prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Driftbidrag till kommunala flygplatser i skogslänen 1992/93 Utgift 13 960 000 Reservation 15 800 000 1993/94 Ansfeg* 15 200 000 1994/95 Försfeg 30 200 000 *Aiislagetbenämnes /94 E 2. Bidrag till kommunala flygplatser. /88 utgår ett bidragsanslagtiU kommunala flygpfetser i skogslänen med regionalt betydelsefuU linjebrafik.Ansfeget disponeras av . Beslut om bidragets fördehiing fettesav regeringen efter förslag fiån . Regeringen föreslog i förra budgetpropositionen(prop. 1992/93:100 bU. 7, bet. 1992/93:TU19, rskr. 1992/93:245) att bidraget tiUkommunafe fiygpfetser m.m. fr.o.m. /94 skaU utgå som driftstödtiU kommunala flygplatser i skogslänen men med tonvikten på flygpfetser iNorrlands inland, dvs. , , , och GäUivare. I ovan nänrnda proposition samt i proposition(prop. 1992/93:176, bet. 1992/93 :TU35, rskr. 1992/93:446) om mvesteringar ittafikens infrastmktur m.m. föreslog regeringen vidare att länsstyrelsema inomramen för länstrafikanläggningsplanen skaU ha möjUghet att prioritera investeringari kommunala flygplatser fr.o.m. /94. Luftfertsverkethar för /95 föreslagit ett anslag på minst 15,8 mUjoner kronor.För att på ett mer avgörande sätt förbättra tiUgängUgheten i perifera delar avlandet krävs dock enhgt verket en betydande uppräkning av anslaget. Regeringenhar tidigare i avsnittet om luftfartsmarknaden redovisat sin syn på flygetsregionalpoUtiska roU. För att förbättra tiUgängUgheten i perifera delarav landet föreslår regeringen att anslaget räknas upp med 15 mUjoner kronor /95. Anslaget kommer därmed att uppgå tiU totalt 30,2 mUjonerkronor. Denna ökning av anslaget kommer att innebära betydandekostaadsminskningar av flygplatsdriften för kommuner i skogslänen. Mångaflygplatser i regi har målmedvetet och framgångs rikt arbetet för att sänka driftkostaadema vid flygplatserna. Det är 104 därför av stor vikt att bibehåUa det lokala engagemanget för kostaadema vid dessaflygplatser. Regeringen föreslår att det stetUga Prop. 1993/94:1(X)driftstödet skaU kunna utgå med högst av den totafe driftkosöiaden Bilaga 7 vid flygplatsen. Av ansfeget för /95 skaU minst 20mUjoner kronor utgå tiU flygpfetsema i inland, dvs. , ,, , Gunnam (Kh GäUivare. tiUDriftbidrag till kommurmla flygplatser i skogslänen för /95anvisar ett reservationsanslag på . D. Postoch telekommunikation Prop. Motbakgmnd av bl.a. den förändrade marknadssitaationen på post- ochtelekommunikationsområdet har nyUgen beslutet om ny lagstiftnmg samtom förändrade verksamhetsfömtsättningar för affärsverken ochTeleverket. Rikscfegen beslutede om en telefegoch en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop. 1992/93:200, bet.1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443). Genom beslutet godkände den nyafegstiftningen samt ombUdningen av tiU ett av steten helägtaktiebolag, . Bolagiseringen, telelagen (1993:597) och fegen (1993:600)om radiokommunUcation trädde i kraft den 1 juU 1993. kvarvarandemyndighetsfunktioner överfördes tiU , som bUvit den nyaförvaltningsmyndigheten inom tele-och radioområdena. beslutede om enpostiag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop.1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119). Genom beslutet godkände rUcsdagenden nya lagstiftningen på postområdet samt ombUdningen av tiU ett avsteten helägt aktiebolag. Bolagiseringen CKh postfegen ttäder ikraft . Myndighetsuppgifter på postområdet och tUlsynen enUgtpostiagen