prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — BKN:sårsredovisning innehåller, som tidigare framgått, ingen resultatredovisning.Regeringen noterar dock med tillfredsställelse att BKN under budgetåret harutvecklat ett uppföljnings- och informationssystem för garantiverksamheten samtatt ett s,k, kreditmarknadsråd har konstituerats. Den ekonomiska rapporteringen som har upprättatsförefaller tillfredsställande. Regeringen konstaterar vidare att RRV inte har haftnågra invändningar i revisionsberättelsen för BKN, Deriktlinjer beträffande inriktningen på verksamheten som lades fast i 1993 årsbudgetproposition bör i huvudsak gälla även för /95, Det råder dock som framgått fortfarande osäkerhetom verksamhetens framtida omfattning och resursbehov. Dessutom tillkommer dennyligen beslutade kreditgarantin för omfördelningslån (prop. 1993/94:76, bet,1993/94:BoU6, rskr, 1993/94:115), Sådana kreditgarantier kommer att utfärdasefter i huvudsak samma ordning som kreditgarantier för ny- och ombyggnad avbostäder. Långivaren köper garantin genom en enkel registrering i BKN:sdatorsystem, BKN-systemet, Enligt gällande bestäm-mel- ser skall kreditinstitutensjälva pröva om föratsättningaraa för kredit- 1993/94:100 garanti äruppfyllda. Först om kreditinstitutet begär ersättning ur garantin Bilaga 8prövar BKN om institutet uppfyllt villkoren för garantins giltighet och såledesär berättigat till ersättning. BKN biträder också med viss förhandsprövning inya garantiärenden. Mot denna bakgrand förefaller det inteändamålsenligt att nu tilldela BKN en flerårsram beträffandeförvaltningskostnaderaa. Regeringen vill i detta sammanhang dessutom erinra omatt BKN är en liten myndighet med en verksamhet som är relativt enkel attöverblicka. Av detta skäl anser regeringen att det inte är motiverat med någonfördjupad prövning av BKN , under föratsättning attsituationen inte radikalt förändras. Regeringen bör kurma få tillräckliginformation ur BKN:s årsredovisningar, anslagsframställningar m.m. Det föratsätts vidare att BKN vidareutvecklar sinresultatinformation till regeringen med bl.a. resultatmått och mätmetoder. till Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader för /95 anvisar ett ramanslag på . Riksdagenbeslutade (prop. 1992/93:100, bil. 8, bet. 1992/93:BoU20, rskr.1992/93:301) att BKN:s förvaltningskostnader i fortsättningen skullefinansieras via ett ramanslag och att ett förslagsanslag för utbetalning aversättning för skador skulle föras upp på statsbudgeten med ett formelltbelopp om . Anslaget får således användas för att täckaeventuella förluster till följd av statliga kreditgarantier till långivare. till : Garantiverksamhetför /95 anvisar ett förslagsanslag på . Bonusränta för ungdomsbosparande 1993/94:100 Bilaga 8 1992/93 Utgift 1 113 000 1993/94 Anslag 4 000 000 1994/95 Förslag 2 000 000 Underår 1988 beslutade statsmakteraa att ett speciellt ungdomsbosparande skulleinrättas (prop, 1987/88:150 bil, 3, bet, 1987/88:FiU 21, 1987/88 rskr, 395),Lagen (1988:846) om ungdomsbosparande trädde i kraft , Lageninnebär att ungdomar mellan kan påbörja ett sparande i vissabanker eller sparkassor som kan fortgå till och med det år spararen fyller 28år. fastställer en minimiränta. När kontoinnehavaren harsparat och det sparade kapitalet uppgår till , blirkontoinnehavaren berättigad till en årlig bonusränta på från det attsparandet började. Bonusräntan bekostas av staten. Bonusräntan betalas ut dåkontoinnehavaren begär det eller när lån erhålles. När bonusräntan betalas utupphör kontots anslutning till ungdomsbosparandet. Behovet av anslagsmedel är svårt att bedömaeftersom bonusränta utbetalas först då kontot avslutas. Den faktiskaökningstakten i sparandet och uttag av bonusränta har inte motsvarat denökningstakt som kontoret tidigare räknat med. har därförberäknat behovet till under /95. Regeringenanser att detta belopp förefaller något lågt i förhållande till de uppgiftersom presenterat. Regeringen föreslår ett belopp uppgåendetill lill Bonusränta för