prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94.Regeringen har beslutet att de riktlinjer för Bilaga 3 åklagarverksamheten somgäller för perioden /92 -1993/94 utsträcks till att omfatte /95. beslutet att dessariktlinjer skall utsträckas till att omfatte även budgetåret 1995/96. Åklagarnaoch handläggningen av s.k. eko-rnål Riksåklagarenhar i anslagsframställningen och i en senare inkommen skrivelse hemställt omkraftigt utökade resurser för bekämpning av den ekonoiniska brottsligheten.Riksåklagaren konsteterar att antelet s.k. ekomål ökat under den senaste tidenoch han bedömer att målen sannolikt konuner att öka ytterligare till såvälantel som omfång. Riksåklagaren anser att åklagarkapaciteten på dette områdeinte längre är tillräcklig och att åklagarväsendet är på väg att bli den trångasektora. Riksåklagaren har på regeringens uppdrag i november1993 lämnat en redovisning av erfarenheteraa av verksamheten i Riksåklagarensarbetsgrapp för utredning av brott inom bank- och finansvärlden (RiksåklagarensSpecialoperation, RÅSOP). I redovisningen finns bl.a. en beskrivning av hurarbetet lagts upp. Riksåklagaren gör den bedömningen att grappens arbete utgörett mycket värdefullt inslag i granskningen av de stora kreditförlusteraa ibanksystemet. Riksåklagarenhar avlämnat en årsredovisning för /93. () har medgivit att Riksåklagaren får tillämpa bokföringsförordningens äldrebestämmelser för årsbokslut. Årsredovisningen består därför av enbalansräkning, en anslagsredovisning och en resultetredovisning. /94 kommer kraven i bokföringsförordningens nya lydelse attkunna tillgodoses. RRV:s revisionsberättelse innehåller ingainvändningar Vid bedömningen av resultetredovisningen använder RRV intebegreppet rättvisande. Enligt RRV strider dock inte informationen iresultetredovisningen mot av RRV kända förhållanden. Vid utgången av /93 fanns ettanslagssparande på sammanlagt 20,3 mkn Besparingen anges delvis vara en följdav en allmän försiktighet från överåklagarnas sida under det förste året medeget, fullständigt budgetensvan En stor del av beloppet uppges ha uppkommitgenom aktiva besparingsåtgärder som bl.a. reserverats för åtgärder påADB-området. Riksåklagaren saknar nödvändigaföratsättningar att te fram ett rättvisande produktivitetsmått. Riksåklagarenhar ändå försökt att med hjälp av befintligt material redovisaproduktivitetsutveckling m.m. Med den s.k. M-metoden som grand angesproduktiviteten ha ökat med /90 - 1992/93. Avårsredovisningen framgår också att arbetsbördan ökat kraftigt. Antelet inkommande mål somrör allvarligare brott har ökat med totelt Prop. 1993/94:100 under desenaste 5 åren. Under samman period har arbetsbalanser- Bilaga 3 na ökat medmer än . har antelet inkommande mål tillregionåklagarmyndighetema ökat som balansen ökat . Iårsredovisningen finns även uppgifter om utbildningsaktiviteten I samband medinlämnandet av årsredovisningen har Riksåklagaren redovisat ettregeringsuppdrag avseende utvecklandet av metoder för att på ett ändamålsenligtsätt mate prestetioner och produktivitet i åklagarverksamheten. I rapportenlämnas en beskrivning av metoden. Metoden är i förste hand avsedd att mateprestetioner och produktivitet. Även arbetsbelastningen skall kunna mätes medhjälp av metoden. Riksåklagaren har på regeringens uppdrag ocksåingivit en ADB-plan i samband med årsredovisningen. Av denna framgår bl.a. attca av personalen inom åklagarväsendet nu har ADB-stöd i sin verksamhetsamt att målsättningen är att både åklagare och administrativpersonal senast vid utgången av skall förfoga över egna persondatorerDet pågår även ett projekt för utvecklandet av ett ADB-baserat brottmålsdiariumför åklagarväsendet. Somredan framgått av inledningsavsnittet bör frågor rörande metodutveckling gesen betydligt mer framskjuten plats inom åklagarväsendet (jfr även avsnittetunder anslaget Cl. Det är oundgängligen nödvändigt att allamyndigheter på alla nivåer inom åklagarväsendet fortlöpande bedriver ettmålmedvetet eflfektiviseringsarbete. Det är nödvändigt