överförs tiU som byter namn tUl Post- ochtelestyrelsen (se anslag D 1. I enUghet med vad förordat (prop.1993/94:38, bet. 1993/94:TU11, rskr. 1993/94:119) kommer regeringen att årUgeni budgetpropositionen redovisa utvecklingen på post- och telekommunikationsområdetsamt hur de gmndläggande målen enligt postiagen resp. telelagen uppnåtts. Vidsidan om den årUga redogörelsen tiU om de StetUga företegen avserregeringen att i dette sammanhang även redovisa hur verksamheten i Posten ABresp. I årets budgetproposition, som lämnas kort inpåriksdagens beslut om bolagsbUdning och ny lagstiftning, lämnas inte någongenereU redovisning då UtveckUngen på post- och telekommunikationsområdetbehandfets ingående i de aktaella propositionerna . I det följande redovisas vidare vissa frågoravseende de intemationeUa sateUitorganisationema , ochEutelsat. Med anledning av öafikutskottets betänkande (1992/93 :TU30) En telelagoch en förändrad verksamhetsform för , m.m. behandlas dels särskUdteletaxa för pensionärer, dels handikappstöd inom telekommunikationsområdet. SlutUgen behandlas anslagen inom post- ochteleområdet för /95. Kort om utvecklingen på post- och Prop. TiUståndspUktenUgt telelagen gäUer televerksamhet i allmänt tiUgängUga telenät som består iatt tillhandahåUa telefonitjänster (Kh mobife teletjänster eUer i att hyra utfeste teleförbindelser för telekommunikation, TiUstånd kan förenas med villkorsom behövs för att främja de telepoUtiska målen. TiU har hittiUsinkommit drygt tio ansökningar om tiUstånd att bedriva televerksamhet enUgttelelagen. I de feU tiUstånd krävs kommer dessa att färdigbehandlas under våren1994. () har avgetten rapport om samtrafik (F 1993:22). I rapporten efterlyser RRV en starkare ochtydUgare reglering CKh tiUsyn. RRV anser t.ex. att man-(fet börförstärkas så att styrelsen kan fette beslut om samtrafikavgiftens storlek.Inom ramen för arbetet med telelagen genomfördes en analys av utformningen avregelsystem på telekommunikationsområdet. En av utgångspunktema var attregleringar skaU mföras med försUctighet och encfest omfette sådana behov sommarknaden av olika skäl inte kan tiUfredsstäUa på egen hand. Resultetet hargett rätt att övervaka marknaden och vid behov träda in sommedlande part. Telefegen har nyUgen ttätt i kraft varför det är förtidigt att dra några slutsatser av dess effekter. Mot bakgmnd avlagstiftningens betydelse för telemarknaden är det regeringens avsikt att efternågra år utvärdera fegens funktion och tiUämpning. Efter det att regeringen överlämnade propositionenom en postiag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. har någraförändringar inom brevområdet inträffat som kan nämnas i dette sammanhang.Postverket och CityMaU har bUdat ett gemensamt bolag. ,samt ingått ett samarbetsavtal. Det nya bolaget innebär att servicen tiUkundema förbättras ifråga om adressändring m.m. rörhanteringen av festighets- och postboxar samt portobeteckningar. pågår förberedelser inför bolagsbUdningen djupt ner iorganisationen. Vissa frågor avseende de intemationellasatellitorganisationerna , och Eutelsat DeintemationeUa sateUitorganisationema , och Eutelsat hareteblerats i syfte att uppläte sateUidcapacitet. Organisationema har inrättetsgenom överenskommelser uppdelade på en huvudöverenskommelse, avsedd att ingåsmeUan steter, (Kh en driftöverenskommelse, avsedd att ingås meUan steter eUerav dessa utsedda telekommunUca-tionsorgan. De som undertecknardriftöverenskommelsen