 3 § överlämnade handlingama. Bestämmelsen har behandlats under avsnitt 6.5. Paragrafenreglerar vissa frågor som uppstår vid strakturförändringar i ert bolag. Om ettbolags organisation förändras så att exempelvis de verksamhetsdelar till vilkade allmänna handlingama hör överlämnas till ett eller flera dotterbolag måstegivetvis de allmänna handlingama få följa med. Härmed följer också det ansvarsom det urspmngliga bolaget hade för handlingama. Detta fordraremellertid ett nytt Prop. 1993/94: 113 beslut av det organ som beslutat omförvaringen. Om ett bolag som fått tillstånd att förvara allmännahandlingar omorganiseras så att förvaringen av de allmänna handlingama påverkasmåste det således anmäla detta tUl regeringen eller den beslutande kommunalaförsamlingen så att ställning kan tas till frågan vem som skall ha rätt attförvara handlingama i fortsättningen. Det följer av 2 och 3 §§. Ett eventueUtbehov av sekretess för en sådan uppgift torde gå att tillgodose inom ramen för8 kap. 6 eller 7 § sekretesslagen. Skulle regeringen eller den beslutandekommunala försarrUingen finna att en ny förvaring framstår som mindre lämpligfinns möjligheten att inte fatta något nytt beslut om förvaring. Arkivet skalldå överlämnas till en arkivmyndighet. Beträffande möjligheten att ttäffa avtalmellan arkivmyndigheten och bolaget hänvisas till redogörelsen i avsnittet 6.5.Här skall dock påpekas möjligheten för arkivmyndigheten att ingripa med stöd av9 § arkivlagen vid fysisk vanvård av de allmänna handlingama. Paragrafen har redaktionellt utformats i enlighet medLagrådets förslag. Bestämmelser om rätten att ta del av allmänna handlingarfinns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. Bestämmelser om begränsningar i rätten att ta del avallmänna handlingar och om skyldigheten att iaktta sekretess finns isekretesslagen (1980:100). Av 2 kap. 17 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 8 §andra stycket tredje meningen sekretesslagen framgår att ett enskilt organ, somefter beslut enligt denna lag förvarar allmänna handlingar, skall jämställasmed myndighet ifråga om befattningen med dessa handlingar. Paragrafen innehåller hänvisningar till bestämmelser itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. Rätten att ta del av allmänna handlingar är gmndlagsfästgenom bestämmelsema i 2 kap. TF. Denna rätt kan inte inskränkas genom att ett enskUtorgan fått uppdraget att förvara handlingama. Någon särskild bestämmelse somkonstituerar rätten att ta del av allmänna handlingar hos ett enskilt organ ärsåledes inte behövlig. Iförsta stycket har en hänvisning gjorts till TF. 1 andra stycket hänvisas till sekretesslagen. Se avsnitt6.6 såvitt avser denna reglering. I tredje stycket hänvisas till de bestämmelser enligt viUcabolaget skaU jämställas med en myndighet. Stycket har redaktionellt utformatsi enlighet med Lagrådets förslag. Genom bestämmelsen i 2 kap. 17 § TF blir ett bolag somförvarar allmänna handlingar jämställt med myndighet i fråga om dennaförvaring. Den innebär också att bolaget är skyldigt att tillämpa de regler om utiämnandeav allmän handUng som finns i 2 kap. 12-16 §§ TF. 1993/94: 113 Detenskilda organet är skyldigt att lämna ut eget material, om detta är en nödvändigförutsätming för att en allmän handling skall kunna lämnas utmed hänsyn tilldet sätt på vilket materialet tillförts den handlingen. Paragrafenreglerar en sitaation som kan bli aktaell om en allmän handUng påförts nyauppgifter efter bolagiseringstillfället, jfr bestämmelsen i 5 § andra stycket.Offentlighetsprincipen måste råda. Har således bolaget inte möjUghet att avskiljaoch dölja sina egna uppgifter måste bolaget tåla en insyn i sina egnaangelägenheter om detta är en nödvändig fömtsättning för att det skaU kunnalämna ut en allmän handling. Denna sitaation torde dock inte bli så vanligeftersom de flesta problem sannolikt kan lösas genom föreskrifterom hur man skall förfara i dessa fall. Vidare får fömtsättas att bolaget vidutlämnande av en aUmän handling kan maskera uppgifter som är dess egna och somman av hänsyn tUl affärsintressen o.d. inte viU offenUiggöra. Paragrafen har redaktioneUtutformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ettenskilt