prop · GH03248 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1993/94:248 Redogörelse för verksamheten inom ~r ministerkommitté 1993/94:248 Regeringenöverlämnar denna skrivelse till . Iskrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom . 1 1993/94. 1 samL Nr 248 Förord...;....................................................... 3 I Ministerkommittémötensamt toppmötet.......... 4 192:a ministerkommittémötet..................... 4 2Toppmötet i ................................... ........ 5 393:e ministerkommittémötet..................... 6 II Verksamheten inom organisationens nio huvudsektorer 8 1Mänskliga rättigheter,minoritets-och jämställdhetsfrågor 8 3Sociala frågor,arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor 13 4Utbildning, kultur,kulturmiljövård och idrott. 6Hälso- och sjukvård................................ 22 7Frågor rörande miljö ochregional planering.. ...... 23 8Regionala och kommunala frågor................ 24 9Rättsfrågor .......................................... ...... 25 socialautvecklingsfond.............. ...... 26 IVÖvrigt....................................................... ...... 28 resolution (nr 319) om förbindelserna med de nationella parlamenten, somantogs , uppmanar regeringarna attårligen lägga fram en rapport om verksamheten i ministerkommittéinför sina parlament. Regeringen har lämnat sådana redogörelser föråren 1967-92, senast med skr. 1992/93:248. En redogörelse för verksamheteninom har utarbetats inomUtrikesdepartementet efter samråd med de departement inom vilka deifrågavarande sakfrågorna bereds. I Ministerkommittémöten samt toppmötet präglades i mycket hög utsträckning avorganisationens första toppmöte, vilket ägde rum i . Det 92:aministermötet ägnades främst åt förberedelser inför toppmötet och det 93:emötet var i princip en uppföljning av de beslut som togs vid mötet i . Underåret upptogs ytterligare sex nya medlemmar: Estiand, , ,, (Kh . Ställföreträdarkonunitténsammanträdde nio gånger för att behandla allmänna frågor, nio gånger för attbehandla frågor rörande främst mänskliga rättigheter och en gång för att fattabeslut om 1994 ärs budget. Till ställföreträdarna har av praktiska skäldelegerats rätten att behandla och fatta beslut i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inte är samlade. I tilläggtill ordinarie ställföreträdarmöten hölls ett antal extra endagsmöten. Vid tvåtillfällen samlades ställföreträdarna för att huvudsakligen diyftaTjeckien och . Sexordinarie fackministerkonferenser arrangerades inom : enungdomsministerkonferens i , en konferens för ministrarmed ansvar för regionala och kommunala frågor i , enministerkonferens om familjefrägor i , enministerkonferens om jämställdhetsfrågor i , enarbetsmarknadsministerkonferens på CKh en migrationsministerkonferensden i . Dessutom samlades justitieministrarna till ettinformellt möte i . Europarådetsordinarie budget uppgick under är 1993 till ca 744 miljoner franska franc.Sveriges totala bidrag till organisationen (inklusive bidrag tUl vissaunderordnade verksamheter) uppgick under kalenderåret till knappt 34 miljonerkronor. Europarådethöll sitt 92:a ministerkommittémöte under ordförandeskap av denbrittiske utrikesministern . Den svenska delegationen leddes avutrikesminister . Ministerkommittémötetinleddes med en ceremoni för att markera , och Sloveniensinträde i . Genom dessas inträde utökades medlemskretsen till 29länder. Ministrarna välkomnade varmt ländernas inträde i organisationen. Undermötet diskuterade ministrarna främst förberedelserna inför , reformeringen av övervakningsorganen för konventionen om demänskliga rättigheterna och frågan om minoritetsskydd. Man diskuterade ocksåläget i respektive f.d. samt antog ett par resolutionersom kompletterar stadga. Huvudämnetför diskussionema var förberedelsearbetet inför Europarå- Skr. 1993/94:248 detsförsta toppmöte, vilket skulle komma att äga mm i den 8-9 oktober.Ministrarna enades om att toppmötet