att öka antelet åklagare somhandhar mål om ekonomisk brottslighet (jfr nedan under anslaget C2. Det är angeläget att en fortsatt satsning sker avADB-utbyggnaden och att den tidsplan som anges i ADB-planen hålls. Chefsutvecklingsfrågomabör ges en ökad prioritet. Det är av grandläggande betydelse för hureflfektivt och framgångsrikt den brottsutredande verksamheten kan bedrivas attdet finns ett väl fungerande samarbete mellan polisen och åklagaraa, vilka juhar en ledande roll i dette. Denna fråga behandlas även av Åklagamtredningensom anger att formeraa för samverkan i löpande prioriteringsfrågor, imetodfrågor, i enskilda ärenden och beträffande utbildning behöver utvecklas påalla nivåer gäller även mtiner och förenklade handläggningsformen I storutsträckning borde överåklagama och länspolismästeraa själva kunna bedrivadette arbete. Det bör emellertid ankomma på Riksåklagaren att i sanuåd medRikspolisstyrelsen ange riktlinjer och vidte de åtgärder som bedöms nödvändigaför att tillse att dette arbete kommer till stånd utifrån denfunktionsfördelning mellan åklagare och polis som följer av främsträttegångsbalken (jfr anslaget B. Polisväsendet avsnitt 5.2). Detökade tillflödet av mål till åklagarmyndighetema och den ökade målbalansenmåste även fortsättningsvis följas noga. Kraftfulla insatser Prop. 1993/94:100bör, som sagts, göras för att bitte rationella arbetsmetoder m.m. Bilaga 3uten att ge avkall på rättssäkerheten. Införandet av ADB-teknik,metodutveckling, erfarenhetsseminarier och kompetenshöjande åtgärder utgörexempel på sådana åtgärden En adekvat verksamhetsplanering och ettförverkligande av chefsrollen kan också bidra till en ökad eflfektivitet iverksamheten. Indelningen i åklagardistrikt och en korrekt dimensionering avmyndighetema är naturligtvis viktiga utgångspunkter även i dessa sammanhang(jfr ovan). Regeringen konsteterar slutligen att RRV inte haftnågra invändningar i revisionsberättelsen och att resultetinformationen iårsredovisningen avsevärt förbättrats i förhållande till den föregåendeårsredovisningen. Informationsvärdet i årsredovisningama framöver kommer säkertatt öka ytterligare i tekt med att den nya prestetionsmätningsmetoden tes ibrak och diarieraa datoriseras. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 1993/94:100 Bilaga 3 Riksåklagaren begär attinnevarande års ram reellt räknas upp med för att möjliggöra satsningarpå metodutveckling m.m. Dessutom begärs att överförs från anslaget C 2.Åklagarmyndighetema till anslaget Cl. Riksåklagaren för att förstärka dencentrala ADB-organisa-tionen. Somframgått av det som sagts tidigare är det regeringens avsikt att myndighetenskall organiseras om fno.m. och att metodutvecklingsfrågoma isamband härmed ges en framskjuten plats. iimebär i praktiken att denjuridiska verksamheten vid myndigheten niåste förstärkas. Mot bakgrand av dettefinns det skäl att frångå den ekonoiniska planeringsram som gäller förbudgetperioden. Regeringenbiträder Riksåklagarens förslag till anslagsberäkning för /95.Dette medför att Riksåklagaren bör anvisas ett ramanslag på 27 528 000 kronorinklusive pris- och löneomräkning och diverse tekniska justeringar Under återstoden av budgetperioden innebär detteatt planeringsramen bör uppgå till följande. Budgetåret1994/95 /96 till Riksåklagaren för /95 anvisarett ramanslag på 27 528 000 kn c 2.Åklagarmyndigheterna Prop. 1992/93 Utgift 524 427 803 1993/94 Anslag 527 831000 1994/95 Förslag 554 948 000 Riksåklagarenbegär att irmevarande års ram reellt räknas upp med drygt 24 mkn I dette beloppingår bl.a. medel för 30 nya eko-åklagare (16,). En stor del av beloppet(7,) avser en överföring från polisväsendets anslag avseende medel förs.k. Regeringenhar tidigare konsteterat att tillströmningen av mål till åklagarmyndighetemasamt handläggningstider och målbalanser fortsatt att öka. Redan i förra åretsbudgetproposition uttryckte justitieministem att denna utveckling ingav oro.Till dette skall läggas att åklagarväsendet på grand av bristende resurserriskerar