prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1111 1121 1123 1211 1221 1251 1411 1421 2332 Ränteinkomster på lån för Summa avvikelser enligt föredraganden - 4 847 000 -(-4 000 - 3 637 632 RRV:s beräkningar föranleder i övrigt inte någonerinran. Sammantaget medför justeringama av RRV:s beräkningar att regeringenberäknar inkomstema för /94 till . ' för innevarande budgetår uppgår utgiftema på Statsbudgetentill . RRV har i sin prognos beräknat de totala utgiftema till . RRVhar beräknat belastningen på anslaget Räntor på statsskulden m.m. till 92miljarder kr. Med anledning av ett förändrat budget- och ränteläge samt nyinformation angående valutaförluster sedan RRVs prognos publicerades beräknarregeringen ränteutgiftema för /94 tUl . Jämförelserna mellan anvisat belopppä utgiftssidan och beräknat utfall sker mot regleringsbrev då regeringen efterriksdagens beslut om statsbudget för /94 genomfört tekniskajusteringar på myndighetemas förvaltningskostnadsanslag Ofr. 1992/93:100,bil. 1, avsnitt 2,2.3, bet. 1992/93:FiU20, rksr. 1992/93:189). Räntor på statsskulden /94 Prop. Miljarder kronor 3., j grund för stats- beräkning Räntor på län i svenska kronor 61,5 47,3 Räntor på lån i utländsk valuta 24,3 24,9 Valutaförluster, netto 10,2 18,8 Med anledning av regeringens proposition om Postlagoch en förändrad verksamhetsform för m.m. (prop. 1993/94:38, TUll,rskr 119) räknas anslaget Ersättning till för rikstäckande betalnings-och kassaservice ner med . Till följd av att gören ny bedömning av sjuktalets utveckling räknas anslaget Bidrag tillsjukförsäkringen, netto ner med . Efter samråd med statsrådet anslaget Räntebidrag upp med till följd av att utbetalningaraaav räntebidragen sker snabbare än beräknat. Till följd av beslutet omrekonstraktion av rälcnas anslaget Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet upp med . Regeringens bedömning avflyktingmottagande i konununema och en prisjustering av ersättning tillkonununema leder till att anslaget Ersättning tiU kommuner för åtgärder förfiyktningar m.m. justeras upp med , anslaget Överföringar av och andraåtgärder för fiyktingar m.m. med samt anslaget Lån till hemutmstningtill fiyktingar m.fi. Dessutom justeras av samma anledning anslagetStatens invandrarverk ner med . Slutligen räknas utgiftema upp med med anledning av regeringens förslag om tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /94 (prop. 1993/94:105). Sammantaget leder ovan nämda justeringar av RRV:sberäkningar till en uppjustering av utgiftema med . Enligt RRV kommer de totala anslagsbehållningama påreservationsanslag under innevarande budgetår att minska med ochuppgå till . Regeringen avviker från RRVs beräkning av minskning avanslagsbehållningen till följd av att regeringen gör en annan bedömning avmöjligheten att 1993/94 utnyttja innestående anslagsbehållningar. Regeringenberäknar därmed minskningen av anslagsbehållningar till . Till följdav detta ökar den totala anslagsbehållningen på reservationsanslag med 3 023mkr. Dessutom för regeringen bort från Arbetsmarknadsdepartementetsinnevarande års anslagsbehållning. Med anledning av riksdagsbeslut förs vidare3 bort från anslagsbehållning för innevarandeår (prop. 1992/93:176, TU35, rskr. Regeringen beräknar därmed att detotala anslagsbehållningama på reservationsanslag uppgår till vidinnevarande budgetårs slut. Itabell 4 redovisas utvecklingen av anslagsbehållningama mellan bud- Prop.1993/94:100 getåren 1992/93 och 1993/94. Ansiagsbehällningarna vid utgången av budgetåren1992/93 och 1993/94 Huvudtitel /93 1993/94 Övriga huvudtitlar 16,3 15,0 RRV har för Tillkommande utgiftsbehov, netto tagitupp Dessa utgifter bör beräknas till . Avvikelsen från RRVsberäkning förklaras i allt väsentligt av beslutet om rekonstraktionen av GotaBank. Sammantaget beräknas därmed utgiftema /94 till . Beräknattillkominande utgiftsbehov, netto Summa 549 662 564 750 566 693 1.