ungdomsbosparande /95 anvisar ett förslagsanslag på . Statlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån Enligtförordningen (1973:499) om bostadsanskaffningslån med statlig garanti tillstatstjänstemän m.fl. har under vissa föratsättningar lån med statlig garantikunnat medges för förvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vid villaköp.Lån har medgivits den som i samband med ändring av tjänstgöringsort har fåtteller kunnat få anstånd med omstatio- nering.Högsta lånebelopp har varit och längsta amorteringstid 1993/94:100 . Från anslaget betalas de kostnader som kan uppkommatill följd av att den stafliga garantin behöver tas i anspråk. Anslagetdisponeras av Kammarkollegiet. I1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bU. 15, bet. 1990/91:AU 18, rskr.1990/91:167) aviserades en avveckling av den statliga garantin förbostadsanskaffningslån. De successivt minskade uttnyttjandet visar attkreditgarantin numera inte i någon högre grad gör det lättare att lösabostadsfrågan på den nya tjänstgöringsorten. Regeringen har därför upphävtförordningen om bostadsanskaffningslån. Fr.o.m. beviljasinga nya lån. Förordningen gäller dock för lån som har beviljats . Med hänsyn härtill bör anslaget för nästa budgetårföras upp med endast ett formellt belopp på . till Statlig kreditgaranti förbostadsanskaffningslån för /95 anvisar ett förslagsanslag på . G. och åtgärder för att stärka detfinansiella systemet 1993/94:100 Bilaga 8 Detövergripande målet för bankstödet är att trygga stabiliteten ibetalningssystemet och säkra kreditförsörjningen. Målet skall uppnås genom attstatligt stöd lämnas när det är nödvändigt för att banker och andrakreditinstitut skall kunna infria samtliga sina förpliktelser i rätt tid. Följande medel föreslåsunder anslagen Åtgärder för att stärkadet finansiella systemet Förslagsanslag I Riksdagenbeslutade om åtgärder för att stärka det finansiellasystemet (prop. 1992/93:135, bet. 1992/93:NU16, rskr. 1992/93:155). Riksdagensbeslut innebär att staten garanterar att banker och vissa andra kreditinstitutkan fullgöra sina förpliktelser i rätt tid. Statens garanti innebär ettåtagande att länma stöd till fortsatt verksamhet i livskraftiga institut,varvid stödet skall förenas med krav på åtgärder från institutens sida, elleratt lämna stöd till rekonstraktion eller avveckling i ordnade former avinstitut som inte förväntas uppnå lönsamhet på lång sikt. inrättades för atthantera stödet. Nänmden övertog vid sin tillkomst den verksamhet som tidigarebedrivits i . har inkommit med årsredovisningför /93 och anslagsframställan för /95.Redovisningen för /93 omfattar tiden 1993.Bankstödsnämnden har medgivits undantag från att upprätta resultatredovisningenligt förordningen om myndigheters årsredovisning och anslagsframställning. Kostnaden för bankstödet redovisas på anslagenBankstödsnämnden och Åtgärder för att stärka det finansiella systemet. För attge en heltäckande bild av bankstödet och dess kostnader, redovisas förststödets utformning, omfattning, statsbudgetkonsekvenser och kostnader ochdärefter berörda anslag. Vilkasom omfattas av stödet samt stödets former och villkor 1993/94:100 Bilaga 8 Statligt stöd kan lämnas till banker medsvensk oktroj och till vissa kreditinstitut med statlig aiUcnytning. Stöd utgesfrämst i form av lån, garantier och kapitaltillskott. Stödåtgärderaa skallutformas på ett affärsmässigt sätt så att statens långsiktiga kostnader förstödet minimeras. Kostnaderaa för stödet skall, i möjligaste mån, återvinnastill staten. Staten skall inte eftersträva att bli ägare till banker ellerandra kreditinstitut. Stödsystemet skall kvarstå så länge det behövs och skallavvecklas när så kan ske utan att fordringsägaraas intressen riskeras. Enavveckling kan bara genomföras efter ett nytt beslut av . Bankstödsnämndensövergripande mål är att, när det behövs, genom stödåtgärder till banker ochvissa andra kreditinstitut verka för att stabiliteten i betalningssystemetgaranteras och kreditförsörjningen tryggas. Vid