prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Fömyelsearbetet inrUctes även på att rationaliseraNordiska ministerrådets organisation. Antelet ämbetsmaimakommittéer har därförbegränsats och ministerrådets sekreteriat omorganiseras så att kostaadema fördet minskas. En översyn har också gjorts av regelverken för detnordiska samarbetet. Regeringen förelade rUcsdagen förslag omändring i den nordiska samarbetsöverenskommelsen (Helsingforsavtelet). De nyabestämmelsema i avtelet tt-ädde i kraft . har under innevarande verksamhetsår, framtill session i , ordförandeskapet i Nordiska " Därmed har vi ett huvudansvar för att genomföra Prop. 1993/94:100 förnyelsenav det nordiska samarbetet och att driva verksamheten i övrigt Bilaga 4framåt. En av de vUctigaste uppgiftema underordförandeperioden är att hålla nära kontekt med de övriga nordiska länder,och , som förhandlar om medlemskap i . Sysselsätming och ekonomisk tUlväxt har högprioritet. En gemensam nordisk plattform uterbetedes som bidrag till deteuropeiska tillväxtinitiativet inför det gemensamma mötet med EG:s och EFTA:sekonomi- och finansministrar i aprU 1993. Andra frågor som prioriteras är att utredafömtsättningama för ett nordisk TV-samarbete via satellit och möjlighetema attavlägsna hinder för personers resa, uppehåll och arbete över gränsema i denordiska ländema. Arbetet med att göra de nordiska ländema till engemensam marknad för högre utbildning och forskning fortsätten Det innebär attnordiska stadenter skall kunna välja mellan universitet och högskolor i helaNorden. Utgångspunkten för Nordiska ministerrådetsbudgetplanering är att budgeten skall vara realt sett oförändrad. Den nyainrUctaingen av samarbetet medför att betydande omprioriteringar gjorts inombudgetramen. Anslagen till kultur- och utbUdningsområdet ökas väsentiigt ochfinansieras med besparingar på de fieste andra områden. Nordiska ministerrådetsbudgetförslag för behandlades av vid sessionen inovember 1993. Därefter festställde ministerrådet budgeten i enlighet med deändringar som föreslagit. En utförlig redogörelse för det nordiska samarbetethar lämnats i den berättelse som överlämnat tUl . Degenomgripande förändringama i Cenöl- och inklusive f d. Sovjemnionenhar skapat helt nya möjligheter för allsidigt och vittomfattende samarbete. Utvecklingen mot demokrati, rättsstet ochmarknadsekonomi har varit snabb, som den gett upphov till konflikteroch sociala spänningar. Denna omdaningsprocess är på intet sätt avsluted.Bakslag har redan förekommit och kan inte uteslutes . Det ligger ivårt eget intresse att den fortsatte utvecklingen blir positiv. Mot dennabakgrand har regeringen lagt stor vikt vid att stödja framväxten av stebila ochdemokratiska steter i vårt närområde. Övergången från kommando-ekonomi tillmarknadsekonomi spelar här en utomordentiigt vUaig roll. När nu militära hot och ideologisk konfrontetionfått ge plats för verkligt samarbete är det en uppgift för att verka för att förändringama blir bestående. Det är också ett svenskt intresse att lindra oundgängliga negativa effekter av sötikturanpassningen och därigenom 14 undvUcaatt utvecklingen i vårt närområde leder tUl bestående social oro. Vihar också intresse av att gemensamma ansö-ängningar görs för att Prop.1993/94:100 bevara och förbättra miljön i . Syftet med regeringens östpolitUc är sålunda attbidra till stebilitet och gott grannskap i . Det blir härigenomockså möjligt att återknyte de historiska kontektema med de cenö-al- ochösteuropeiska ländema i vårt närområde och med deras folk. försöker viåstedkomma genom en rad åtgärder - bUateralt, regionalt och som en del av ensamlad västeuropeisk insats. I de urspmngliga reformländema, , Ungem ochPolen, har samhällsomvandlmgen kommit långt. Av de baltiska stetema har Estiandhunnit längst i reformprocessen. I fortsätter reformpolitiken, feststandom dramatiska förvecklingar understryker de väldiga svårigheter somreformarbetet möter. LUca viktigt som det ekonomiska biståndet är därför västspolitiska