prop · GH03160 · 1993-12-31 00:00:00 — anser inte att uppgiften att vara expertorgan förpolitiska beslutsfattare skall anförtros en myndighet som också skall ha engranskande funktion. tillstyrker utredningensförslag att verkets uppgift att anteckna utgivare för vissa trådsändningar övertasav en ny radio- och Skälen för regeringensförslag: Syftet med den föreslagna omorganisationen är att få till stånd enmer sammanhållen och överskådlig myndighetsstruktur än den nuvarande på radio-och TV-området. Derta uppnås genom en samordning av myndighetsuppgiftema inomdet ansvarsområde som omfattar radio- och TV-sändningar enligtradiolagen, kabelsändningar, närradio, satellitsändningar och lokahadio. Radio- och börha följande övergripande uppgifter inom det Prop. 1993/94:160 berördaansvarsområdet: -Att besluta om tillstånd attbedriva radio- och TV-sändningar till allmänheten i den mån sådana beslut inteskall fattas av regeringen. krävs tillstånd av annan myndighetän regeringen för art sända närradio och lokalradio. Verket skall ocksåförordna lokala kabelsändarföretag. -Att vara registreringsmyndigheti de fall då det krävs att den som bedriver radio- och TV-verksamhet riktad rillallmänheten anmäler sig för registrering hos en myndighet. För närvarandeskall den som är utgivare eller ställföreträdare för utgivare för sändningar avlokahadio, närradio eller för egensändningar i kabel anmälas till myndighet.Enligt satellitlagen skall vidare satellitprogramföretag ochsatellitentreprenörer anmäla sig till myndighet. -Att administrera de avgiftersom skall betalas av dem som bedriver viss sändningsverksamhet. Avgifter skallför närvarande betalas av den som sänder landsomfattande reklamfinansierad TV,närradio och lokalradio. -Art utöva tillsyn över efterievnadenav sådana regler som inte avser sändningarnas innehåU. De regler som åsyftasgäller bl.a. att den som sänder skall vara behörig, art det skall finnas enutgivare, att sändningama skall komma i gång och fortgå, art olika uppgifterskall anmälas till myndighet samt att den s.k. must carry-skyldigheten skallfullgöras. På uppmaning av Radio- och bör den som bedriversändningsverksamhet lämna verket inspelning av program i närradio, lokalradiooch egensändning i kabel. -Att besluta om sanktioner vidbristande efterlevnad av regler som inte avser sändningamas innehåll och viduteblivna avgifter. De åtgärder som kan vidtas är återkallelseav sändningstillstånd, återkallelse av förordnanden som lokalt kabelsändarföretagsamt förelägganden om art följa en bestämmelse. Sådana förelägganden kan förenasmed vite. Radio- och bör även få till uppgift att följa utvecklingeni fråga omradio- och TV-sändningar till allmänheten. I denna uppgift ingår att utföra vissautredningsuppgifter samt att svara för statistik inom sitt område. Omframtida beslut innebär att tillstånd för nya sändningsformer skall lämnas avannan än regeringen, eller att nuvarande krav på tillstånd försvinner förvissa slag av sändningar och ersätts av ett krav på registrering, eller att nyaregler eller sanktioner som inte avser sändningamas innehåll tillkommer inomansvarsområdet, är det regeringens uppfattning att sådana uppgifter bör handhasav Radio- och . Förslagetom det nya verkets uppgifter innebär art Patent- och registreringsverketsuppgift att anteckna utgivare för vissa trådsändningar enligt lagen medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrandlagensområden övertas av Radio- och . 