skulle ägnas åt diskussioner om politiska (KhinstitutioneUa aspekter på roll i det nya samt metoder förstärkande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstaten. Beträffandereformeringen av övervakningsorganen för konventionen om de mänskliga rättighetemaunderströk ministrarna att det med hänsyn tUl domstolens och kommissionensökande arbetsbörda var angeläget att man fann en snabb lösning. Man noterademed tillfredsställelse de framsteg som gjorts och instmeradeställföreträdarna att avsluta arbetet med mandatet möjligt så att enfärdig text kunde föreligga vid toppmötet. Ministrarnaupprepade sitt intresse för det arbete till skydd för minoriteter som pågickoch förklarade att man hoppades kunna fatta ett principbeslut om Europarådetsansvar i denna fråga vid det kommande toppmötet. Isamband med en informell diskussion om utvecklingen i och relationernamellan och beslutade ministrarna att via Europarådetsstödprogram prioritera uppbyggnaden av det ryska rättsväsendet, denkonstitutionella rätten CKh de mänskliga rättigheterna. uppmanadesdelta mer aktivt i gemensamma Europarådsaktiviteter. Ocksåsituationen i f.d. diskuterades informellt. Man fördömde allaformer av våld och etnisk rensning och uppmanade samtliga parter att snarastunderteckna och tUlämpa Vance-Owenplanen. Man underströk betydelsen avtillämpningen av FN:s embargo och vädjade till relevanta organ att tahänsyn till de svårigheter detta medförde för grannstaterna. De konkretaåtgärder som vidtagit inom områdena för mänskliga rättigheter ochmedierna välkomnades. Europarådethöll sitt första toppmöte i under ordförandeskap av denösterrikiske kanslern . Den svenska delegationen leddes avstatsminister . Föresjälva toppmötet arrangerades ett meningsbyte med kandidatländerna underordförandeskap av den österrikiske utrikesministern . Denneförklarade att man från sida skulle göra allt vad man kunde föratt stödja reformprocessen i kandidatländerna så att dessa kundeintegreras i den europeiska familjen. Desamlade stats- och regeringscheferna antog en politisk deklaration och endeklaration och handlingsplan för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans. Innebördenav den politiska deklarationen var i huvudsak att man skulle ta till varaförändringarna i och det faktum att man har gemensamma kulturella rötteroch värderingar i fråga om demokrati, respekt för mänskliga rättigheter ochrättsstaten. Detta för att skapa ett område av demokratisk säkerhet. Mankonstaterade att det fanns en rad problem som aggressiv nationalismoch intolerans. Denpraxis som utvecklats avseende kriterier för medlemskap precisera- ! des.Man befäste att det är demokratibyggande och mänskliga rättigheter Skr.1993/94:248 som utgör kärnområden. Man sade sig vara villig attanpassa organisationen efter de nya medlemsstatemas behov och att intensifierasamarbetet med andra organisationer. Iett avsnitt om minoriteter konstaterades att dessa bör skyddas och respekterasså att de kan bidra tUl fred och stabUitet. Lokala (Kh regionala myndighetersbetydelse för skapandet av ett tolerant klimat betonades liksom bilateralaavtal och förtroendeskapande åtgärder. Man åtog sig att ge personer som tillhören minoritet möjlighet att bevara och utveckla sin kultur och sinatraditioner. Man bekräftade de åtaganden man gjort i ESK:s Köpenhamnsdokumentoch uttryckte önskemål om att dessa av skulle omvandlas tilljuridiska åtaganden. Ministerkommitténinstmerades därför att utan dröjsmål utarbeta en ramkonvention till skydd förnationella minoriteter och påbörja arbetet på ett tilläggsprotokoll till deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, vilket skall regleraindividuella kulturella rättigheter. deklaration och handlingsplan för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet,antisemitism och intolerans fördömdes dessa fenomen (Kh medlemsstaternauppmanades att förstärka nationell lagstiftning och internationella instmmentpå området. Man åtog sig också att