stöd åt omvandlingsprocessen, med tonvUrt på ansträngningama att sökaintegrera i det europeiska samarbetet. Under stetsministems besök iMoskva antogs en deklaration om fördjupade förbindelser, som ger engod grand för utvecklingen av officiella utbyte med det demokratiskaRyssland. Väl så viktiga är emellertid täta och breda informella kontekter påalla samhällsnivåer. På det regionala planet samarbeter ländema iNordeuropa i två nyupprättede multilaterala organ, , som omfatteralla Östersjösteter, och , ett foram för samarbete på Storkalottenmellan de nordiska ländema och . har visat sig vara ettlämpligt fomm för meningsutbyten i olika centi-ala frågor. Inom dess ramdiskuteras också regionala "lågnivåhot" i form av miljöföroreningar,nukleära risker, smuggling av vapen och narkotUca samt illegal flyktingtrafik.Också utenför finns betydande destebiliserande fektorer somberör , som t.ex. flyktingsti-ömmaraa från konflikterna på . I många länder i Ceno-al- (x:h harreformpolitiken konsoliderats och gmnden lagts för tillväxt och för ett utökatdeltegande i intemationellt varautbyte. och andra industriländer söker på olUcasätt, bl.a. med handelspolitiska medel, stödja reformprocessen och ettintensifierat ekonomiskt samarbete som syftar till att inlemma Central- ochÖsteuropa i det multilaterala handelssystemet. En friare handel är ett av deviktigaste sätten att knyte dessa ekonomier närmare . EG har slutitassociationsavtel (som innehåller avsnitt om frihandel) och EFTA-ländema haringått frUiandelsavtel med , , , (gällernumera och ) samt Ungem. Dessa frUiandelsavtel, som avserindustrivaror, är assymetriska, dvs. västsidan avvecklar sina tallar snabbareän östsidan. EFTA-avtelen har samtliga ö-ätt i kraft. EFTA-ländema har ocksåundertecknat samarbetsdeklarationer med , de baltiska stetema och medSlovenien. Bilaterala frihandelsavtel mellan ochEstiand, Lettiand respektive Liteuen ingicks . nytthandelsavtel med och ingicks ett handelsavtel 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 4 Handelsavtel framförhandlas också med Kazachsten, Prop. 1993/94:100 och . samarbete med Centt-al- och Östeuropautgör en integrerad del av den svenska östpolitiken. Samarbetets syfte är attpå olUca sätt bistå ländema i den pågående samhällsomvandlingen och medverkatill normalisering av relationema. Som redan nämnts, ligger det även i Sverigeseget inti-esse att utvecklingen leder till stebila politiska förhållanden,ekonomiska framsteg och en ökad öppenhet mot omväriden. Målsättningamaför det svenska östsamarbetet är: - att stödja åtempprättande och konsolidering avdemokratins och rättsstetens institationer, - att stödja återmförandet av en fungerandemarknadsekonomi, - att stödja åtgärder för att förbättra miljön,särskUt i , och - attbistå de baltiska stetema att befäste sin nationella suveränitet. De båda förstaämnda målsätöiingama baseras på ESK:s Paris-stedga. Samarbetet med ländema i Cenö-al- och Östeuropabedrivs i enlighet med det program för budgetåren 1992/93-1994/95 somregeringen lade fram och som rUcsdagen antog . Detfömtsatte insatser om under vart och ett av de ö-e åren.Tillsammans med de medel som ställts till förfogande innebär detatt avsatts för ändamålet . Huvuddelen av det bilaterala samarbetet utgörs avkunskapsöverföring på de områden där samarbetsländema ut07ckt önskemål ombistånd och där svenska erfarenheter bedömts vara av inö-esse. Utbildning,rådgivning och expertutbyte är de insttiiment som - med de stora behov somfinns och de begränsade medel som stått tUl förfogande - föratsetts få denstörste stt-ategiska eflfekten. Insatsema genomförs via BITS (tekniskt bistånd),SIDA (bidrag tiU enskilda organisationer), (näringslivssamarbete),det stetiigt helägda bolaget (stöd tillsamriskföreteg) och Svenska institatet (utbUdnings- och kulwrsamarbete,expertatbyte). För att motverka splittring på alltför många mottagare och tetUl vara det mervärde som ligger i samverkan med länderaa i vår egen region,har det bUaterala samarbetet