1 övrigt föratsätter regeringen attdet nya verket kommer att samråda med om tillgängen päsändningsmöjligheter. I avsnitt 12 föreslåsvissa förändringar när det gäller överklagande av beslut som Radio- cxh TV-verketkommer att ansvara för. 10.2 Verkets ledning och organisation Regeringensförslag: Radio- och organiseras som ert enrådighetsverk med enöverdirektör som chef tillsärts av regeringen och är högstabeslutande instans inom verket. Ett särskilt insynsorgan inrärtas vid verket.Dessutom kan extem expertkompetens eller annan kompetens i form av rådgivandeorgan finnas vid verket. Verket får självt bestämma sin inre organisation. Utredningensförslag om den sammanhållna myndigheten överensstämmer i huvudsak medregeringens förslag om Radio- och när det gäller ledningsformen enrådighetsverkoch inrättandet av rådgivande organ eller expertorgan. Utredningen lämnar ävenvissa förslag om myndighetens inre organisation. Remissinstansernakommenterar över lag inte förslaget om att myndigheten skall organiseras somett enrådighetsverk. Kabel- och Närradionämn-derna avstyrker dock utredningensförslag i denna del och menar att myndigheten i stället bör ledas av enstyrelse. Ett kollektivt beslutsorgan skulle enligt nämndema bättre garanteraen medborgerlig förankring samt utgöra en expertbas med klarareansvarsställning än enbart ett rådgivande expertorgan. ,och har inget att erinra mot att ett råd inrättassom kan tillföra kompetens när det gäller tillståndsgivning och intemationelltarbete m.m. I övrigt diskuterar några remissorgan det tänkta rådetssammansättning. Skälenför regeringens forslag: Radio- och myndighetsutövning bör präglasav ert klart och tydligt ledningsansvar. Gentemot de lokalradioföretag, närradiosammanslutningar,lokala kabelsändarföretag m.fl. till vilka beslut kommer att riktas är det viktigtatt det är helt klart var det yttersta ansvaret för besluten ligger. Ävenden ökade delegering av verksamhetsansvar och ekonomiskt ansvar till myndighetemasom regeringen genereUt sert eftersträvar, föratsätter att myndighetensledningsansvar gentemot regeringen blir tydligt. har det kommittill en rad nya myndigheter där regeringen har valt enrådighetsverk somledningsform, i stället för den traditionella modellen med lekmannastyrelse.Det gäller t.ex. , Verket för högskoleservice, ,och . Motdenna bakgrand föreslår regeringen att Radio- och utformas som ert enrådighetsverk.Vid verket bör finnas en överdirektör som är myndighetens chef och högsta beslutandeinstans. Överdirektören tillsätts av regeringen. Ett altemativ tiU modellen medenrådighetsverk som föreslagits av den kommitté som omtalats i avsnitt7 innebär att en styrelse får det totalaledningsansvaret för verksamheten. Radio- och uppgifter med tillståndsgivningetc. är dock inte av det slaget art det kan sägas kräva ert kollektivtbeslutsfattande. Regeringenanser emellertid art ett särskilt råd med uppgift att säkerställa enfortlöpande insyn i verksamheten bör inrättas vid verket. Överdirektören borregelbundet informera rådet om viktiga frågor samt på begäran av rådetsmedlemmar lämna ytterligare information om verksamheten. Insynsorganet börgivetvis inte delta i handläggningen av enskilda ärenden. Ledamötema i rådetbör utses av regeringen. Förvissa av verkets uppgifter, framför allt den att följa utvecklingen av radio-och TV-sändningar till allmänheten, krävs att verksledningen vid behov kanrådgöra med personer utanför myndigheten. Det kan t.ex. vara fråga om personersom kan bedöma händelsema från olika perspektiv på grund av sin förankring inomandra myndigheter eller organisationer eller genom de särskilda tekniska ellerandra fackkunskaper som de besitter. Därför bör det kunna finnas extemexpertkompetens eller annan kompetens i form av rådgivande organ vid verket.Beslut om inrättande och sammansättning av sådana rådgivande organ bör fattasav regeringen, eller om regeringen så bestämmer, av verket. Närdet gäller Radio- och inre organisation, irdd. tillsärtning av chefstjänsterpå nivån närmast under överdirektören, bör verket självt bestämma. 