kaUas signatä-rer. För del har varit signatär(part) tiU driftöverens- kommelsema. Som part tiU driftöverenskommelsema har investerat i sateUitorganisationema i förhållande tUl sitt kapacitetsut- 107 nyttjande.Televerkets investeringar i uppgår tiU ca 1(X) mUjoner Prop.1993/94:1(X) kronor, i tiU ca 19 mUjoner kronor ckU i Eutelsat tiU ca Bilaga 7 215mUjoner kronor. I propositionen (prop. 1992/93:200) om en telelagoch en förändrad verksamhetsform för , m.m. behandlades frågan om detsvenska ägandet i dessa sateUitorganisationer. Mot bakgmnd av de förändradefömtsättningama på telemarknaden (Kh de försfeg som regeringen förefederiksdagen i propositionen konsteterades att frågan bör övervägas närmare. Manansåg att det först därefter bör feststäUas en ordning för hur olika operatörerskaU få tiUgång tiU satelUtkapacitet. I samband med bofegiseringen av den 1juU lämnades frågan om överföring av de rättigheter cKh skyldigheter somföljer av de aktaelfe sateUitkonventionema tiU öppen i avvaktan på ennärmare analys av insfeget av myndighetsutövning vid utövandet av rättighetemacKh skyldighetema inom ramen för arbetet i de intemationeUasateUitorganisationema. Mot denna bakgmnd uppdrog regeringen åtTelestyrelsen att utrecfe vissa frågor rörande det svenska deltegandet isateUitorganisationema. inkom med redovisningav uppdraget. föreslog i rapporten bl.a. att signatärsroUen, dvs.rättigheter och skyldigheter enligt de nämnda driftöverenskommelsema, medvissa inskränkningar skulle överföras tiU . Av rapportframgår vidare att det inom sateUitorganisationema har utvecklats en praxissom innebär att med signatären konkurrerande teleoperatörer i ett land, eftersignatärens skriftUga medgivande, har möjUghet att direkt med resp. satelUtorganisationttäffa avtal om köp av nödvändig satelUdcapacitet. Regeringen beslutede att överlåtesamtUga rättigheter och skyldigheter enUgt driftöverenskommelsema, medundanteg för vad som innefettar myndighetsutövning, tiU . Överlåtelsenskedde huvudsakligen genom vissa tiUägg tiU det befintUga överlåtelseavtaletmeUan steten och . innebär att numera har att fuUgöra deuppgifter som är förenade med signatärsroUen. Som villkor för överlåtelsen har Telfe AB förbunditsig att anmäla och medge att sådana teleoperatörer, som erhålUt erkännandeenUgt den intemationeUa telekonventionen eUer erhåUit tiUstånd enUgt telelagen(1993:597) att bedriva televerksamhet, ges möjUghet att genom direktkontaktmed respektive satelUtorganisation ttäffa avtal om tiUgång tiU efterfrågadsatelUtkapacitet. Vidare har TeUa AB förbundit sig att genom avtal på skäligavUUcor möjliggöra för sådana teleoperatörer att i förhållande tiU utaytadkapacitet investera i sateUitorganisationema. har även förbundit sigatt medverka vid godkännande av jordstetioner i i förhåUande tiUsateUitorganisationema. Genom en ändring i förordningen (1992:895) medinstmktion för har styrelsen givits i uppdrag att handlägga ärenden som rör gcxlkännande av jordstetioner samt teknisk och ekononusk samordning enUgt de tre konventionema. Uppdraget ger inte Telesty relsen någon möjUghet att meddela föreskrifter i dessa frågor. Det 108 föreUgger inget behov av sådana eftersom uppgift bUr att samordnadessa frågor tUlsammans med i förhåUande tiU resp. Prop. 1993/94:100 satelUtorganisation. Isamband med behandUngen av regeringens prop. 1992/93:200 om en telefeg och enförändrad verksamhetsform för , m.m. beslutede att som sinmening ge regeringen tiU