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter under /95 RRVberäknar statsbudgetens inkomster till för /95. Deskillnader i antaganden om pris- och löneutveckling som redovisats samtvissa förändringar som föreslås i förslaget till statsbudget för nästa budgetårpåverkar statsbudgetens inkomster I det följande redovisas de avvikelser frånRRV:s beräkningar som regeringen därmed funnit bör göras. TUl följd av dels vad som anförts om den ekonomiskautvecklingen, dels ny information räknas inkomsttiteln ner med . Dessutom räknas samma inkomsttitel ner medytterligare till följd av att regeringen har för avsikt att direkt föra den nya egenavgifteni arbetslöshetsersättningen till Arbetsmarknads- Prop. 1993/94:100 fonden medett i förväg beräknat belopp. Sanunanlagt justerar regeringen 1 såledesner inkomstiteln inkomstskatt med . Med anledningav att regeringen gör en annan bedömning av den ekonomiska utvecklingen räknasinkomsttiteln inkomstskatt upp med . Detta får äventill följd att inkomsttiteln av företagens reserver räknas upp med73 mkr och att inkomsttiteln av tjänstegmppliv räknas upp med 6mkr. Med anledning av lönesununans utveckling räknasinkomsttiteln upp med . TUl följd av dels att Riksförsäkringsverketreviderat ner sjuktalet, dels lönesummans utveckling räknas inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto upp med . InkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto räknas dessutom upp med ytterligare tillföljd av de förslag om besparingar inom tandvård och läkemedel som regeringensenare kommer att redovisa. Sammantaget leder detta till en uppjusteringav inkomsttiteln , netto med . Till följd av vad som anförts angående denprivata konsumtionens utveckling räknas inkomsttiteln upp med150 mkr. Inkomsttiteln räknas ner med tillföljd av beslut med anledning av regeringens proposition om Postlagoch en förändrad verksamhetsform för m.m.(prop. 1993/94:38, TUll,rskr. Sammanlagt medför detta en nedjustering av inkomsttitelnMervärdesskatt med . Med anledning av att beslutade att senareläggaden av regeringen i prop. 1993/94:25 föreslagna höjningen av bensinskatten frånden till , justeras inkomsttiteln med . Till följd av att regeringen gör en annan bedömning avövergången från blyad till bly fri bensin än , skrivsinkomsttiteln ner med ytterligare . Sammanlagt innebär dettaatt inkomsttiteln skrivs ner med . Med anledning av regeringens bedömning avkonsumentprisemas utveckling justeras inkomsttitlarna Tobaksskatt ner med 5mkr. Skatt på spritdrycker ner med . Skatt på vin ner med . Skatt påmaltdrycker ner med och slutligen Energiskatt ner med . Till följd av att regeringen gör en annan bedömningän av den ekonoiniska utvecklingen justeras inkomsttitelnRänteinkomster på lån för bostadsbyggande upp med medan inkomsttitelnRäntor på energisparlän justeras upp med . Inkomsttiteln för ungdomspraktik justeras nermed med anledning av att finansieringsbidraget för ungdomspraktikbedöms bli lägre till följd av att regeringen föreslår att arbetsgivaresom väljer att redan efter de första sex månadema anställa en ungdomspraktikantskall befrias från kravet på finansieringsbidrag. Med anledning av attStyrelsen för lokalradiotillstånd har auktionerat ut ca 60 styckenlokalradiotillstånd justeras inkomsttiteln upp med . I konsekvens med det förslag om ersättning från konununer för elever isame- och specialskolor som kommer attpresenteras räknas inkomsttiteln av statens Prop. 1993/94:100verksamhet upp med . Fr.o.m. kommer För- Bilaga 1svarsmakten att betala hyra för mark, vissa anläggningar och lokaler tillFortifikationsverket. Hyran skall bl.a. täcka de kapitalkostnader verket harför de fastigheter Försvarsmakten disponerar. Dessa fastigheter är finansierademed avkastningspliktigt statskapital för vilket avkastningskravet /95 beräknats till . Däratöver gäller attFortifikationsverket skall inleverera ett belopp motsvarande avskrivningarnapå fastighetema, vilket för /95 beräknats till . Medanledning av detta räknar regeringen upp inkomsttiteln . komplementkostnader med och inkomsttiteln påfastigheter med . Med anledning av övergång från anslagsfinansieringtill