11 och TV 11.1 uppgifter Regeringensförslag: och TV får till uppgift art ha tillsynöver efterlevnaden av regler för sändningamas innehåll både enligt de särskildalagama för ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten och enligt de avtalsom slutits efter bemyndigande i radiolagen samt att besluta om sanktioner vidbristande efterlevnad av sådana regler. Undantagna är de fall där Justitiekanslemskall ha tillsynen. Nämnden bör också följa innehållet i utländska TV- och radiosändningarsom riktas till den svenska allmänheten. Utredningensförslag innebär bl.a. att nämnden inom Radio- och även prövarfrågor om återkallelse av sändningstillstånd och om äterkallelse avförordnanden som lokalt kabelsändarföretag. menar att den granskning som kan bli följden av åtagandeni anledning av vilar på samma grand som den nuvarande radionämndsgranskningen. Skälenför regeringens förslag: Mot bakgrand av syftet med den Prop. 1993/94:160 föreslagnaomorganisationen och uppdelningen av myndighetsuppgiftema på radio- och TV-området,bör ha tillsyn över efterlevnaden av regler försändningamas innehåll både enligt de särskilda lagama för ljudradio- och TV-sändningartill allmänheten och enligt de avtal som slutits efter bemyndigande iradiolagen samt besluta om sanktioner vid bristande efterlevnad av sådanaregler. Undantagna bör de faU vara då Justitiekanslem har tillsynen som sinuppgift. Detinnebär att skall granska efterlevnaden av regler omsändningsbeteckningar, otillåten sändning av gemensamma program, reklam ochsponsring, otillbörligt kommersiellt gynnande, mediets genomslagskraft, genmäleoch beriktigande samt innehållet i övrigt. Deåtgärder som kan vidta vid bristande efterlevnad av sådanaregler är förelägganden om att följa bestämmelsen eller att kräva att företagetskall återge nämndens beslut. Sådana förelägganden kan förenas med vite. Förvissa av de programregler i radiolagen eller i avtalen med regeringen somnämnden skall granska efterlevnaden av, gäller att ingen särskild sanktion ärstadgad men att programföretaget förbundit sig att sända en redogörelse förbeslut enligt vilket företaget har bratit mot regeln. Densom bedriver sändningsverksamhet bör vara skyldig art lämna inspelningar avprogram till i samma utsträckning som gäller enligtnuvarande lagstiftning. Genomsatellittekniken har det blivit enkelt att sända TV och radio till allmänheteni ett visst land från en plats utanför mottagarlandets jurisdiktion. ,som trädde i kraft , innebär bl.a. att det land som äransvarigt för gränsöverskridande TV-sändningar skall se till att innehålletuppfyller de regler som framgår av EG:s direktiv för sådana sändningar (89/552/EEG).Några motsvarande regler finns inte för ljudradiosändningar. Det bör ankomma pågranskningsnämnden att följa de utländska TV- och radiosändningar som riktas tillden svenska allmänheten och att rapportera sina iakttagelser till regeringen. Enligt21 § lagen (1991:2027) om kabelsändningar till allmänheten får ide fall den finner att ett lokalt kabelsändarföretag, sedan ett vite för brottmot reklamförbudet för sådana företag dömts ut, åter bratit mot bestämmelsen,återkalla förordnandet som lokalt kabelsändarföretag. får ocksåbestämma om högst ert år inom vilket företaget inte kan ges ett nyttförordnande. Den uppdelning av myndighetsuppgiftema som regeringen nu föreslår,innebär att bestämmelsen i 21 § kabellagen bör ges ett något annorlundainnehåll. Den prövning av sändningamas innehåll som föregår ert beslut om återkallelseskall göras av och TV. Däremot är det namrligt artsjälva beslutet om återkallelse fartas av Radio- och , eftersom det ärdenna myndighet som har meddelat förordnandet. Den föreslagna ordningen innebärart verket inte kan granda sitt beslut på någon egen bedömning av sändningamasinnehåll. Iavsnitt 12 föreslås vissa förändringar när det gäller överklagande av beslut som konuner att ha ansvar för. 11.2Granskningsnämndens sammansättning och arbetsformer Regeringensforslag: och TV skall bestå av en ordförande ochsex andra ledamöter. För ledamötema skall finnas ersättare till det antal somregeringen bestämmer. Minst en av ledamötema eller ersättama skall vara viceordförande. Ordföranden och vice ordförandena skall vara eller ha varitordinarie domare. Samtliga ledamöter utses av regeringen. Nämnden är beslutförmed ordföranden eller en vice ordförande cxh ytterligare tre ledamöter. För attförenkla ärendehanteringen ges nämndens ordförande eller en vice ordföranderätt att farta beslut i ärenden som uppenbart inte är av störte vUct