bekämpa ideologier och handlingar som kanleda till rashat, våld och diskriminering samt att uppmana människor, specielltunga, att engagera sig i kampen mot rasism. Föratt följa upp åtagandena i deklarationen instruerades ministerkommittén attutveckla och verkställa en handlingsplan. Planen innefattade att skapa enungdomskampanj och att upprätta en expertkommitté. Kommittén fick till uppgiftatt bl.a. granska medlemsstaternas lagstiftning, politik och andra åtgärder föratt bekämpa rasism, främlingsfientiighet, antisemitism och intolerans, attföreslå åtgärder på lokal, nationell och europeisk nivå samt att utarbeta rekommendationertill medlemsstaterna i form av allmänna principer. Stats-och regeringscheferna gav ministerkommittén i uppdrag att färdigställa etttilläggsprotokoll till den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheternaså att texten skulle kunna undertecknas vid ministerkommittémötet i maj 1994.Syftet var att etablera en ny övervakningsordning. Mangav sin välsignelse till ombildningen av kommunalkonferensen till ett nyttkonsultativt organ för lokala och regionala frågor, kommunalkongressen, medtvå kammare för regionala respektive lokala frågor. separat deklaration om situationen i uttryckte man sin oro över desenaste dagarnas händelser där och gav sitt stöd till presidenten och hansreformsträvanden. Europarådethöll sitt 93:e ministerkommittémöte under ordförandeskap av denösterrikiske utrikesministern . Den svenska delegationen leddes avkabinettssekreterare . Ministerkommittémötetinleddes med en ceremoni för att markera inträde i somorganisationens 32:a medlemsland. junihade och valts in som 30:e respektive 31:a medlems- Skr.1993/94:248 land. Vidmötet diskuterade ministrarna främst utvärdering och uppföljning av toppmötet iWien, samt relationema till kandidatstatema. Detrådde enighet om att toppmötet hade avlöpt väl och ett tack riktades tillvärdlandets regering. Beträffandearbetet med reformeringen av övervakningsorganen för konventionen om demänskliga rättigheterna konstaterade ministrarna med tillfredsställelse attett tilläggsprotokoll skulle komma att finnas för underskrift vidministerkommitténs 94:e möte . Pågrundval av de deklarationer som antagits av stats- och regeringscheferna vidtoppmötet tog ministrarna en rad preciserande beslut. Maninstruerade en expertkommitté att till utarbeta en ramkonventionom minoriteters rättigheter samt påbörja arbetet med ett tUl-läggsprotokoll omkulturella rättigheter. Detta arbete skulle vara avslutat . Ställföreträdarnainstmerades att utarbeta en detaljerad handlingsplan för att bekämpa rasism,främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans, och ministrarna beslöt attstudera en första rapport om tillämpningen av handlingsplanen vid mötet i maj1994. Ocksåi fråga om skapandet av det nya konsultativa organet för lokala och regionalafrågor, kommunalkongressen, överlämnades detaljfrågorna till ställföreträdarna. Generalsekreterarenoch ställföreträdarna instruerades att söka ett fastare samarbete med såväl EUsom ESK. Utöveruppföljningen av toppmötet diskuterade ministrarna också den senasteutvecklingen i kandidatländerna och instmerade ställföreträdarna att intensifierasamarbetsprogrammen med dessa länder till stöd för demokrati, mänskligarättigheter och rättsstaten. Beträffande uttryckte man stöd för denparlamentariska församlingens beslut att sända observatörer till det ryskavalet. II Verksamheten inom organisationens nio Skr. 1 Mänskliga rättigheter, minoritets- och jämställdhetsfrågor Aretsarbete i ministerkommittén pä det mänskliga rättighetsområdet kännetecknadesav förberedelserna inför och arbetet med det toppmöte som höUs i den 8-9oktober. Den deklaration som antogs vid toppmötet tar upp tre frågor som fallerinom detta område: reformeringen av övervakningsordning,nationella minoriteter och kampen mot rasism och främlingsfientiighet. Meningsskiljaktighetemaom utformningen av en reform för att komma till rätta