inrUctets på geografiska närområde, dvs.de baltiska ländema. Till ländema utenför närområdet kanaliseras svenskainsatser huvudsakligen genom multilaterala organ (främst Intemationella valutefonden. , Europeiska åtemppbyggnads- och , , och den s.k. G 24-grappen). Det är också främst genom några av dessa organ som bidrar tUl det makroekonomiska stöd och de infrasöiiktarella mvesteringar som behövs för att säkra den mera långsUaiga samhällsuppbyggnaden i de cenö-al- och östeuropeiska stetema. De finansiella flöden genom de intemationella finansieringsinstitaten, som också kommer våra grannländer till godo, är av avgörande betydelse för Cenö-al- och reformarbete. En vUaig uppgift för det tekniska samarbetet är att komplettera det 16 finansiella stödet genomatt medverka till att dette utayttjas effektivt. Betydelsefulla initiativ har också tegits i nordisksamverkan. 1993/94:100 det baltiska investermgsprogrammet (BIP) och det nordiska BUaga 4miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) bör nämnas i dette sammanhang. Det är även angeläget att erinra om det bredaengagemang som folkrörelser och andra enskilda organisationer, kommuner,företeg och enskilda medborgare gett prov på, då det gäller stöd tillutvecklingen i de cenöal- och östeuropeiska stetema. En sterk folkopinion stårbakom östsamarbete och delter aktivt i dess förverkligande. /95 är det siste året 1992beslutede öeårsprogrammet. Samhällsomvandlingen i de cenöal- och östeuropeiskastetema är, som tidigare nämnts, långtifrån avsluted och behovet av stödutifrån väntes bestå . Det står redan nu klart att de svenskainsatsema bör fortsatte även efter /95. Detta haruöUcesutskottet också undersöukit i sitt betänkande i samband med behandlingenav innevarande års budget (bet. 1992/93 :UU 16). Det heter i betänkandet att enfortsättning av samarbetet med Cenöal- och ter sig "bådenödvändig och önskvärd". Regeringen delar detma uppfettning. Ett fortsattsamarbete bör planeras så, att insatsema kan bidra till den långsiktigautvecklingen i de cenöal- och östeuropeiska ländema. Stödet skall kunnaanpassas tUl förändrade behov i varje enskilt land, allteftersomreformprocessen framskriden Kontinuitet och flexibilitet bör prägla insatsema.Mot denna bakgmnd avser regeringen mför /96 återkomma tillrUcsdagen med förslag om program för fortsatt samarbete med Cenöal- ochÖsteuropa. Då det gäller det budgetår som omfattes av dennaproposition, dvs. 1994/95, är såväl totelbeloppet, , somhuvuddragen av verksamheten föratsedda i det redan beslutede öeårsprogrammet.Vissa nya initiativ har aktaaliserats av utvecklmgen i de berörda ländema. framhöll i sitt betänkande 1992/93:UU 16 att en mera grandläggande översyn av samarbete med Central- ochÖsteuropa vore påkallad. Under det nu löpande budgetåret har ettanalysarbete bedrivits inom UtrUcesdepartementet rörande östsamarbetetsinnehåll och utformning. En utvärdermg av SIDA:s bidrag tUl enskildaorganisationers samarbete med Cenöal- och har genomförts. Enuttedning har gjorts rörande inrUctning och samordning av samarbetet. Förslagom östsamarbetets framtida organisation har avgetts (Ds 1993:79). Vidare harflera svenska samarbetsorgan utfört egna utvärderingar inom sina respektiveverksamhetsområden. I anslutaing till avslutendet av det nu löpandeöeårsprogrammet och inför regermgens förslag om ett fortsatt program församarbete med Central- (x;h finns behov av en analys av dethittillsvarande samarbetets resultet och eflfekten Den utvärderingsprocess somskall ligga till gmnd för denna analys har redan inletts. Regermgen har låtit en uöedningsman undersökaföratsättningama att eteblera ett Sverige-hus i . Slutsatsen i en rapport som presenterades är att det finns föratsättningar att gå vidare 17 med dette projekt där ettsärskilt hus identifierats som lämpligt. närvarande staderasrapporten, mte minst de finansiella konsekvenser, Prop. 1993/94:100 som ensatsning enligt uttedningens rekommendation skulle medföra. Det Bilaga 4 kanfinnas skäl att återkomma