lån i för uppdragsmyndigheters investeringsutgifter, sebilaga 1, avsnitt 6.6.3 bör inkomsttiteln komplementkostnaderräknas upp med , eller sammanlagt . Sammanlagt innebär avvikelserna från RRV:sberäkningar en nedskrivning av inkomstema för /95 med 7 846 mkrRegeringen beräknar således statsbudgetens inkomster för /95till . Förändringama i förhållande till RRV:s beräkningar framgårav tabell 6. Avvikelser mot RRVs beräkningar avstatsbudgetens inkomster Prop. /95 o-, , - 12 117 000 Avskattning av företagens reserver -1- 73 000 + 1 026 000 Räitteinkomster på lån för bostads- -1- 3 500 Övriga inkomster av statens verksamhet + 2 900 000 Sununa avvikelser enligt regeringen - 7 846 025 Avslutningsvis redovisas förändringama iindelningen av statsbudgetens inkomster i förslaget till statsbudget /95 (tabell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster rör /95 Inkomsttitel/Inkomsthuvudgmpp/Inkomstgrupp Förslag 1422 Särskilda varuskatter Upphör 1427 Skatt på maltdrycker Namnändring 2112 inlevererade överskott Upphör 2123 Inlevererat överskott av uthyming av ADB-utrustning Upphör 2524 Bidrag för ungdomspraktik' Ny inkomsHitel 2534 Avgifter för körkort och motorfordon Namnändring 2546 Lokalradioavgifter' Ny inkomsttitel ' Inkomsttiteln införd fro.m. 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 Räuelse: S. 82 vänstra kolumnen Tillkommit: 000 Rad 2högra kolumnen ändrad Bilaga 1 I förslaget till statsbudget /95 uppgår utgiftema sammanlagt till . statsskuldräntor svarar då för . Statsskuldsräntoma beräknas till /95. Beräkningen är baserad på underlag från Riksgäldskontoretoch de ränteantaganden som redovisats i den preliminära nationalbudgeten(bilaga 1.1, avsnift 1). De redovisade ränteutgiftema hålls nere till följd avde stora inkomster som erhåller i samband med emissioner avstatsobligationslån. Dessa lån har ofta kupongräntor som avspeglar räntelägetnär de började emitteras . Med nuvarande lägre räntenivåerbetalar köparen överkurs till för att erhålla dessa lån medhög nominell ränta. De inkomster som dessa överkurser genererar leder tillminskade ränteutgifter under emissionsåret men högre ränteutgifter underföljande år, när den högre kupongräntan betalas ut. Hänsyn har tagits tilldetta vid beräkningen av den underliggande budgetutvecklingen, se avsnitt 2nedan. Anslagsbehållningarna på reservationsanslagberäknas minska med under /95. I syfte att förslaget till statsbudget skall visaen realistisk budgetbelastning förs på budgetens utgiftssida upp postenBeräknat tillkommande utgifisbehov, netto. Denna beräknas till . Vidberäkningen av denna post har en uppskattning gjorts av sådana utgifts- och inkomstförändringarsom inte redovisats på något annat ställe i förslaget till statsbudget. har tidigare framfört önskemål(1991/92:FiU34) om att posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto somidag är en nettopost på statsbudgetens utgiftssida, redovisas som tvåbmttoposter -en på inkomst- och en på utgiftssidan. har ett utvecklingensarbete påbörjats inomregeringskansliet som bl.a. inbegriper hur statens inkomster, utgifter ochförmögenhet bör redovisas. Regeringen anser att frågan angående tillkommandeutgiftsbehov bör övervägas inom ramen för ovan nämnda utvecklingsarbete.Regeringen gör därmed bedömningen att redovisningen av tillkommandeutgiftsbehov inte bör förändras. Statsbudgetens utgifter budgetaret 1994/95 Utgiftsanslag exkl. statsskuldräntor 430 629 Förändring av anslagsbehållningar 4 500 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 12 000 1.