känna vad trafikutskottet anfört om att ge Televerketi uppdrag att utreda fömt-sätöungama för en differentierad teletaxa förpensionärer (bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:443). EnUgt ttafikutskottet görAXE-tek-niken det möjUgt att programmera in extra fega taxor för in- och utgåendesamtal på vissa telefonnummer under vissa tider och under veckoslut.Utskottet ansåg vidare att pensionärer bör få en genereU rabatt på sinteleräkning i de områden där AXE-teknik ännu inte införts. har utrett frågan omsärskUda teletaxor för pensionärer i enUghet med beslut.Uttedningen Ugger tiU gmnd för regeringens stäUningstegande i frågan. EnUgt vad regeringen erfarit är det tekniskt möjUgtatt rabattera utgående samtal under vissa bestämda tider för utvalda abonnentersom är AXE-anslutaa. Det är däremot inte tekniskt möjhgt att inkludera deningående trafiken i ett sådant system. För de pensionärer som inte ärAXE-anslutaa (ca 0,6 mUjoner av 1,5 mUjoner pensionärsabonnemang) kan engenereU rabatt införas för alfe utgående samtal. Det är inte tekniskt möjUgtatt endast tiUämpa den genereUa rabatten under vissa tider. Kostaadema för att löpande omprogrammeraAXE-stetioner vid förändring av anslutaa pensionärer beräknas tiU 20 mUjonerkronor . För icke AXE-anslutaa abonnenter är det möjUgt att ge rabatt förutgående trafik genom rabatt på teleräkningen. Denna rabatt kan dock inte gesunder specieUa tider utan måste slås ut på aUa utgående samtal. Kostaadema fördette skuUe uppgå tiU ca 10 mUjoner kronor . Totalt skuUehanteringskostaadema således uppgå tiU 30 mUjoner kronor . Kostaadema för rabatten i sig beror natarUgtvis pårabattens storlek och skuUe finansieras av andra hushåU inom ramen för detpristak som i avtal med steten förbundit sig att tUlämpa t.o.m. år1996. Avsikten är att det inom ramen för pristaket skaU utvecklas olika taxe-stmktarer,såsom olika rabattsystem för att säkerstäUa att aUa kommer att kunna utayttjatelefonitjänsten tiU en överkomlig kostaad. I samma avtal har åtegitsig att inom pristakets ram införa en s.k. lågförbmkarfaxa fr.o.m. år 1994.Lågförbmkartaxan innebär enUgt avtalet att abonnemangsavgiften förhuvudledning får uppgå tiU högst av abonnemangsavgiften för ettnormalabonnemang. avser att införa en lågförbmkarfaxa, som innebär attkunden får en lägre kvartalsavgift jämfört med normalabonnemanget på (mkl. Däremot får kunden betala dubbeU pris för samtal upp tUl en nivå cfe etthögkostaadsskydd inträder CKh priset för ytterUgare sam- Prop. 1993/94:100tal blir det samma som för normalabonnemanget. Högkostaadsskyddets Bilaga 7nivå Ugger på per kvartal över brytpunkten. Brytpunkten är när summanav kvartalsavgiften och samtalsavgiften blir densamma oavsett abonnemangsform. Med denna utformning blir det biUigare för personermed fegre samtalsavgifter enUgt normaltaxa än per kvartal attnyttja feg-prisaltemativet. Då de fleste pensionärer har en fegretelefonräkning än hushåUen i genomsnitt kommer fegprisaltemativet att gynnadenna gmpp. Inom de generelfe taxeförändringar som hargenomfört resp. planerar att genomföra ingår flera komponentervilka i hög utsträckning underfettar för pensionärer andrahushåUs-abonnenter. Sådana förändringar berör både feste avgifter ckU ttafikav-gifter. Sammanteget finner regeringen att de taxeförändringarsom redovisas ovan i hög utsöäckning underlättar för aUa personer med svagekonomi att ha tiUgång tiU telefon. Taxealtemativen ger den enskUcfe