utformningen av stödet skallBankstödsnämnden väga in övergripande faktorer såsom effektivitet, konkurrensoch mångfald. uppgift är att sköta stödfrågorinom ramen för de av angivna riktlinjema. Nämnden skall analysera denfinansiella situationen i de enskilda institut som ansöker om stöd och utformaförslag till villkor om stödet samt besluta om stöd. Avtal och beslut som är avprincipiell betydelse eller i övrigt av större vikt skall nämnden överlämnatill regeringen för godkännande. Sedan stödavtal har träffats skallBankstödsnämnden löpande kontrollera utvecklingen i de institut som erhållitstöd och försäkra sig om att de uppfyller de krav som är förbundna med stödet.Nämnden skall vidare kontrollera att återbetalning sker enligt de villkor somavtalats. I de fall staten genom stödet blivit ägare till ett institutförvaltas statens tillgångar av nämnden. Bankstödsnämndensarbete har främst inriktats mot att analysera den finansiella situationen i destödsökande instituten och utforma förslag till villkor om stöd. En omfattandevärderingsprocess inleddes för att bedöma de stödsökande bankemas framtidaintjäningsförmåga och värdet på deras tillgångar. 1 sin årsredovisning dess analys av bankema delats in i tre arbetsområden: Den finansiella analysen är till för att definierakapitalbristen i balansräkningen och för att göra det möjligt att beräkna hurbalansräkningen utvecklas över tiden givet olika antaganden om ränta, utlåningstillväxt,inflation m.m. Den finansiella analysen utgör granden för Bank- stödsnämndens uppfattningom behovet och utformningen av eventuellt 1993/94:100 stöd. Goda och dåligatillgångar har värderats var för sig. Den mest ar- Bilaga 8 betskrävandeanalysen har varit den av bankeraas krediter. Derma värdering har dockgenomförts av bankerna själva efter riktlinjer av nämnden. Kreditvärderingaraa har sedan kontrollerats genom ett omfattandestickprovsförfarande. Utöver den finansiella analysen harBankstödsnämnden bildat sig en uppfattning om hur bankeraa har hanterat olikatyper av risker och hur de intema kontrollsystemen har fungerat. Resultat ochslutsatser har diskuterats med bankema och olika projekt har påbörjats för attsäkerställa att bankema håller en godtagbar standard vad gäller attkontrollera, mäta och förebygga risker som följer av en normal bankverksamhet. Vid analysen av strategi och effektivitet harBankstödsnämnden gått igenom de stödsökande bankeraas organisation i syfte attidentifiera de åtgärder som bankeraa kan vidta för att minska behovet av stödgenom att minska kostnaderaa och öka intjäningsförmågan. Exempel på områden somanalyseras är organisationens inriktning och kompetens, effektivitet och prissättningi kreditprocessen samt straktur och produktivitet i kontorsnätet. Sammantaget har, enligt , kunskapinom dessa tre områden givit en god bild av vilka problem de stödsökandebankeraa har och hur dessa problem bäst löses. För att möjliggöra denna omfattande analys av destödsökande bankeraa har anlitat ett antal exteraa konsulter. startade sin verksamhet överfördes aktiema i ,Nordbanken och Securam tUl , Dessa aktier hade tidigareförvaltats av andra myndigheter. Från fördes till nämndenlån och garantier som givits till stödsökande banker. skallförvalta statens aktier och andra finansiella instrament som ges ut av denämnda instituten. skall vidare på statens vägnar företrädaaktieraa och får därvid utöva den företrädesrätt som tillkommer staten attdelta i emissioner. Nämnden får inte utan regeringens samtycke sälja eller påarmat sätt förfoga över aktieraa och andra finansiella instmment som ges ut avinstituten. skall utföra sitt uppdrag i nära samarbete medFinansdepartementet och hålla departementsledningen fortlöpande informerad omarbetet. Genomriksdagens beslut med anledning av prop. 1992/93:135 bemyndigades regeringenatt göra betydande åtaganden för statens räkning. Det ansågs därför angelägetatt fortlöpande hölls informerad om vilka åtgärder somgenomförs. För att fullgöra sin informationsskyldighet 1993/94:100 har