eller principieUbetydelse. Utredningens förslagavviker på flera punkter från regeringens. Enligt utredningen bör, med tanke påden väntade ärendemängden, en relativt stor nämnd inrärtas. Nämnden bör beståav tolv ledamöter, varav två ordförande och två vice ordförande som är ellerhar varit ordinarie domare. I övrigt bör nämnden bestå av lekmän. En visscirkulation mellan ledamöterna kan planeras. Samtliga ledamöter bör utses avregeringen. Remissinstanserna: Flerainstanser är kritiska mot utredningens förslag när det gäller det stora antaletledamöter i nämnden, dubbleringen av postema som ordförande och viceordförande, liksom förslaget om cirkulation mellan ledamöterna. Några instanseranser inte att regeringen bör utse samtliga ledamöter. Skälen för regeringensförslag: Enligt 7 kap. 4 § YGL får en nämnd vars ordförande är eller har varitordinarie domare och vars sammansärtning är bestämd i lag, granska om radio-och TV-program i trådlösa sändningar överensstämmer med de föreskrifter ochvillkor som gäller för sändningen. En sådan nämnd får uttala sin mening ochutfärda vitesföreläggande. Paragrafen ger en grandlagsförankring åt denverksamhet som bedriver. bl.a. skall överta uppgifter måste denuppfylla kraven i 7 kap. 4 § YGL. Ordföranden och viceordförandena i bör vara eller ha varit ordinarie domare.Övriga ledamöter bör vara personer med kompetens och integritet och mederfarenhet från olika delar av kultur- och samhällsliv. Samtliga ledamöter igranskningsnämnden bör utses av regeringen för en bestämd tid. Regeringen anser inte attgranskningsnämnden, trots ett större ansvarsområde, bör ha fler ledamöter änden nuvarande . Att som utredningen föreslår inrätta en störrenämnd, där ledamötema cirkulerar, skulle stöta på såväl praktiska problem somoklarheter i ansvarsfördelningen. Däremot bör det finnas möjlighet förregeringen att utse ytterligare vice ordförande. Det innebär attgranskningsnämnden kommer att bestå av en ordförande och sex andra ledamöter.För ledamötema bör det finnas ersättare till det antal somregeringen bestämmen Minst en av ledamötema eller ersätt- Prop. 1993/94:160 amabör vara vice ordförande. Nämnden bör vara beslutför med ordföranden eller envice ordförande och ytterligare tre ledamöter. inte skall belastas med rarinärenden, föreslår regeringenatt det införs en möjlighet för ordföranden eller en vice ordförande att pånämndens vägnar besluta i ärenden som uppenbart inte är av större vikt ellerprincipiell betydelse. Exempel på sådana ärenden är enkla fall av överträdelseav bestämmelsema om reklam och sponsring, eller om ett reklaminslag som redanhar fällts eller kririserats av nämnden sänds av någon annan, eller om en närradiosammanslutningi strid med reglerna återatsänder ett program som en annan närradiosammanslutningredan har fällts för återat-sändningen av. Ändringen innebär att nämnden kankoncentrera sig på principfrågor och andra ärenden där en allsidig bedömning ärbetydelsefull. Regeringenföreslog i remissen till Lagrådet att uppgiften att besluta i ärenden somuppenbart inte är av större vikt eller principiell betydelse skulle anförtrosordföranden eller en vice ordförande samt ytterligare en ledamot. Skälet för valetav en sådan ordning var närmast ordalydelsen av det ovan nämnda stadgandet i 7kap. 4 § YGL. Lagrådet har emellertid ansett att grandlagsregeln inte innebärnågot hinder mot den i övrigt gängse ordningen, nämligen art beslut fattas avordföranden eller en vice ordförande ensam, cxh att praktiska skäl talar för ensådan ordning. Regeringen ansluter sig till denna uppfattning och har utformatförslaget i enlighet med vad Lagrådet förordat. Granskningsnämndenssammansättning bör anges i radiolagen. Kravet i YGL på att sammansättningenskall anges i lag får anses bäst tillgodosett om även regler omgranskningsnämndens beslutförhet och omröstning anges i lagen. Även den nuföreslagna möjligheten för ordföranden eller en vice ordförande att ensamfatta beslut bör framgå av lagen. Granskningsnämndenbör i likhet med den