abonnentenmöjUghet att välja hur han eUer hon viU utayttja sin telefon. Dessaförändringar är enUgt regeringen att föredra framför utskottets förslag om attinföra särskUda lättaader för pensionärer. Funktionshindradesbehov av teletjänster tiUgodoses i enUghet med regeringens förslag i propositionom en telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m.Telestyrelsen har numera det samfede fimktionsansvaret för telesystemet iSverige. I fimktionsansvaret ingår bl.a. att tiUgodose behovet av teletjänsterför funktionshindrade. I propositionen anförs att i förste handbör upphandfe teletjänster för fimktionshindrade med bittäde avHandUcappinstitatet. Medel för sådan upphandling har anvisats Telestyrelsenunder huvudtitel. För /94 har 4mUjoner kronor avsatts för dette ändamål. Ersättning för förmedling avtexttelefoner förmedlas med anslag över Socialdepartementetshuvudtitel. Det finns även möjUghet för att, iegenskap av tiU-ståndsmyndighet på telekommunUcationsområdet, stäUa upp viUkorförenade med rätten att tillhandahåUa telefonitjänst med innehåUet atttiU-ståndshavaren skaU tiUse att nummempplysningstjänst, texttelefontjänst ochandra för handUcappade särskUt viktiga tjänster finns att tiUgå.TUlståndshavaren skaU då kompenseras för sådana åteganden. Mot bakgmnd av att teleterminaler med särskUdafunktioner för fimktionshindrade inte skUjer sig fiån handikapphjälpmedel i övrigt har inte funnit skäl att ålägga tUlståndshavare att tUlhandahåUa sådana terminaler. Sådana terminaler kan, i de fåU de inte tiUhandahåUs 110 avutmsöiingsleverantörema, upphandlas av för handikapphjälpmedel Prop.1993/94:1(X) ansvariga organ, i förste hand landstingen. Ansvaret för forskning och utveckling med särskUdinriktning på funktionshindrades tiUgång tUl telekommunikationer har ansettsingå i sektorsforskningsansvaret på telekommunikationsområdet (Kh upphandlas iUnje härmed av Kommunikationsforskningsberedningen (prop. 1992/93:170, bet.1992/93:TU34, rskr. 1992/93:397). Vid behandling av propositionen om entelefeg och en förändrad verksamhetsform för , m.m. beslutedes att geregeringen tiU känna vad utskottet anfört om en fond för handikappstöd påtelekommunikationsområdet. Utskottet anförde att Handikapputred-mngen i sittsIuÖKtänkande (SOU 1992:52) Ett samhäUe för alfe, föresfegit åtgärder för attsäkra handUcappades tiUgång tiU telekommunikationer. att en s.k. telefond skaU inrättas, som finansieras av teleföretegen iförhåUande tiU deras omsättning. Ur fonden skaU det kunna utgå bidrag,exempelvis tUl enskUda för dagUga merkostaader som avser telekommunikationer.Utskottet betonar att utredningens förslag utgör en rimUg mcxieU för att lösade specifika problem som personer med funktionshinder kan fä på en avregleradtelemarknad. Mot denna bakgmnd gav regeringen under hösten 1993Stetskontoret i uppdrag att redovisa fömtsättningama för en fond förhandikappstöd på telekommunikationsområdet. Medanledning av uppdraget inkom Stetskontoret med enredovisning tiU regeringen. Av Stetskontorets utredning framgår atthandikappstödet på telekommunikationsområdet tiU stora delar finansierasvia stetUga anslag. Nuvarande insatser för handikappade påtelekommunikationsområdet, uppgår tiU sammanlagt ca 105 mUjoner kronor. Medlenfördelas av ett antal myndigheter och organisationer enUgt nedanståendesammanställning: Merkosttiader för telekom. Forskning (Kh utveckling Kommunikationsforskningsberedningen, , och En utgångspunkt för