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 1993/94:100 BUaga 1 Medhänvisning till redovisningen i det föregående avsnittet beräknas utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget för /95 såsom framgår av tabell 9 och tabell10. Sammanfattningsvis beräknas budgetunderskottet till217,/94 och tUl /95. Tabell 9. statsbudgeten budgetåren 1992/93-1994/95 Statsbudget/ reglerings, brev' ■ enligt enligt RRV regeringen Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor Statsskuldräntor -211,5 /94 är utgiftsnivån enligt regleringsbrev. Prop.1993/94:100 Bilaga 1 oo oo o o o o o o o o oo oo o o ov Ti" oo m CN Ov t o o o o o o OV(N ov v-, oo oo o o Ov (N -*v<-. VO Tt oo o rn VOO o o o o o o o o oo ■■* tcrv|(N o o ooo io o C c " "' T t/) E 2 c c c c u P c E Ecu a CO n. Q, Q. u .2 ifi « "> ii -o *j 1) T3 c 3 c O >v_.. § B H u 3 £ u u 3 w -S |c E «|rt = t 5 u c o ■" « D.Ji « o S " -O l.sl. :o|°5 &«: z O S Ä cc: O DCI c t/5 O O O o o oo o o o O o o o o »o o o »o o >ri r VO o o oo 00 ov u-i (N TT m cs o «o fS o 00 i, c/5 t/i * C S E E.S S o o h =i .S-i- Slö 1.5 Statsbudgetens utgifterfördelade på realekonomiska Prop- 1993/94:100 kategorier ochändamålsområden /95 Bilaga 1 Avstatsbudgetens totala utgifter, dvs inklusive de utgifter som redovisas påstatsbudgetens inkomstsida, utgör utgiftema för den statliga konsumtionendrygt en femtedel. Dessa består av löner och andra utgifter för framför alltstatlig förvaltning, försvaret och högskolan. Investeringamas andel av de totala utgiftema påstatsbudgeten uppgår till . Transfereringamas andel av statsutgifterna uppgårtill . Dessa utgörs av transfereringar till hushållen,transfereringar till utlandet samt subventioner till företag m.m. Drygt hälftenav transfereringarna går till hushållen. De största postema är utgifter förpensioner, sjuk- och föräldraförsäkring, bambidrag samtarbetsskadeersättningar. De statliga transfereringarna till kommunema utgörsfrämst av utjämningsbidrag till kommunema och skatteutjämningsbidrag tilllandstingen. Transfereringama till utlandet består huvudsakligenav utvecklingsbistånd. Biståndet uppgår till avbruttonationalinkomsten (BNI). Subventioner till företag inkluderar överföringartill såväl privata som statliga förelag. Här ingår även räntebidrag tillbostäder samt bidrag för omställning av jordbmket. Statsskuldräntoma beräknas uppgå till 85 miljarderkronor /95 och utgör därmed av statsbudgetens utgifter. Realekonomisk Tördelning av statsbudgetensutgifter Investeringar (3,) Konsumtion Transfereringar y - "\ (21,) till hushåll (35,) Övriga utgifter (0,) Statsskuldräntor '.t. V (14,) till kommuner (11,) (2,) () Övriga transfereringar I tabell 11 visas budgetförslagets utgifterfördelade på olika ända- Prop. 1993/94:100 målsområden. Av tabellen framgår attden största enskilda posten i Bilaga 1 budgeten är statsskuldräntoma. Drygt 96miljarder kronor avser utgifter för pensioner, åldrings- och handikappomsorg.Vidare utgör allmänna bidrag till kommuner ca . I dennautgiftspost ingår det statliga utjämningsbidraget till kommunema samtskatteutjämningsbidraget till landstingen. Stöd till barnfamiljer utgörs främst av utgifterför föräldraförsäkring och bambidrag. Inkomsttrygghet vid sjukdom utgörs främstav utgifter för sjuk- och arbetsskadeförsäkring. bostadsförsörjning ingår bl.a. räntebidrag. Tabell 11. statsbudgetens utgifter /95 fördelade påändamålsområden Miljarderkronor, 1994/priser Pensioner, åldrings- och handikappomsorg Allmännabidrag mellan stat och kommuner Summa' 585,4 100 'Inklusive tillkonunande utgiftsbehov och utgifter som redovisas påinkomstsidan. 1.6 Utredning om beräkningama av statensinkomster och utgifter Förden ekonomiska politikens utformning är det av stor vikt att regeringen hartillgång till ett fullgott underlag i form av beräkningar och bedömningar avstatsfinansemas utveckling . Detta gäller inte minstberäkningar och prognoser m.m. av statsinkomstema men även av statens utgifter.Till följd av skattereformen och de fortlöpande förändringarsom sker i uttaget av skatter och avgifter samt till följd av den senastekonjunktumedgången har svårighetema att beräkna statens framtida inkomster ochutgifter ökat. Möjlighetema att kartlägga och analysera förändringar ibeteendemönstret hos skatteskyldiga och betalningsmottagare har i dennasituation varit mindre än eljest. Särskilda insatser för att ta tillvara varjemöjlighet att förbättrabeslutsunderlag vad avser precision och förklaringsgmnder bör Prop. 1993/94:100därför