regeringen lämnatskrivelser dels (skr. 1992/93:251), dels Bilaga 8 iseptember 1993 (skr. 1993/94:61). Regeringen gör i det följande en kort rekapitulering avhändelseutvecklingen i respektive stödsökande Regeringen avser attunder febraari 1994 i en skrivelse återkomma med en utförligareredogörelse om de åtgärder som vidtagits för att stärka det finansiella systemet. Pågmnd av omfattande kreditförluster i Första , som ingår , gavs en statlig garanti på för ett lånavsett att trygga en rekonstraktion av banken. Garantin omvandlades i mars 1992till ett statligt lån till den stiftelse som äger Första . Staten har vidare gått i borgen för ett lån frånTrygg till Första och de tio sparbanksstiftelsersom står bakom den tidigare Sparbanksgrappen på sammanlagt 3,5 miljarder kronorjämte räntekostnader på högst . infriadestaten genom en del av sitt åtagande genom att betala räntamed . 1 febraari 1993 inkom en ansökan om statligt stödfrån . meddelade attansökan om stöd återkallades. Hösten1991 tvingades staten som huvudägare till Nordbanken att skjuta till 4,2miljarder kronor via en nyemission. Regeringen bedömde att det trotsnyemissionen var nödvändigt med en rekonstraktion av banken. Riksdagenbemyndigade regeringen att vidta åtgärder inom en ram på 20 mUjarder kronor.För att underlätta rekonstraktionen förvärvade staten alla utestående aktierför totalt . Den finansiella rekonstraktionen av Nordbankenpåbörjades varvid Nordbanken tillfördes iform av aktieägartillskott. Bankens nödlidande engagemang fördes därefter övertill , och dess dotterbolag. förvärvade statensamtliga aktier i för av Nordbanken. Securam harövertagit tillgångar från Nordbanken motsvarande bratto ca 67 miljarder kronor.Nordbanken hade i sitt bokslut reserverat 17 mUjarder kronor för dessatillgångar. KöpeskUlingen för tillgångaraa sattes till 50 miljarder kronor.Köpet finansierades genom att staten utfärdade två garantier (garantiåtagande 1och 2), uppgående till sammanlagt , som omedelbartinfriades. Vidare lämnade Nordbanken ett lån till 10 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 Securampå , varav är garantera- 1993/94:100 de av staten. Islutet av tog staten över samtliga aktier i , I börjanav 1993 beslutade regeringen att utfärda en förlusttäckningsgaranti på 10miljarder kronor till banken. beslutade attutöka garantin med . Statens garanti till ärkonstraerad på så sätt att den ännu inte har medfört några utbetalningar. beslutade attdela och att huvuddelen av problemengagemang, till ettvärde av högst , skulle överföras till ettförvaltningsbolag, . beslutade attöverlåta till Nordbanken på de villkor som skulle komma attfastställas av nämnden. Regeringen godkände nämndens beslut den 10 december1993. beslutade omrekonstraktion av och om finansiering av Retrivakonceraen. Beslutetirmebär i korthet att, vad avser , de av staten utställda garantiematill banken återkallas och att den brist som uppkommer i bankens balansräkning,bl.a. på gmnd av de nedskrivningar som genomförs på de tillgångar som överförstill Retriva, täcks av staten genom kapitaltillskott. Den sammanlagda bristen ibalansräkningen beräknas till . Vad avser Retriva-koncementillskjuter staten koncemen ett eget kapital uppgående till 3,8 miljarderkronor, vilket lånefinansieras. Vidare garanterar staten ett förlagslånuppgående till . Koncemen får en total balansomslutning på13 miljarder kronor. Staten förvärvar alla aktier i för 5 miljonerkronor. Tidpunkten för överlåtelsen av tillNordbanken har beslutats till . Då staten äger bådeNordbanken och har beslutat att det bör ankomma påNordbanken att, sedan staten gjort de kapitaltillskott som krävs för att fyllabristen i balansräkning, kapitalisera . Över-låtelsema avaktieraa i till Nordbanken kan då ske genom ett aktieägartillskottutan ersättning. garanterar dock gentemot attbankens aktiekapital om är intakt per den 31 december1993 i samband med att aktiema i tillskjuts Nordbanken. Det totala åtagandet för /Retriva uppgår,i enlighet med beslut, till , varav kommer