handUcapputredningens förslagom en handUcapp-fond på telekommunikationsområdet var att pröva ansvars- ochfinansieringsprincipen. Den innebär att aUa varor och tjänster som företeg,organisationer och myndigheter prcxlucerar även skaU göras tiUgängUga förmänniskor med funktionsnedsättningar. De tiUgängUghetsskapande åtgärdema skaUvidtes av dem som tiUhandahåUer varan eUer tjänsten. Kostaadema för eventaeUahandikappanpassningar skaU befeste resp. producent. anger olika principer förfinansieringen av en fond, nämUgen över stetsbudgeten, från teleoperatörernaeUer direkt från de enskUda abonnentema. EnUgt Stetskontoret finns det flera lösningar somtiUgodoser intentionema med att inrätte en telefond. Stetskontoret utgår frånatt avsikten med en fond aldrig varit att bygga upp och förvalte en förmögenhetutan att fonden skaU reglera penningflödet meUan aktörer och handikappade. () framhåUer i sin rapportFondförvaltning av steten (RRV Fl992:19) att stetUga utredningar har manat tiUrestriktivitet vad gäUer att bUda nya stetUga fonder med hjälp av obUgatoriskaavgifter eUer anslagsmedel. Det har också förts fram att stetUga fonder börförvaltes aktivt, dvs. placeras på kapitalmarknaden. Uttednmgamas restriktiva hållningtiU stetUga fonder har närmast motiverats med att de utgifter fondemafinansierar bör behandlas som andra stetUga utgifter och därför ingå istetsbudgeten. Fondema har också ansetts medföra visst administrativt merarbeteoch försvårat ÖverbUcken av den stetUga verksamheten. AvStetskontorets rapport framgår att en fond som finansieras med medel från teleoperatörema antingen kan knytes tUl en stetUg myndighet eUer förvaltes av teleoperatörema eUer ändra organisationer. I det förste feUet (stetUg fond) ingår stetiiga medel som kan utgöras av särskUda avgifter för operatörerna. Steten uppbär avgiftema direkt för fonden och 112 fondenförvaltes av en stetUg myndighet. I det andra feUet (stiftelse) finansierasstiftelsen genom att aktörema tiUför medel i särskUd ordning Prop.1993/94:100 efter beslut av stetsmaktema. Syftet med fonden eUer stiftelsen är dels attgarantera pengar för ändamålet, dels att särskUja dessa medel enUgt ansfegs- ckU finansieringsprincipen. Dennainriktning kan enUgt Stetskontoret bibehållas även i en ren avtalslösning. Enavtalslösning fömtsätter att i samband med tiUståndsgivning tiUteleoperatörema får dessa att för-bin(fe sig att inbördes träffa avtal om hurde skaU fördefe kostnadema för att tiUgodose de handikappades rätt tiUgmndläggande telekommunikationer. Med hänsyn tiU vad som ovan anförts om fonderförordar Stetskontoret en avtalslösning. Stetskontoret förordar att kostnademaför nummempplysning ckU förmedlingstjänstför texttelefoner överförs på teleoperatörema fr.o.m. /95. TUlsvidare bör upphandfe dessa tjänster. Stetskontoret anser detinte nu lämpUgt att överföra merkostnader för telekommunikationer påoperatörema, men anser att dette kan göras . En fömtsätttiing fördette är mer exakte beräkningar av merkostaadema. Om det visar sigatt någon betydelsefiiU del av tiUämpningsforskningen inte skuUe bU tiUgodoseddgenom Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) eUer () anser Stetskontoret att det kan vara lämpUgt att utvidga operatöremasansvar tiU att även omfette denna forskning. Stetskontoret anser det mindre lämpUgt atttelehjälpmedel ingår i operatöremas ansvar, då tUUiandahåUandet av teleutrustainginte är att förknippa med operatörsverksamhet. Genom införandet av