att bli den trånga sektom vid utredning av ekonomisk brottslighet. Det framstår som uppenbart att åklagarväsendetmåste tillföras resurser för att möjliggöra en ökad satsning på bekämpandet avekonomisk brottslighet. Av det skälet bör ramen förstärkas med 16,3 mkn Riksåklagarensförslag i övrigt kan inte biträdas. I ramen ingår även som kompensation för denökade arbetsbelastningen som kan förväntes i anledning av den ändradelagstiftningen om rattfylleri. Det nu sagda medför att Åklagarmyndighetema böranvisas ett ramanslag på inklusive pris- och löneomräkningoch diverse tekniska justeringan Under återstoden av budgetperioden innebär detteatt planeringsramen bör uppgå till följande. Budgetåret1994/95 /96 till Åklagarmyndigheterna för /95anvisar ett ramanslag på 554 948 000 kn D.DOMSTOLSVÄSENDET M.M. Prop. Allmäntom reformarbetet och budgetramarna Sominledningsvis behandlats (avsnitt 4.1 och 4.3) pågår ettomfattande reformarbete inom domstolsväsendet. Arbetet syfter till att på annatsätt än att bara öka resursema till domstolsväsendet, så långt som möjligtbemästra de stora problem som en i det närmaste oavbraten ökning avmåltillströmningen till domstolama har medfört. Med anledning av enexceptionell ökning av bl.a. de inkommande tvistemålen till de allmännadomstolama har regeringens ambition att inte i någon större utsträckningförändra domstolarnas resurser innan reformarbetet blivit genomfört inte kunnathållas. Domstolaraas resurser måste därför nu åtminstone tillfälligtförstärkas. Denna fråga behandlas närmare längre fram. Med hänsyn till pågåendereformarbete inom domstolsväsendet, vilket berör såväl domstolarna somDomstolsverket, har emellertid regeringen i regleringsbrevet fördomstolsväsendet för /94 uttelat att det inte har funnits skälatt göra en fördjupad budgetprövning för den nya budgetperiod som skulle börjalöpa /95. De riktlinjer för verksamheten som som gäller förinnevarande period skall därför gälla även för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Domstolsverkethar inkommit med en fullständig årsredovisning för /93 avseendesåväl sin egen verksamhet som verksamheten inom domstolsväsendet.Riksrevisionsverket har avgivit en revisionsrapport. Rapporten innehåller eninvändning mot årsredovisningen. Frågan redovisas närmare under anslaget D2.Domstolama m.m. 1992/93 Utgift 59 878 555 1993/94 Anslag 62 885 000 1994/95 Förslag 65 328 000 Domstolsverketär central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolama, de allmännaförvaltningsdomstolama, Bostedsdomstolen, arrende- och hyresnämndema,Försäkringsöverdomstolen, och de allmännaadvokatbyråeraa. har också bl.a. till uppgift att på det allmännasvägnar föra telan mot beslut i rättshjälpsfrågon Chef för är en generaldirektör finns en organisationsenhet, en ekonomienhet, en personalenhet och enjuridisk enhet. Dessutom finns ett sekreteriat och en personalansvarsnämnd. Frånanslaget betelas också kostnaderaa för verksamheten vid Noterie- Prop.1993/94:100 nämnden och . Anteletanställda i var 167 personer, varav 30tillhör beredningsgmppen för fastighetsdate. Domstolsverketsårsredovisning för /93, såvitt avser verkets interaa arbete,visar bl.a. hur verksamheten har bedrivits under budgetåret, hur kostnaderaaför densamma har fördelat sig på de olika verksamhetsområden som verket harbestämt och hur det ekonomiska utfallet av verksamheten har blivit. Isistnämnda avseende visar årsredovisningen att utgiftema för verksamhetenundersteg intäktema med 6 177 792 kn har inte haft någonerinran mot årsredovisningen i denna del. Domstolsverketyrkar i sin förenklade anslagsframställning att anslaget för /95i huvudsak skall vara oförändrat i förhållande till föregående budgetår Denförändring som yrkas, föratom sedvanliga pris-och lönekostnadsuppräkningar, äratt anslaget D 1 skall tillföras från anslaget D2Domstolaraa m.m. till följd av en teknisk justering. Domstolsverketsframtid har behandlats i prop. 1993/94:17 Förvaltningen inom domstolsväsendet.1 propositionen föreslås bl.a. att