nuvarande kunna besluta om granskning ochsanktioner såväl efter anmälan som på eget initiativ. Initiativgranskning gersärskilt goda föratsättningar art bedöma programföretagens särt att uppfyllasina avtalsenliga förpliktelser i fråga om mångfald, kvalitet, m.m. Detbör ankomma på regeringen att besluta om inrättande av chefstjänster och omvilka befogenheter de skall ha, utöver vad som följer direkt av lag. Regeringenhar för avsikt att inrätta en tjänst som chef för . Tjänstenkommer att benämnas direktör och innehavaren av tjänsten skall vara jurist meddomarerfarenhet. Om det är nödvändigt med hänsyn till arbetsbelastningen kommeräven en tjänst som ställföreträdare för direktören att inrättas. Ilikhet med vad som gäller för direktören vid Radionämn den (jfr prop. 1977/78:91, bet. KrU 1977/78:24, rskr. 1977/78:337), avser regeringen att ge direktören och dennes ställföreträdare rätt att självständigt besluta om utredning och granskning av program eller programinslag utan föregående anmälan samt rätt att infordra yttrande i granskningsärende från den som bedriver sändningsverksamheten. Vidare bör direktören och dennes ställföreträdare, i likhet med vad som gäller direktören vid , ha 42 rätt att på nämndensvägnar fatta beslut som inte innebär att den sändande bmstit vid efterlevnadenav tillämpliga lagar eller avtal. Regeringen bör därför bemyndigas att getjänstemän hos rätt att besluta i sådana ärenden. Regeringensförslag: Rätten att överklaga förelägganden görs enhetlig och begränsas tillsådana förelägganden som förenats med vite. Vitesförelägganden som gällerskyldighet art lämna vissa uppgifter får dock inte överklagas. Beslutom föreläggande av vite vid bristande efterlevnad av regler för ljudradio- och TV-sändningartill allmänheten gäller även om beslutet överklagas. Utredningensförslag: Utredningen, som lämnade sitt förslag innan lagstiftningen omlokalradio genomförts, föreslår mera långtgående begränsningar i rätten attöverklaga. Remissinstanserna:Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar frågoma. Skälen för regeringensförslag: Regeringens förslag avser överklagande av förelägganden samtverkställighet av vitesförelägganden. Vidare kommenteras instansordningen i målenligt de nuvarande lagarna för ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten Somframgått ovan är vitesförelägganden i de flesta fall den åtgärd som valts föratt kunna genomdriva olika reglers efterlevnad enligt lagama för Ijudradio-och TV-sändningartill allmänheten. Om någon av de nuvarande tre nämnderna inom sitt områdefinner att de aktuella reglema överträrts får den förelägga den felande attfölja bestämmelsen. Ert sådant föreläggande får förenas med vite. Det kannoteras art nämnden inte är tvungen art förena föreläggandet med vite. Vidarekan ert sådant föreläggande inte innehålla annat än att den sändande skallfölja en bestämmelse som han ändå är skyldig art följa. Lagama innehålleremellertid en rad olika regler av varierande betydelse. 1 något fall finnsskillnader mellan de olika lagama som inte motiveras av sakliga skillnader.När samma eller liknande regler i de olika lagama för ljudradio- och TV-sändningartill allmänheten skall tillämpas av en och samma myndighet finns det skäl attäven se över överklagandebestämmelsema och försöka ge dem ett mer enhetiigt innehåU. beslutade våren1993 med anledning av ärendet om lokalradio Prop. 1993/94:160 (bet. 1992/93:KU15,rskr. 1992/93:268) art vitesföreläggandena skall gå att överklaga. Skälet varatt rärtssäkerheten borde stärkas. Ändringar med denna innebörd gjordes i bl.a.radiolagen och närradiolagen. Regleringenav rätten art överklaga skall naturligtvis i första hand ta hänsyn tillrättssäkerheten. är det dock så att rärtssäkerhetsaspektema, när detgäller överklagande av vitesförelägganden inte gör sig riktigt lika starktgällande som i andra fall av tänkbara begränsningar av rätten att överklaga.Frågor om utdömande av vite skall nämligen i de nu aktuella fallen alltid prövasav domstol och domstolens