göras. Utöver den fortlöpande metodutveckling som sker inom Bilaga 1ramen för RRVs beräkningsarbete, bl.a. vad gäller inkomsberäkningama, har RRVpåbörjat ett arbete med att, med utgångspunkt i de föratsättningar RRV har försitt beräkningsarbete, utveckla beräknings- och analysmodeller. I arbetet ingåräven att förbättra kvalitén i de granddata som RRV är beroende av, bl.a. deninformation som lämnas av de statliga myndighetema. Det är angeläget att dettaarbete drivs vidare. är informationsflödet när det gällerprognoser och beräkningar av skilda slag mycket omfattande och inbegriper ettstort antal centrala producenter och användare. Det finns därför skäl att ocksåse över användarbehov och produktionsmetoder i ett vidare perspektiv, bl.a. föratt effektivisera informationsflödet samt förbättra samverkan mellaninformationslämnare och prognos- och statistikproducenter. Regeringen hardärför för avsikt att ge chefen för bemyndigande atttillkalla en utredare för att se över beräkningama av statens inkomster ochutgifter. Utredaren bör som ett underlag för sinaöverväganden bl.a. kartlägga olika felkällor i prognosema samt vilkaprognosmetoder som kan utnyttjas i detta sammanhang. I arbetet bör även ingåförslag till hur en löpande kvalitetsredovisning bör utformas. Utredaren bör vidare studera hurinformationsinsamlingen sker och hur samarbetet mellan berörda myndigheter kanutvecklas för att på det sättet öka prognosemas tillförlitlighet. Utredaren börockså bedöma möjlighetema att i större utsträckning utnyttja utfallsdata somen indikator över den ekonomiska utvecklingen, bl.a. för att därigenom få ettsnabbare genomslag på de antaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen somligger till grand för beräkningarna av statsfinansernas utveckling. Även möjlighetema till en mer kontinuerlig kontrollav utgiftemas utveckling bör studeras. Utredningsarbetet bör göras i nära samarbete medRRV. Till utredningen avser regeringen att knyta en expertgrapp med representanterför de myndigheter som i första hand är berörda. Denunderliggande utvecklingen av statsbudgetens saldo erhålls när det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller sammanhänger medförändringar i redovisningsprinciperna. Som bas används de förhållanden somskall gälla för /95. Detta innebär att den underliggandebudgetutvecklingen i ett budgetförslag inte kan jämföras med deredovisningar som gjorts i tidigare års finansplaner och revideradefinansplaner. Det bör betonas att det ofta är en bedömningsfrågaom en enskild post skall betraktas som en reguljär inkomst eller utgift ellersom en tillfällig sådan. Trots att avgränsningaraa i det enskilda fallet inteär helt självklara anser regeringen det ändå angeläget att redovisa enberäkning därtillfälliga inkomster eller utgifter uteslutits, så att statsbudgetens Prop.1993/94:100 underliggande utveckling tydliggörs. På inkomstsidan betraktas följande slag av effektersom tillfälliga vid framräkning av det underliggande budgetsaldot: vissa engångsvisa höjningar eller sänkningar avskatter och avgifter tillfälliga extra inleveranser från affärsverk tillstatsbudgeten inkomster från arbetsgivarfonden, delpensionsfondenoch arbetsmiljöfonden På utgiftssidan betraktas bl. a. följande effektersom tillfälliga vid framräkning av det underliggande budgetsaldot: valutaförluster eller valutavinster som uppstår vidamortering av statens utlandslån kapitaltillskott till Nordbanken, Securam och GotaBank periodiseringseffektertill följd av att emitterar statsskuldsväxlar till underkurs. Tabell 12 visar statsbudgetens underliggandeutveckling /93-1994/95. UnderUggande budgetsaido for budgetåren1992/93-1994/95 1992/93 1993/94 1994/95 Underiiggande budgetsaido - 188,5 -205,5 - 175,9 Som andel av BNP - - - 3 Lånebehov och statsskuld Statligautgifter som beslutats av och som inte täcks av statsinkomster,finansieras genom upplåning av . Budgetunderskottet utgör denviktigaste beståndsdelen i lånebehov (tabell 13). Det äremellertid inte det redovisade budgetutfallet