den administrativa centralmyndigheten fördomstolsväsendet skall få en annorlunda ledningsform på så sätt att myndighetenskall ledas av en styrelse bestående främst av personer som hämtets fråndomstolsväsendet. har antegit propositionens förslag i den del detberör sammansättningen av styrelsen (bet. 1993/94:JuU10, rskn 1993/94:98).Justitieutskottet har därvid anfört bl.a. att det delar regeringens uppfattningatt att domstolaraas inflytende över ledningen av den administrativacentralmyndigheten måste förstärkas som ett led i domstolsväsendets ökadesjälvförvaltning, ett uttelande som har anslutit sig till. Detinnebär att bl.a. fackliga represententer inte längre skall ingå i styrelsenför vilken i stället skall bestå av personer huvudsakligenhämtade från domstolaraa. Styrelsen skall däremot som en konsekvens avriksdagens ställningstegande till propositionen inte te ett större ansvar förledningen av myndighetens verksamhet än vad som följer avverksförordningen (1987:1100). Med den sammansättning styrelsen nu får är detemellertid naturligt att den som ett led i strävandena att ökadomstolamas inflytande över ledningen av Domstols- Prop. verket ter en mer aktivdel i arbetet att leda verket, även om dess Bilaga 3 beslutsfiinktioner inteblir större . Stöd för en sådan aktiv roll förstyrelsen finns i bestämmelsema i 11 och 12 §§ verksförordningen. Reglema innebär enskyldighet för styrelsen att fortlöpande pröva om verksamheten i myndighetenbedrivs eflfektivt och i överensstämmelse med syftet förverksamheten och att biträda myndighetens chef och föreslå denne de åtgärdersom styrelsen finner motiverade. frågaom att styrelsen i den nya sammansättningen ter till vara tenken bakom denna inom ramen förnuvarande ledningssystem. I propositionen behandlas också frågan omDomstolsverkets framtida arbetsuppgifter och arbetsfördelningen mellandomstolama och den administrativa centralmyndigheten. I propositionenföratskickas inte några genomgripande förändringar härvidlag. Myndigheten skallsåledes även i fortsättningen vara administrativ centralmyndighet för domstolsväsendetmed de beslutsbefogenheter dette för med sig. Den skall också syssla medutvecklingfrågor inom domstolsväsendet och även viss serviceverksamhet. Ipropositionen anges vissa huvudprinciper efter vilka man börfördela arbetsuppgifter mellan den administrativa centralmyndigheten och deenskilda domstolama och vederbörande förvaltningsmyndigheten nyarbetsfördelning som skisseras i propositionen kommer att föra med sig att endel arbetsuppgifter som utförs av skall övertes avdomstolaraa, antingen på så sätt att de direkt utför uppgiften själva ellergenom att de låter centralmyndigheten utföra arbetet för deras räkning motavgift. ledning skall enligt tenkama i propositionen undervåren 1994 uterbete förslag till närmare verksamhetsinriktning och organisationav myndigheten i syfte att myndigheten skall kunna böija arbete i nya formerfro.m. har ställt sig bakom det somJustitieutskottet i sitt betänkande har uttelat om att utskottet ställer sigpositivt till att så mycket som möjligt av beslutsbefogenheter och ansvar förde löpande arbetsuppgifteraa decentraliseras till domstolaraa. Dessaorganisatoriska förändringar bör bl.a. av den anledningen genomföras som planerat.Regeringen kommer därför att i början av näste år att geDomstolsverkets ledning erforderliga uppdrag för att kunna utforma förslag tillorganisation och arbetssätt på det sätt som sagts. En effekt av av en ny organisation och nyaarbetsformer för verket torde bli att vissa resurser som tillkommerDomstolsverket redan från och med näste budgetår måste föras över tilldomstolama och vederbörande förvaltningsmyndigheten stora dessa resursbehovkommer att vara går inte att exakt uttela sig om innan förslagen är framlagda.Med ledning av vissa utredningar som tidigare gjorts av i frågaom att decentralisera både beslutsfunktioner och administrativa uppgifter kanman dock slute sig till att det knappast kan bli ifråga om ett större belopp än10 under