organ som förvarar allmänna handlingar från en statlig myndighet skallersätta arkivmyndigheten för dess kosmader för den fortsatta förvaringen av deallmänna handlingarna. Bestämmelsenhar behandlats under avsnitt 6.7. Paragrafen innebär ett åläggande för bolaget.Det får dock fömtsättas att ersättningens belopp fastställs efterförhandlingar mellan arkivmyndigheten och bolaget. En smärre redaktioneUförändring har gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. Dennalag träder i kraft . Lagen får tillämpas också beträffandeallmänna handlingar som härrör från myndigheter som helt lagts ned eller delvisupphört med viss verksamhet före lagens ikraftträdande. Lagenkan tillämpas även på enskilda organ som redan har övertagit verksamhet frånnedlagda myndigheter. Detta är möjligt eftersom de bolag som disponerarallmänna handlingar från de myndigheter, vars verksamhet de övertagit, innehardessa handlingar genom avtal med . Bolagen kan således genomregeringsbeslut komma att få tillgång tiU handUngama på andra gmnder än vad somgäller . Ett regeringsbeslut river inte upp avtalen mellan Riksarkivetoch bolagen men det torde kunna föratsättas att partema är beredda att lösafrågan i enlighet med den nya lagen. Övergångsbestämmelsensutformning har genomgått en smärre redaktionell förändring i förhåUande tUl lagrädsremissensförslag. 7.3 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Prop. 1993/94: 113 Sekretesslagengäller i det allmännas verksamhet, dvs. för myndigheter, , kyrkomötetoch beslutande kommunala församlingar, se paragrafens första stycke. Genombestämmelsen i andra stycket har handlingsoffentligheten utvidgats till attgälla vissa enskilda organ som handhar myndighetsutövning. Dessa enskildaorgan skall vid tillämpningen av sekretesslagen jämställas med myndigheter. Genomtillägget tiU andra stycket fastslås att de bolag som med stöd av den nya lagenförvarar allmänna handlingar, vid tillämpningen av sekretesslagen skalljämställas med myndighet såvitt avser befattningen med handlingama. Avbestämmelsen i 2 kap. 17 § TF framgår att ett sådant bolag vid tillämp-rungenav samma kapitels 12-16 §§ jämställs med myndighet. Genom tilllägget i 1 kap.8 § sekretesslagen bin således hela regelverket för myndigheters hantering avallmänna handlingar gällande fÖr bolaget i detta avseende. I 15 kap. 7 § förstastycket sekretesslagen finns en hänvisning till 23-25 §§ och 30 § förstameningen förvaltningslagen (1986:223) om överklagande som har gjorts beträffandebeslut av organ som anges i 1 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen.Hänvisningen avser nu även de bolag som förvarar allmänna handUngar. Paragrafenbehandlar s.k. överföringssekretess. Genom det nya andra stycket kommer densekretess som gällde hos den myndighet från vilken de allmänna handlingamahärrör automatiskt att gälla hos det bolag som förvarar handlingama. Dettajämfört med I kap. 13 § och den nya bestämmelsen i 1 kap. 8 § medför också attbestämmelsen om brott mot tystnadsplikt i 20 kap. 3 § blirtillämplig på de anställda i bolaget. En smärre redaktioneU ändring har gjortsi förhållande till lagrådsremissens förslag. 7.4 Förslag till ändring i arkivlagen (1990:782) Paragrafenanger lagens tillämpningsområde. Det nya tredje stycket fastslår attarkivlagens regler om arkivbildning och arkivvård också skall gälla de bolagsom förvarar allmänna handlingar. Likaså fastslås att lagens regler om gallringskall tillämpas av ett sådant bolag. Genom att 9 § blir tillämplig även påbolagen kan arkivmyndighet överta allmänna handlingar exempelvis om dessavanvårdas eller riskerar att förkomma. 1993/94: 113 Ändringenär endast redaktionell. Ibestämmelsema fastslås att såväl myndigheter som bolag som förvarar aUmännahandlingar står under tiUsyn av arkivmyndigheter. Arkivmyndighetema skallsåledes se till att även bolagen fullgör sina arkiwårdsuppgifter. Smärreredaktionella förändringar har gjorts i paragrafema i förhållande till utformningeni lagrådsremissen efter förslag av Lagrådet Bestämmelsemareglerar vad som i normalfallet skall ske med allmänna handlingar om en statiigrespektive myndighet läggs ned, dvs. att dessa skall levereras tillarkivmyndighet mom .