att betalas ut och 20 miljarder kronorkommer att belasta statsbudgeten . Regeringen godkände nämndensbeslut . Bilaga 8 anmälde attbanken sarmolikt skulle vara i behov av statligt stöd. Den 23 febmari 1993lämnade banken in en formell ansökan om statligt stöd. Efter överiäggningarmellan och meddelade banken att dess kapitalbasskulle stärkas genom en nyemission. Ansökan om statligt stöd återtogs i augusti1993. Föreningsbankenanmälde /93 att banken var i behov av statligt stöd. Den 22oktober 1993 beslutade att ingå ett avtal om statligt stödtill . Avtalet innebär bl.a, följande. Banken skall emitterakonvertibla skuldebrev om sammanlagt till staten.Skuldebreven skall löpa t,o,m, . Som betalning för skuldebrevenutfärdar staten en revers på samma belopp och löptid till banken. I tabellen nedan görs en sammanfattning av de ovanbeskrivna statliga stödåtgärderaa. Kolunmen Utbetalt visar i vilkenutsträckning stödet har påverkat statens lånebehov. Kolumnen Belastatstatsbudgeten visar i vilken utsträckning stödet belastat statsbudgeten.Principema för i vilken utsträckning stödet har lånefinansierats lades fast ipropositionen om åtgärder för att stärka det finansiella systemet prop,1992/93:135 s, 38: Stöd som ges i form av lån och kapitaltillskott börfinansieras genom lån i på marknadsmässiga villkor och tasupp i den nyinrättade myndighetens redovisning. Lånefinansiering bör ske i enutsträckning som korresponderar med det värde som tillgångama tas upp imyndighetens redovisning. 4 200 8 000 aktieteckning aktieköp kapitaltillskott Totalt garanti 1 garanti 2 aktieköp borgen Totalt 9 850 14 150 1 000 10 000 35 000 9 850 13 150 3 800 3 500 7 300 2 500 2 500 1993/94:100 Bilaga 8 'Beslutat efter . Belastningenpå statsbudgeten för bankstödet har t.o.m /93 uppgått tillknappt . Dessa utgifter har redovisats mot ett antal olikaanslag enligt tabellen nedan. Totalautgifter på statsbudgeten budgetåren 1991/92-1992/93 m.m. EliFörvaltningskostnader G7 Teckning av aktier i 18 yissa räntekostnader m.m. 19 Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet 1samband med att godkände regeringens proposition om 1993/94:100åtgärder för att stärka det finansiella systemet, upprättades ett speciellt Bilaga 8 anslag för belastning av utgifter för detta ändamål; Åtgärder för attstärka det finansiella systemet. I detta sammanhang upprättades även ett anslagför förvaltningskostnader. Enfullständig redovisning av bankstödets ekonomiska effekter för staten kräverdels att hänsyn tas till vissa kostnader som ännu inte gett upphov till någrautgifter för staten, dels att hänsyn tas till tillgångar respektive åtagandensom bankstödet har medfört för staten. De totala kostnaderaa för bankstödet har /93 uppgått till . Skillnaden mellankostnaderaa för bankstödet på och de utgifter sombelastat statsbudgeten på består främst i kostnadersom kan härledas till garantiåtagandet gentemot . En annan väsentligpost består i upplupna räntekostnader. I nedanstående tabell åskådliggörsbankstödet t.o.m, /93 enligt en kost-nadsmässig ansats. Ekonomiska konsekvenser av bankstödet budgetåren 1991/92och 1992/93 1993/94:100 Miljoner kronor 1991/92 1992/93 Aktieköp Nordbanken 4 191 2 055 Kapitaltillskou - Nordbanken 10 000 - garanti 1 9 850 - garanti 2 13 150 banks ianspräktagande av garanti 13 020 Totala kostnader 4 196 52 479 Redovisadenettokostnader 4 196 52 299 aktier iNordbanken 12 900 Bankstödet totalt, netto 4 196 38 999 Garantiåtagandena till Securam uppgående tilltotalt har placerats under rabriken Kapitaltillskotteftersom dessa från början var avsedda att infrias. Infriandet av del av garantiåtagande 2 tillSecuram, uppgående till , lånefinansierades ursprangligeni , Vid fastställandet av bokslut harstatens aktier i upptagits till ett värde av . Dettamotsvarar statens anskaffningskostnad för aktiema. Då det angivnakapitaltillskottet på inte ansetts kunna öka detbokförda värdet av aktieraa i Securam, har kostnaden för tillskottet belastatnämndens resultat. Lånet till har därför återbetalats