näste budgetår Regeringen avser att återkomma tilldenna fråga . Med hänsyn till det anförda och till följd avtekniska justeringar och omföringar bör anslaget under budgetåret uppgå till 65328 000 kn Förslag tillriksdagsbeslut Prop. till för /94 anvisarett ramanslag på 65 328 000 kn 1992/93 Utgift 2 376 922 635 1993/94 Anslag 2 429 726 000 1994/95 Förslag 2 533 888 000 Allmännadomstolar är tingsrättema, hovrätterna och Högste domstolen. Tingsrättema ärallmänna underrätten Det finns 97 tingsrätten Hovrättema är överrätter i de mål som överklagasfrån tingsrätteraa. Det finns 6 hovrätter: (15 avdelningar, varav13 för allmänna mål och 2 för vatten- och fastighetsmål), hovrätt (5avdelningar), Hovrätten över och (5 avdelningar). Hovrätten förVästra (6 avdelningar). Hovrätten för Nedre (2 avdelningar)och Hovrätten för (2 avdelningar). Högste domstolen är överrätt i de mål somöverklagas från hovrätteraa. Domstolen är indelad i två avdelningar I domstolenfinns 22 justitieråd. Tre av dessa tjänstgör i Lagrådet. FörHögste domstolen finns ett särskilt kansli till vilket revisionssekreterare ärknutna. Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätteraa,kammarrätteraa och Regeringsrätten. Länsrätteraa är allmänna förvaltningsdomstolarnärmast under kammarrätteraa. Det finns 24 länsrätten Kammarrätteraa är bl.a. överrätter i de mål somöverklagas från länsrätterna. Det finns fyra kammarrätter: Kammarrätten iStockholm (9 avdelningar, varav en extra avdelning). Kammarrätten i (8avdelningar, varav en extra avdelning). Kammarrätten i (6 avdelningar,varav en extra avdelning, två avdelningar är lokaliserade till ) ochKammarrätten i (6 avdelningar, varav två extra avdelningar). Somtidigare anförts har vid behandlingen av närmast föregåendebudgetproposition (prop. 1992/93:100, bil 3, bet. 1992/93:JuU24, rskn1992/93:289) ställt sig bakom nya principer för instensordningen iförvaltningsmål. Dessa principer, som regeringen kommer att lägga till gmnd förkommande förslag, innebär bl.a att tyngdpunkten i förvaltningsrättskipningen iframtiden kommer att förskjutes till länsrätterna. För att göra övergången vidkammarrätteraa så smidig som möjligt har regeringen i regleringsbrevet /94 beslutet att göra om en avdelning på varje kammarrätt extra avdelning. Regeringsrätten är högste allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som överklagas frånkammarrätterna. Regeringsrätten avgör vidare mål om rättsprövning av vissaförvalt- Domstolen ärindelad i tre avdelningar I domstolen finns 18 Prop. 1993/94:100regeringsråd. Två av dessa tjänstgör i Lagrådet. För Bilaga 3Regeringsrätten finns ett särskilt kansli till vilket bl.a. regeringsrättssekreterareär knutna. Försäkringsöverdomstolen prövarsocialförsäkringsmål och mål enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring somöverklagas från kammarrätteraa. I domstolen skall finnas minst fyra lagfama ochminst åtte andra ledamöten Hyresnämndema har till uppgift bl.a. att medla ochvara skiljenämnd i hyrestvister samt avgöra vissa typer av sådana tvistenArrendenämn-deraa har motsvarande uppgift i arrendetvisten Flertelet avnänmderaa har två eller tre län som verksamhetsområde. Hyresnämnderaa har gemensamtkansli med arrendenämnderna. Sådana kanslier finns på 12 orter Bostedsdomstolen är över- och slutinstens i deärenden som avgörs av hyresnämndema. Från anslaget betelas också kostnadema för dekansligöromål för som ftillgörs av . /93 var medeltelet anställda inom domstolsväsendet 6 875personen Domstolsverketsårsredovisning för /93, såvitt avser domstolama och hyres- ocharrendenämnderna, visar bl.a. hur verksamheten har bedrivits under budgetåret,hur verksamhetens kostnader har fördelat sig på olika mål- och ärendekategorieroch hur det ekonomiska utfallet av verksamheten har blivit. I sistnämndaavseende visar årsredovisningen att utgiftema understeg intäktema med cirka83,5 miljoner kronon har i sin revisionsberättelseanmält en invändning mot årsredovisningen. uttelar sålundaatt reservationsanslaget