med den ökandemålbalansen och de långa handläggningstiderna inför konventionsorganen löstesunder genom en kompromiss. enades såledesministerkommittén om ett mandat till styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH)enligt vilket denna kommitté gavs i uppdrag att färdigställa ettändringsprotokoll till konventionen av innebörd att de nuvarandeövervakningsorganen skall ersättas med en permanent domstol med en ledamot frånvarje konventionsstat. Denna domstol skall bl.a. innehålla ett effektivt systemför att avgöra vilka mål som skall tas upp till sakprövning, en effektiv prcKedurför att underlätta förlikningsuppgörelser samt ge möjlighet till omprövning imål av stor principiell betydelse. utarbetadesett sådant ändringsprotokoll, vilket har remitterats bl.a. till domstolen,kommissionen och till den parlamentariska församlingen för yttrande. Vidtoppmötet underströks betydelsen av reformen och ministerkommittén uppmanadesatt färdigställa ett ändringsprotokoll så att det kunde antas vid detordinarie ministerkommittémötet . Så skedde också och om ratificeringsprocedurenfortlöper snabbt torde man kunna räkna med att reformen träder i kraft någongång . Konventionsändringen måste dock godkännas av samtiigakonventionsstater innan den kan träda i kraft. Reformen innebär en förändringav övervakningssystemet som kräver långtgående ingrepp i konventionstexten. Underhela ägnades minoritetsfrågorna ökad uppmärksamhet. Den särskilda expertkommittén (DH-MIN) sammanträdde (och ). Man lyckades dock inte ena sig om några tex ter som skulle kunna tas in i ett tilläggsprotokoll till eller i en ramkonvention om minoriteters rättigheter. för mänskliga rättigheter (CDDH), som hade ett extra 8 möteden 6-8 september, utarbetade alternativa förslag för det fortsatta arbe- Skr.1993/94:248 tet inför i . Somresultat av en kompromiss vid toppmötet skall ett utkast tUl en ramkonventionför skydd av nationella minoriteter utarbetas före . Avsikten äratt även stater som inte är medlemmar av skall kunna ansluta sigtill den konventionen. Vidare beslöt toppmötet att ett tilläggsprotokoll tillden europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna (Khde gmndläggande friheterna skall utarbetas /95. Protokolletskall avse kulturella rättigheter för individer, särskilt för personer somtillhör nationella minoriteter. för skydd av nationella minoriteter (CAHMIN) har satts upp. Denhöll sitt första möte . Kampenmot rasism och främlingsfientlighet Toppmötetuppdrog åt ministerkommittén att anta en handlingsplan för bekämpande avrasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Denna innefattar bl.a.en europeisk ungdomskampanj för ett öppet samhälle som skall genomföras medstöd av de europeiska ungdomsorganisationerna. Vidare innehåller den enuppmaning till medlemsstaterna att stärka sin interna lagstiftning på dettaområde. Slutligen skall en särskild expertkommitté inrättas som skall granskamedlemsstaternas interna lagstiftning, rättstillämpning och politik på dettaområde (Kh komma med förslag till politiska rekommendationer samt se över ochföreslå förbättringar av de internationella regelsystem som redan finns. b)Europebka konventtonen om de mänskliga rättighetema och de grundläggande frihetema Underåret undertecknades den europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättighetema och de gmndläggande frihetema () av fyra nyamedlemmar av : , , och . Dessastater har dcKk ännu inte ratificerat konventionen men förväntas göra det inomkort. Också andra östeuropeiska stater har ansökt om medlemskap och kanförväntas underteckna och ratificera konventionen . Ministerkommitténövervakade fortlöpande verkställandet av Europadomstolensdomar och granskade och överprövade de rapporter som den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna avgett över enskilda klagomål.Ministerkommittén antog 66 resolutioner i sådana ärenden, varav 5rör klagomål mot . Underår registrerades 2 073 nya klagomål hos kommissionen, varav 106 motSverige. Motsvarande siffror för var 1 861 respektive 82. Effekterna avdet åttonde tilläggsprotokollet, som bl.a. möjliggör för kommissionen attarbeta på kamrar, har börjat skönjas och handläggningen i kommissionen gårsnabbare. ökar emellertid antalet klagomål varför den genomsnittligahandläggningstiden för mål i kommissionen är fortsatt lång. Vissa brådskandemål, t.ex. sådana som rör brott mot artikel 3 -skyddet mot tortyr m.m. -behandlas dock med förtur. rRiksdagen 1993/94. 