till rUcsdagen i dette ärende. /Uruguayrundanoch övriga multilaterala handelsfrågor Sverigessterka uöUceshandelsberoende gör det till en cenöal uppgift att slå vakt om ochaktivt bidra till att stärka ett öppet multilateralt handelssystem. ärsärskUt viktigt i det nuvarande svaga konjunktarläget i stora delar av världen,då det protektionistiska trycket växer sig starkare. har deltegit aktivt i de globalahandelsförhandlingarna i , den s.k. Uraguayrandan, som pågått sedan år1986. Rundans mål har varit att ytterligare liberalisera världshandeln för bådejordbraks- och indusöivaror, att utvidga GATT-avtelet med regler på nyaområden, som tjänstehandel, immaterialrätt och investeringsvilUcor, och attstärka regelsystem och dess efterlevnad. En slutappgörelse på samtiiga förhandlingsområdenantogs av de förhandlande partema . Uppgörelsenkompletteras med ländervisa åteganden bettäffande marknadstUlöäde för varor ochtjänster. Överenskommelsen skall undertecknas vid en ministerkonferens iMarrakech . Sedan följer nationell ratificering och avtelen öäderdärefter i kraft . Den förhandlingsuppgörelse som antegits är somheUiet bra för . Omfattende tallsänkningar, inklusive fullständigtallavveckling på vUaiga vamområden som stål, läkemedel, medicinsk utmstning,bygg-och jordbraksmaskiner samt möbler, skapar nya marknadsöppningar. Stödettill jordbraket reformeras och reduceras och gränsskyddet öappas ned. Demångåriga imporöesöiktionema för teko-varor avvecklas. skärpspå vUaiga områden som antidumpmg och subventioner. För förste gången skapas ett regelverk inom för tjänstehandeloch andra viktiga områden som immaterialrätt och investeringsvUlkor. GATTombUdas till en världshandelsorganisation (WTO) (x;h får därmed en festareadminisöativ och organisatorisk styming. Den ökade handelsliberalisering och det stärkteregelsystem som mndan medför, är av särskild vikt med tenke på de ekonomiskaoch politiska utmaningar vi står inför. Framgången i Uraguayrandan motverkarprotektiomstiskt tryck och tendenser tUl att söka lösningar på handelsproblemutenför regelverket. Det är en mycket viktig faktor för att ökaframtidsöon och understödja ekonomisk tillväxt. genomförda stadier iOECD bedömer vinstema i form av ökad global tiUväxt mer än efter genomförandeperioden. Välfärdsvinsten inom EFTA-ländemaberäknas till , vilket pekar mot en välfärdsvinst förSveriges del motsvarande när eflfektema eftercirka nått oss fullt ut. Framgången inom innebär också ett väUcommetstöd för det multilaterala handelssystemets öovärdighet. Deregionala mtegrationssöävandena intensifieras rant om i världen; Prop.1993/94:100 EES, EFTA:s och EG:s frUiandelsavtel med länder i Cenöal- ochBilaga 4 , , det nordamerUcanska frUiandelsavtelet() är exempel. För är det självklart att regional och globalliberalisering måste gå hand i hand eftersom de kompletterar och förstärkervarandra. Framgången i Uraguayrandan är också av stor betydelse för länderaa iCenöal- och lUcsom för u-ländema. Medlemskap i minskar inte vårt inöesse för etteflfektivt globalt handelssystem. med våra förhandlingar ommedlemskap i har med all kraft verkat för en framgångsrUc avslutningav Uraguayrandan. har stor betydelse som organ förerfarenhetsutbyte mellan de utvecklade marknadsekonomiema i världen. Ett antelutenförstående länder har efter de senaste årens omfattende politiska ochekonomiska förändringar visat sterkt inöesse av att eteblera relationer medorganisationen. fiimer en sådan dialog värdefull. kommer att uppmärksamma ettantel frågor av stor vUct. Ett prioriterat ämnesområde, som kan bli föremål förmultilaterala förhandlingar efter Uraguayrandans avslutning, är hur nationellpolitik kan anpassas till den pågående globaliseringen av handel och industri.Dette område omfatter bl.a. frågor om handel och miljö, handel och konkurrenssamt handel och investeringar. Förhandlingar pågår mom ram om attytterligare skärpa reglema i den s.k. consensus-överenskommelsen påexportkreditområdet. Syftet är ökad öppenhet och minskade