telelagen den 1 juU 1993överfördes myndighetsuppgifterna på telekommunikationsområdet tiUTelestyrelsen. De handUcappsatsningar på området som tidigare bedrivits iTeleverkets regi överfördes tiU , och . Dessahandikappsatsningar finansieras numera vfe anslag tiU berörda myndigheter. Detnya systemet bör etebleras cKh få tid att verka för att det skaU bU möjUgt attgöra en utvärdering och överväga eventaeUa förändringar. Stetskontorets förslag tiU finansiering avhandikappstöd på telekommunikationsområdet bygger på en tiUämpning av ansvars-och finansieringsprincipen bettäffande de handUcappsatsningar somStetskontoret fiinnit lämpade för en sådan finansiering. Att tUlämpa ansvars-och finansieringsprincipen innebär en förändring av nuvarande finansieringssystemför dessa satsningar. En sådan förändring medför principieUa men ocksåpraktiska frågeställningar. Enligt regeringens mening är det t.ex. av storbetydelse att handUcappsatsningama kan finansieras på ett konkurrensneutraltsätt. Regeringen har för avsUct att överväga frågan vidare och därefteråterkomma tUl . 8 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 Anslagför /95 Prop. 1992/93 Utgift 5 675 649 1993/94Anslag* 193 968 000 1994/95 Förslag 189 959 000 Anslaget benämnes budgetåret1993/94 I 1. Från anslaget ersätts Post- ckU för de kostaader styrelsen har i sambandmed tiUståndsgivning, tiUsyn, föreskrivande verksamhet (Kh marknadsövervakning.Vidare disponeras ansfeget för arbetet med nationeU och intemationeUharmonisering av regler och standardisering av tekniska krav. Post- (Kh är en centralförvaltningsmyndighet. Styrelsen uppbär avgifter enUgt den nya postfegen,telefegen (1993:579), fegen (1993:599) om radiokommunUcation, fegen (1992:1527)om teletenni-nalutmstning och fertygssäkerhetsförordningen (1988:594). Avgiftemainlevereras på inkomsttitel tiU stetsbudgeten. Avgiftema skaU motsvara fiiUkostnadstäckning för samtUga kostaader som uppkommer i samband med myndighetensverksamhetsåteganden, undanteget kostaader för vissa samhäUsåteganden.Telestyrelsen har utarbetet ett nytt avgiftssystem. Telestyrelsenföreslår ett ramanslag för /95 på 174 nuljoner kronor. Förslagetär en sänkning av föregående års anslag med ca 20 mUjoner kronor. kommer under /95 attha vissa kvarstående kostaader för omställning av personal tUl följd av denrationaUsering som genomförts . Dessa kostaader har beräknats tiU14 mUjoner kronor. För att inte de avgiftsskyldiga skaU befestes med hefe dennakostaad begär att under /95 få frångå kravet påfiiU kostaadstäckning. Avgiftema från tiUståndshavare och operatörer kommer,enUgt beräkningar, att uppgå tiU /95 (inkl. kostaader för avskrivningar och ränte på lån iRiksgäldskontoret) medan utgiftema för verksamheten kommer att Ugga på 174mUjoner kronor. har genom regeringsbeslut den 27 maj1993 undantegits fiån kravet på resultetredovisning för /93.Skälet tiU denna dispens är att verksamheten är så ny att någonresultetinformation ännu inte är möjUg att lämna. Någon bedömning av resultetenför verksamhetsgrenama eUer för hela verksamheten har således inte gjorts.Telestyrelsen menar att det ekonomiska resultetet i verksamheten ärtiUfredsstäUande. Kostaadema för den löpande verksamheten kommer att sänkas medca /95, vilket är ett resultet av den omstmktarering somgenomförs under innevarande budgetår. Då erferenheter av den nya verksamhetensaknas föreslås kreditattymmet för räntekontotmed kredit i ckU anslagskreditenUgga Prop.