1 samL Nr 248 GenomEuropadomstolens avgöranden och tolkningar klargörs den när- Skr. 1993/94:248 mareinnebörden av de förpliktelser som konventionen innehåller. Domstolen fårdärigenom ett stort inflytande inte bara på den nationella lagstiftningen utanockså på den nationella rättstillämpningen, särskilt i de länder därkonventionen (Kh dess tilläggsprotokoll införlivats med den nationella rättsordningensom nationell lag. hänsköts 52 mål till domstolens prövning.Fram t.o.m. hade domstolen avgjort endast 31 mål. Vid utgången av år1993 hade domstolen tillkomst avgjort 387 mål. Av de 387 avgjordamålen rör 29 klagomål mot . En redovisning av de fram till år 1991meddelade domarna i mäl mot finns i prop. 1990/91:79 om avgivande avförklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättigheterna och de gmndläggande friheterna. Publikationen Utrikesfrågorinnehåller också referat av de domar som meddelats i mål mot . Referatav domar finns numera också att tillgå i riksdagensoffentliga databas, informationssystemet RIXLEX. Detlöpande arbetet på det mänskliga rättighetsområdet bedrevs i övrigt liksom undertidigare år i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och i dessexpertkommittéer. Expertkommitténför utveckling av de mänskliga rättighetema () fortsatte arbetet med etttilläggsprotokoll till konventionen angående vissa ytterligare rättigheter för frihetsberövadepersoner. Ett första förslag återremitterades till kommittén av CDDH. Expertkommitténför processuella frågor (DH-PR) arbetade huvudsakligen med reformeringen avövervakningssystemet och höll ett flertal möten föratt utarbeta det ändringsprotokoll som reformen kräver. 1detta sammanhang kan det finnas anledning att också nämna i vilken utsträckningtilläggsprotokollen till ratificerats av medlemsstaterna.Uppgifterna gäller förhållandet . Som nämnts ovan hadesjälva konventionen ratificerats av samtliga 32medlemsstater utom de nyaste medlemmarna , , och Slovenien.Samtliga stater som ratificerat konventionen har också accepterat den enskilda klagorättensamt domstolens jurisdiktion. Detförsta tilläggsprotokollet, som rör bl.a. äganderättsskyddet, har ratificeratsav samtliga medlemsstater utom , , , ,, och . Detfjärde tilläggsprotokollet, som rör bl.a. rätten till rörelsefrihet och rättenatt lämna sitt land samt innehåller förbud mot kollektiv utvisning av utlänningar,har ratificerats av samtiiga medlemsstater utom , , ,, , , , , , , ,och . Detsjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid,har ratificerats av samtliga medlemsstater utom , , ,, , , , , , , Storbritannienoch . Detsjunde tilläggsprotokollet, som bl.a. anger vissa rättssäkerhetsgaran tier vid utvisningsförfaranden samt rätt till överprövning av brottmälsdomar, 10 harratificerats av samtliga medlemsstater utom , , , Skr. 1993/94:248 , , , , , ,, , , , , , och TXirkiet. Detnionde tilläggsprotokollet, som ger också den enskilde rätt att få prövning avett enskilt klagomål i domstolen om domstolen ger prövningstillstånd, hade vidutgången av ratificerats av nio stater sedan , ochSlovakien ratificerat det . Att inte ratificeratprotokollet sammanhänger med att ändamålsenligheten av detta protokoll måsteses i ljuset av det mer långtgående reformförslag som förbereds.Protokollet träder i kraft först när tio stater ratificerat det. Övrigaprotokoll, som med undantag av det tionde alla trätt i kraft, rör främst processuellaändringar i förfarandet inför