beslut går alltid att överklaga. Det är inte ovanligtart vitesförelägganden inte går art överklaga särskilt. Särskilt när det gällerförelägganden som inte kan innehålla annat än art någon skall följa en förfartningsbestämmelse,är behovet av särskild möjlighet art överklaga begränsad. I de aktuella.fallen,har dock funnit rättssäkerhetsskälen så starka attvitesföreläggandena i allmänhet bör gå att överklaga. Regeringen anser dock attvissa förelägganden är av så begränsad betydelse för den enskilde och ger såstora möjligheter till kringgående, att det bör finnas utrymme för att begränsarätten att överklaga förelägganden till vad som gällde , dvs. förelokalradiolagen och med den sammanhängande lagändringar. Förnärvarande kan ettföreläggande som inte förenats med vite överklagas enligtkabellagen men inte t.ex. enligt radiolagen (jfr 24 § kabellagen och 24 §radiolagen). Som påpekats i det föregående kan ett föreläggande inte innebäraannat än att den sändande skall följa bestämmelsen, en skyldighet som följerredan av lagen. En rätt art överklaga förelägganden som inte förenats med vitekan då knappast ha något stort värde för det enskilda radio-och TV-företaget.Regeringen föreslår därför att överklagandereglema får följa radiolagens modelloch art rätt att överklaga förelägganden som inte förenats med vite inte skallföreligga enligt kabellagen. Detta föranleder en ändring i 24 § kabellagen. Däremotär det är rimUgt att beslut om fö re lägganden som har förenats med vite skallgå att överklaga även om skyldigheten endast avser att bestämmelsen skallföljas, eftersom ett programföretag bör ha möjlighet att få en i och för siginte orimlig men av myndigheten icke godtagen tolkning prövad av överinstansenutan att åter behöva överträda bestämmelsen. Några av de skyldigheterföreläggandena kan avse, är emellertid rimligen av begränsad betydelse för det enskilda programföretaget. Det gäller skyldig heten art lämna inspelning av program, art lämna uppgift för registrering om vem som äger ett satellitprogramföretag, att lämna uppgift om vem som är satellitentreprenörens uppdragsgivare och att lämna uppgift om andelen euro peiska program. Ett företag som vet med sig att det begått ett fel kan i förhal- ningssyfte använda möjligheten att överklaga ett föreläggande om att t.ex. lämna en inspelning. gick sådana beslut inte att överklaga. Det har inte framkommit att detta medfört några problem för de berörda företagen. Regeringen föreslår därför att beslut av den nämnda typen inte skall gå att överklaga. En sådan ordning kan inte stå i strid med rättssäkerhetens krav. Detta föranleder ändringari 24 § radiolagen, 15 § närradiolagen, 24 § kabel- Prop. 1993/94:160 lagen, 39§ lokalradiolagen samt 28 och 30 §§ satellitiagen. Bestämmelsema i 24 §kabellagen och 28 § satellitlagen har utformats efter förslag av Lagrådet SomLagrådet påpekat bör det finnas möjlighet att överklaga beslut enligtkabellagen om återkallelse av förordnande som lokalt kabelsändarföretag. Dessutombör beslut om förordnande som sådant företag, liksom , kunnaöverklagas. Av redaktionella skäl anges redan i 7 a § radiolagen att ettföretag som inte fullgör sina förpliktelser kan föreläggas vite. Vidare bör i 7a § radiolagen det förtydligandet göras att skyldighet att ange andelen europeiskaprogram endast avser televisionsprogram. Äveneffektivitetsskäl talar för att reglema om vite och överklagande ses över. Ettvitesföreläggande gäller i allmänhet inte förtän det vunnit laga kraft. Iblandgäller förelägganden dock även om de överklagas. Det kan följa av uttryckligaförfattningsbestämmelser eller av ert särskilt förordnande sombeslutsmyndigheten meddelar med stöd av bemyndigande i författning. I vissafall anses ert föreläggande på grand av förpliktelsens utformning, gällaomedelbart. Hur ert föreläggande av ifrågavarande slag skulle bedömas vid rättstillämpningenär inte helt klart. Det är inte osannolikt art ert föreläggande skulle ansesgälla även i de fall någon bestämmelse om detta inte finns i lagen.