D3. Utmstning till domstolar m.m. har i sittursprangliga skede överskridits under budgetåret med cirka 12 miljoner krononDärefter, anför vidare, har en felaktig omföring gjorts såatt ramanslag D2. Domstolama m.m. har belastets. har yttrat sig överrevisionsinvändningen till och har i en skrivelse tillregeringen hänvisat till dette yttrande och anfört att revisionsinvändningeninte kommer att föranleda någon åtgärd från sida. yttrande till framgår bl.a. attreservationsanslaget D3. Utrastning till domstolar m.m., vilket upphört frånoch med /94, använts för bl.a. inredning och utrastning till nyalokaler inom domstolsväsendet. Under tidigare budgetår har en del av dessautgifter, i den mån anslaget D3. Utrastning till domstolar m.m. inte räckttill, bekostets via Det finns enligt Domstols- Prop. 1993/94:100 verketssynsätt inga regler som hindrar att ramanslaget används till dessa Bilaga 3ändamål. Mot dette förfarande har inte heller riktets någon invändningfrån sida. Att det för /93 fördes över detbelopp som påtelats i revisionsrapporten berodde på att det på grand avnedgången i byggkonjunkturen redan under det budgetåret kom att utföras ettantel beställningar vilka man hade räknat med skulle komma till utförandesenare. Utgiftens nödvändighet är inte ifrågasatt. Budgetläget på ramanslagetD2. Domstolama m.m. var under budgetåret sådant att utgiften väl rymdes inomdette. Domstolsverketyrkar att anslaget för /95 - i förhållande till vad som anvisatsför innevarande budgetår och fömtom sedvanliga tekniska uppräkningar - tillförssanunanlagt drygt 82 miljoner kn Ökningen avser främst personalförstärkningarmed anledning av ökad måltillströmning och stora balanser vid såväl de allmännadomstolama som de allmänna förvaltningsdomstolama, och förstärkning avresursema för personalutbildning. Detanslag som överskridits har upphört från och med innevarande budgetår Det finnsinte heller i övrigt någon anledning till anmärkning. Regeringen har därförinte skäl att kräva att någon åtgärd skall vidtes från sida medanledning av revisionsinvändningen. Avtebellema på s. 157 och framåt framgår hur arbetsbelastningen på domstolama ochhyres- och arrendenämndema huvudsakligen har utvecklats Här gesvissa kompletterande upplysningar om arbetsläget. Arbetslägetvid de allmänna domstolaraa är ansträngt. beror främst på en stedigtökande måltillströmning, framför allt på tvistemålensområde. Målutvecklingen för tingsrätternas del under desenare åren framgår av tebeUen i bilagan med stetistiska uppgifter omverksamheten inom rättsväsendet. Av stetistiken kan utläsas att anteletinkommande mål stedigt har ökat . Ökningen planade ut underår 1992 men har ånyo skjutit fart. En prognos som bygger på stetistiken för detförste pekar på en ökning av antelet inkommande mål till tingsrätteraa med20 000 - 23 000 mål. innebär en ökning Prop. med 12 - . Avdenna ökade måltillströmning utgör bara drygt Bilaga 3 2 000 mål brottmål. Resten är tvistemål, huvudsakligen sådana som börjat hoskronofogdemyndighet som betelningsföreläggande och som antingen har hänskjutits till rättegång eller har blivit föremål för återvinning vid tingsrätt. För hovrätternas del kan också utläsas en oavbratetökande tillströmning av alla typer av mål. Under det att tingsrätteraasmåltillströmning tillfälligt avtog fick hovrätteraa dette årvidkännas en ökning på . Sålunda ökade antelet inkomna mål tillhovrättema från cirka 22 1991 till cirka 26 1992. Prognoser sombygger på siffror avseende förste tyder på att ökningenfortsätter men inte i samma höga tekt. Hovrättema förväntes få in drygt 28 000mål , vilket innebär en ökning jämfört med med knappt 8 procent.Av årsredovisning kan utläsas att frekvensen överklagade målfrån tingsrätteraa till hovrättema ökat och är förnärvarande av de vid tingsrättema avgjorda målen. Både tingsrätter och hovrätter har storaarbetsbalanser Hovrättemas balanser ökade kraftigt eftersommåltillströmningen ökade ovanligt mycket . Hovrättema har enligttillgänglig stetistik inte kunnat arbete av dette .