subventioner. För attminska handelssnedvridning har partema till överenskommelsen också enats om attsöka eteblera vissa gemensamma principer vad gäller villkoren för stetiigaexportkreditgarantier. fortsätter sitt arbete efter de nyariktlinjer och arbetsformer som antogs vid den åttonde konferensen iColombia. Det innebär att huvudsakligen skall vara ett foram för utbyteav nationella erfarenheter i frågor som berör handel och utvecklmg till gagnför främst u-ländema och för ländema i Cenöal- och . tUlhördeinitiativtagarna till reformarbetet och verkar aktivt för att det fiillföljs.En förste utvärdering av reformema görs då firar sitt30-årsjubileum. Det intemationella samarbetet på råvaraområdetgenomgår en förändring. prisstebiliserande avtel ersätts alltmer medandra samarbetsformer. stödjer en utvecklmg i rUctning bort från försökatt reglera råvaramarknadema. Frågan om sambandet mellan handel och miljöbehandlas såväl i som och . Regermgen avser att agera aktivt iolUca fora för att göra handels- och miljöregler ömsesidigt stödjande. Detsterka svenska engagemanget för den globala utvecklingen består. framtidamedlemskap i innebär inte någon förändring härvidlag, uten öppnarvägen för ett aktivt svenskt deltegande i unionens kontekter med Prop.1993/94:100 ländema utenför . Vi skall även i dette sammanhang vara enklar Bilaga 4 röst för fred, frUiet, demokrati, marknadsekonomi ochrespekt för mänskliga rättigheter. Genom de utmärkta förbindelsema med pågår nära samverkan mellan ländema i många centrala frågor, särskilt vad gällerformandet av en effektiv europeisk freds- cxh säkerhetssttTiktar. Desvensk-amerUcanska handelsförbindelsema är rUa utvecklade. På många håll i världen märks sterka söömningar motökat ansvar för det egna landets och den egna regionens utveckling ochsamarbete. Intemationellt stöd åt sådana processer kan påskynda dem. Ett glädjande tecken är att de afrUcanska ländemanu själva är beredda att öka sina insatser för att bidra tUl att förebygga ochlösa konflUcter på den afrUcanska kontinenten. Vid sitt toppmöte i i juni1993 beslöt sålunda OAU (Organization of African Uiuty) att organisationenssekreteriat skulle få ansvar för konfliktlösande åtgärder. pågårdemokratiseringsprocesser i flera afrUcanska länder. I vissa fell har dessarönt framgång och resulterat i regeringsskiften efter fria val medflerpartisystem eller i att en organiserad politisk opposition fåttrepresentetion i parlamentet. I andra delar av kontinenten har däremotsttävandena att utöka det folkliga inflytendet stött på motstånd. VäpnadekonflUcter har bmtit ut eller inbördeskrig fortsatt. I vissa länder harmilitären motsatt sig förändringar. Den svenska exporten tUl utgör bara litetmer än av totelexporten. Genom att förbudet mot handel med harupphävts förväntes exporten dit öka avsevärt. Regermgen harlämnat ett särskilt bidrag till för att inrätte ett kontor förexportfrämjande verksamhet i SydafrUca. De latinamerUcanska ländema har under de senasteåren genomfört såväl politiska som ekonomiska reformer. En konsolidering avdemokratin pågår och respekten för mänskliga rättigheter ökan Tillväxten imånga av de latmamerUcanska ländema har varit hög. Den svenskapolitiska, ekonomiska och kommersiella närvaron i LatinamerUca har mångårigaöaditioner. För är det därför av fortsatt vUct att stödja ochunderlätte pågående reformer Exporten tUl svarar fordrygt av den totela svenska exporten. Goda föratsättningar finns dock för enökning eftersom flera länders ekonomier nu har återhämtet sig efter skuldkrisenoch eftersom vUctiga omläggningar av den ekonomiska politUcen ochhandelspolitiken har ägt ram. I CenöalamerUca är det av särskild vUrt attstödja den pågående fredsprcx:essen. Den ekonomiska liberaliseringen ochregionala integrationen på kontinenten ligger också väl i linje med den svenskaregeringens politUc. I har överenskommelsen mellan Israeloch PLO skapat en ny sitaation. Förhandlingama fortsätter nu mellan och PLO men också mellan och grannländema. Förhoppningen