konventionsorganen. c) Europebkakonventionen mot tortyr m.m. Deneuropeiska konventionen till förhindrande av tortyr antogs av ministerkommitténden och trädde i kraft . Den hade vid utgångenav ratificerats av samtliga medlemsstater utom , ,, , , , (Kh . För en närmare redovisning avkonventionens innehåll hänvisas till prop. 1987/88:133. Den kommitté somupprättats enligt konventionen för att undersöka behandlingen av frihetsberövadei syfte att stärka skyddet mot tortyr m.m., inledde sin verksamhet . Underåren 1990-91 besökte kommittén , , , , ,, , () samt ochÖsterrike. besöktes , , , , ,samt ytterligare en gång. Efter besöket i ett offentligt uttalande enligt artikel 10 i konventionen. År 1993besökte kommittén , , , , , ,och . De rapporter som kommittén avfattar efter sina besök ärinte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten medger det.Rapporten från besöket i , som tillställdes i febraari1992, har offentliggjorts liksom det svar som den . Som regel har de berörda länderna medgivit attrapporterna offentliggjorts. Enrekommendation om de fattigas rättigheter, som utarbetats av styrkommittén,antogs av ministerkommittén . Styrkommitténför jämställdhet mellan kvinnor och män (CDEG) samman trädde fyra gånger , varav i och en gång i samband med den 3:e europeiska jämställdhetsministerkonferensen i okto ber i . Konferensens tema var "Strategier för att eliminera våld mot 11 kvinnor i samhället: mediaoch andra medel". Ett förslag till deklaration om Skr. 1993/94:248 våldmot kvinnor antogs liksom ett resolutionsutkast om våldtäkter och sexuellaövergrepp mot kvinnor. Ministrarna enades också om ett uttalande om brott motkvinnors rättigheter i det . Somstöd för i första hand de nya medlemsländerna i Central- och Östeuropaanordnades ett seminarium om jämställdhetsproblem i dessa länder iSofia. Vidare förbereddes, i samarbete med ämbetsmannakommittén för regionalplanering, det seminarium om som statsrådet till och som sedan ägde rum i i mars 1994.1 samarbete medstyrkommittén för massmediefrågor förbereddes också ett seminarium med temat. Fyraexpertgrupper arbetade , en om jämställdhet och demokrati, en omfundamentala rättigheter till jämställdhet mellan kvinnor och män, en omåtgärder mot prostitution och en om det mångkulturella samhället ochjämställdhet mellan kvinnor och män, den sistnämnda i samarbete medstyrkommittén för migrationsfrågor. Enarbetsgmpp tillsattes med uppgift att förbereda en konferens om jämställdhetoch demokrati i . Syftet med konferensen skulle bl.a.vara att belysa dessa frågor inför iPeking. Konventionenom gränsöverskridande television har börjat fungera. Dess permanenta kommittéhade sitt första möte. Många tecken tyder nu på att fömtsättningaraahar förbättrats för ett närmande mellan den nämnda och EU:sTV-direktiv. Det gäller inte minst på den punkt som för varit avgörandeför beslutet att tills vidare inte ratificera konventionen, nämligen reglemaför fastställande av ansvarigt land (se vidare prop. 1992/93:75, s. 18-19). Styrkommitténför massmediefrågor (CDMM) sammanträdde under verksamhetsåret.Arbetet i de CDMM underställda arbetsgrupperna m.m. liksom debatterna under CDMM:smöten präglades mycket av förberedelserna för den 4:e ministerkonferensen somskall avhållas i . är representerat i två av dearbetsgrupper som tar fram underlaget för konferensen (public service-frågorrespektive frågor om ägandekoncentration m.m.). Underåret fattades principbeslut om att den juridiska underkommittén (MM-JU) skallavvecklas. Detta påverkar dock inte den under svenskt ordförandeskap arbetandearbetsgruppen om piratkopiering, vars verksamhet tillmäts hög prioritet. Vad beträffar arbetet meden konvention eller motsvarande pä upphovs- Skr. 1993/94:248 rättens områdepågick detta med förhoppningen att man skullekunna nå en uppgörelse. 3 Sociala frågor, arbetsmarknads-, migrations- och befolkningsfrågor a) Socialtrygghet Kommittéarbetet Styrkommitténför social trygghet (CDSS) sammanträdde två gånger .