genombelastning av anslaget Åtgärder för att stärka det finansiella systemet. Av de som staten utfäste igaranti till hade banken per i sift resultatutnyttjat för reserveringar av befarade kreditförluster.Bankstödsnämnden har i sitt resultat upptagit motsvarande summa som kostnad.Några utbetalningar med avseende på garantin skedde inte under budgetåret1992/93 vilket gör att statsbudgeten för /93 inte har påverkatsav dessa kostnader. Isamband med lånet på till Sparbanksstiftelser- 1993/94:100 na lämnade staten ett borgensåtagande uppgående till 4,2 miljarder Bilaga . Posten Infriade garantier avser del av detta borgensåtagande. Posten Räntekostnader består av räntekostnader ochkursförluster på lån upptagna av i Riksgäldskontoret.Räntekostnaderaa härrör dels från finansiering av lån tillSparbanksstiftelseraa, dels för finansiering av kapitaltillskott till Securam.Kursförlusten uppkom vid förtida lösen av det senare nämnda lånet. har även tagit upp intäker frånbankstödet uppgående till totalt . Dessa består av delsinkomna garantiavgifter, dels beräknade intäkter för kostnadsersättningar. I anslutning till de redovisade kostnadema ochintäktema bör även värdet av tillgångar som i bokslut intelånefinansieras beaktas. Dessa utgörs av aktier i , som har åsattsett värde motsvarande bankens redovisade eget kapital per , ochregressfordran på sparbanksstiftelsema avseende infriad garanti. De på detta sätt beräknade totala nettokostnademaför bankstödet budgetåren 1991/92 och 1992/93 uppgår således till drygt 43miljarder kronor. Om hänsyn tages till beslutet vad avserrekonstraktionen av och kapitaliseringen av Retriva-koncemen kommerde totala kostnaderna för att uppgå till . Dettairmebär att de totala kostnaderaa, netto, för bankstödet kan komma att stannavid ungefär den nivå som då nås, dvs. Försäljningenav Nordbanken/och, på lång sikt, avvecklingen av Securam och Retrivakan leda till högre intäkter än vad aktieraa i dessa bolag tagits upp till inämndens bokslut vilket ger en möjlighet till att de totala kostnaderna, netto,för bankstödet blir något lägre än den nämnda nivån. balansräkning såg per den 30 juni1993 i samman- 1993/94:100 drag ut enligt nedan. balansräkning i miljonerkronor, sammandrag Aktier i Nordbanken 12 900 Aktier i 1 000 Lån till Sparbanksstiftelserna 3 800 Skulder och Eget kapital Skuld till 4 800 aktier i 12 900 Utestående ej infriade garantier 2 980 Innehavet av aktier i och som omsättningstillgångar eftersom dessa avses att avyttras. Nordbankenhar, som nämnts, värderats till ett värde motsvarande bankens redovisade egnakapital . har upptagits till ett värde av . Fordranpå Sparbanksstiftelseraa avser den infriade garantin. skuld till Riksgäldskontoretbestår av dels ett lån uppgående till som använts förfinansiering av lånet till Sparbanksstiftelsema, dels ett lån uppgående till 1miljard kronor som använts till finansiering av köp av aktier i . Ansvarsförbindelseraa avser utestående, ej infriadeoch utnyttjade garantier till (1,) och Securam (1miljard kronor). Borgensåtagandet avser borgen för Secumms lån i Nordbanken (10miljarder kronor) och borgen för lån som Sparbanksstiftelsema upptagit (3,8miljarder kronor). revisionsberättelse överBankstödsnämndens årsredovisning innehåller inga invändningar. Underhösten 1992 hotades stabiliteten i det finansiella systemet och det rådde stor osäkerhetpå den svenska finansmarknaden. Bankeraas möjlighet att sköta sinlånefinansiering och riskkapitalförsörjning hotades. beslutade att geregeringen ett långtgående bemyndigande att 1993/94:100 besluta om stödåtgärder till banker och vissa andra kreditinstitut. har situationen förbättrats. Bankeraasupplåning såväl inom som utom landet har normaliserats. Bankemas resultat harförbättrats. Riskkapitalmarknadens tilltro till bankema är sådan attkapitalförsörjning genom nyemissioner har möjliggjorts. Att situationen nu serljusare ut är en kombination av olika faktorer där den statliga garantin fåranses vara en faktor som har haft avsedd effekt.