är att dessa förhandlingar leder fram till ett fredsavtel. Fred i denna del av världen 20 skulle utgöra en kraftfullimpuls tUl ekonomisk utveckling, handel och förbättradelevnadsvillkor, inte minst för de palestinska flyktingama i Prop.1993/94:100 regionen. Även respekten för de mänskliga rättighetema skullegynnas Bilaga 4 av en fredsuppgörelse. Den svenska exporten tUl Mellanöstem sjönk kraftigtunder . Minskningen förklaras främst av en kraftig nedgång av exportentill . har dock förblivit en av de vUctigaste svenskaexportmarknadema i regionen. De asiatiska ländema svarar för en allt större delav världsekonomin. Förståeliga anspråk görs från flera av världsdelens länderpå ett större inflytende i världspolitUcen. Några av världens stormakteråterfiims i . Säkerhetspolitiskt har de senaste årens förändrmgar på denvärldspolitiska kartan natarligtvis påverkat också . Bildandet av en radnya steter på det foma Sovjetanionens område samt den säkerhetspolitisktförändrade sitaationen i regionen har tilldragit sig intemationellt inöesse.Oroande tecken på en asiatisk militär upprastaing, inte minst vad gällerkämvapen, blir allt tydligare. Den snabbaste ekonomiska tillväxten i världen skerfortsatt i Ostesien. Den svenska exporten till denna region växer också snabbt.Kina är det land i världen som har haft både de störsteexport- och importökningama. Landet är också en av snabbast växandeexportmarknader. Dessa omständigheter undersöyker betydelsen av att Kinainlemmas i , om vilket förhandlmgar pågår i . ÖvrigavUctiga marknader i regionen är , , , och Hongkong.Samtiiga dessa är bland 30 störste exportmarknaden Officiellt stöd och kontekter på regeringsnivåspelar en vUrtig roll i det exportfrämjande arbetet på många u-landsmarknader.Vad gäller sådant stöd prioriterar regermgen främjandet av svenska företegsinöessen särskilt i med snabbt växande ekonomier och med storpotential för svensk export. Ett ökande antel har vidtegit eller är ifärd att vidte åtgärder för att liberalisera sin uöikeshandel. Pågåenderegionala integrationssträvanden utenför följs med inöesse. Underföratsätttiing att de är föreiUiga med anser regeringen att dylUca utgörvUaiga komplement till det multUaterala handelssystemet. , och undertecknade ettavtel om inrättende av ett frUiandelsområde, North American Free Trade Area(), vilket kompletterades med sidoavtel rörande miljö och arbeterskydd.NAFTA öäder i kraft och därigenom skapas i NordamerUca ettfrihandelsområde som i storlek motsvarar det västeuropeiska frUiandelsområdet.Dette ökar betydelsen av dessa marknader och vårt möesse för dem. Detsvenska intemationella utvecklingssamarbetet redovisas under Exportfrämjande,exportfinansiering m.m. Prop. Deriktlinjer som rUcsdagen beslutede om avseende stetens roll i den exportfrämjande verksamheten vid Exportråd liggerfest (prop. 1991/92:108, bet. 1991/92:NU23, rskr. 1991/92:227). Exporöådet harbedrivit ett vUctigt arbete med att anpassa verksamhet och organisation tUl denya rUctiinjema samt till det minskade anslaget. En närmare redovisiung lämnasunder anslaget E 2. Exportkreditaämnden (EKN) har till uppgift attfrämja svensk export genom utfärdande av garantier. Garantin är en försäkringsom skyddar svenska exportörer mot vissa fÖrlusöisker i exporteffärenGarantimöjlig-hetema underlätter export till framför allt och tillländema i Cenöal- och . Det är väsentiigt att EKN, inom ramen för kravetatt garantiverksamheten skall gå Uiop, kan erbjuda svenska företeg vUlkor sommotsvarar vad som gäller i våra viktigaste konkurrentiänden Regermgenunderstryker därför betydelsen av det arbete som bedrivs inom ram ochsom syftar till att uppnå konkurrensneuöalitet mellan OECD-ländema i vad avserexportkrediigarantigivning. En närmare redovisning av nämndens verksamhet ochresultet jämte frågeställningar inom nämndens verksamhetsområde lämnas underanslaget E 3. /95 redovisas regeringensinsatser i frågan om stetsstödda exportkrediter genom AB Svensk Exportkreditunder denna huvudtitel.