baserat på inkomst- ochutgiftsmässiga principer som är relevant i detta sanmianhang, utan i ställetdess kassamässiga motsvarighet, dvs. utfallet på statsverkets checkräkning iRiksbanken. I tabellen är skillnaden mellan redovisat budgetutfall ochrörelsema på statsverkets checkräkning angiven som kassamässiga korrigeringar.Dessa korrigeringar kan i allmänhet endast göras i efterhand när utfallen ärkända. I prognosperspektivet antas att de kassamässiga flödena är lika medbudgetsaldot. har en omfattande utlåning till affärsverk ochmyndigheter, bl.a. till och till , för studielån. Som en följd av att arbetslösheten harstigit har ett underskott i arbetsmarknadsfonden uppstått vilket ökar statensupplåningsbehov. Detta upplåningsbehov beräknas till /94 och för budgetåret1994/95. Underskott har även uppstått i lönegarantifonden. I detta fallsammanhänger underskottet med ökat antal konkurser. Denna utlåning påverkarinte budgeten direkt men väl statens lånebehov. Det beräknade upplåningsbehovetuppgår till 1993/94 och 1994/95. Statsskuldensförändring påverkas däratöver av olika typer av skulddispositioner, dvstransaktioner av dispositiv karaktär som gör. Av störstbetydelse därvidlag är valutaomvärderingar till följd av att valutaskuldenlöpande omvärderas till aktuella valutakurser som avräkningen motstatsbudgeten enbart avser de realiserade valutadifferensema. Prognosen förskulddispositionema innehåller enban beräknade realiseringar avvalutadifferenser. Dessa utgör en del av förändringama påvalutaomvärderingskontot. De övriga skulddispositionema kan inteprognosticeras. Till följd av kronans depreciering har valutaskulden uttryckt isvenska kronor ökat kraftigt. 1993/94:100 Bilaga 1 -8,6 CSN, studielån m.m. i Arbetsmarknadsfonden inkl. ränta Finansiering av underskott i Lönegarantifonden inkl. ränta Köp av aktier i Rekonstruktion av , netto -2,1 -3,8 -8,4 -5,9 Statsskuld vid utgången av resp. budgetår Som andel av BNP Anm: Inbetalning markeras med minustecken. ' Redovisningen av Riksgäldkontorets utlåning har ändratsfro.m. Inlåning från statsinstitutioner och fonderredovisas som en del av kontorets nettoutlåning i stället för som en del avstatsskulden fro.m. Detta innebär att såväl postenRiksgäldskontorets nettoutlåning som statsskulden redovis-ningstekniskt minskarmed engångsvis /94. 4 Statsutgifternas förmögenhetseffekter Prop. 1993/94; lOO Bilaga 1 har hemställt om att en utredningtillsätts med uppgift att se över hur utgiftema på statliga investeringar skalltas upp och hur de skall redovisas (1992/93:FiU30, rskr. 1992/93:447). ligger även omfattningen av den statliga budgeten dvs. bl.a.vilka redovisningsprinciper som bör gälla. Dessa frågor kommer att behandlas iett utredningsarbete avseende bl.a. redovisning och budgetering av statensinkomster, utgifter och förmögenhet som påbörjats i regeringskanslietoch som beskrivs ytterligare i avsnitt 6. har en modell tagits framför att dela upp statsbudgetens och den statliga verksamhetens utgifter pålöpande drift i form av ett resultat i företagsekonomiska termer samt iinvesteringar. Fr.o.m. /94 kommer myndighetema att upprättafullständiga årsredovisningar. () utvecklar förnärvarande en modell för att ta fram redovisning för hela staten. Det arbetesom nu presenteras får ses som ett sätt att förbättra beslutsunderlaget til!dess att denna information finns tillgängligt. Resultatet av de beräkningar som gjons iföretagsekonomiska termer påverkar ime bilden av det statsfinansiella läget.Skillnaden mellan den företagsekonomiska beräkningen och statsbudgeten uppgårtill några miljarder kronor och är därmed marginell i förhållande till dentotala omslutningen och saldot på budgeten. Samtliga myndigheter upprättar numera balans- ochresultaträkningar, i vilka dock en stor del av myndighetema inte redovisaranläggningstillgångar. Fullständiga balansräkningar finns för affärsverken ochför vissa andra verksamheter. RRV har vidare medhjälp av myndighetemas bokslut och enkäter upprättat en balansräkning förstaten.