prop · GG03190 · 1993-03-25 00:00:00 — En fastighetsägare får, i En fastighetsägare får, i den den mån han är skattskyldig mån han är skattskyldig för för uthyrning eller upplåtelse uthyrning eller upplåtelse av av fastighet eller del därav fastighet eller del därav enligt enligt 2 § tredje stycket, 2 § tredje stycket, från förvärvet dra från förvärvet dra av den skatt av den skatt som upptagits i som upptagits i ett av säljaren ett av säljaren utfärdat intyg utfärdat intyg enligt 16 § femte enligt 16 § femte stycket. stycket och som av denne Motsvarande gäller, om inbetalats till staten. fastigheten används i annan Motsvarande gäller, om verksamhet som medför fastigheten används i annan skattskyldighet enligt denna verksamhet som medför lag. skattskyldighet enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . I verksamhet som avser upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel eller upplåtelse av spåranläggning för järnvägstrafik medges avdrag för ingående mervärdeskatt också för skatt som hänför sig till förvärv eller införsel som gjorts fr.o.m. . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , Proposition om mervärdeskatt på väg- och broavgifter, m.m. Upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel mot avgift är inte en till mervärdeskatt skattepliktig tjänst. Utredningen om teknisk översyn av mervärdeskattelagen (Fi 1991:01) har i sitt betänkande Ny mervärdesskattelag (SOU 1992:6) bl.a. föreslagit att sådana tjänster skall omfattas av skatteplikten. Jag avser nu att ta upp denna fråga. Chefen för tillkallade en särskild utredare (riksdagsledamoten ) för att undersöka om de nuvarande reglerna om mervärdeskatt ger upphov till snedvridningar i konkurrenshänseende och om så är fallet lämna de förslag som behövs för att undanröja dessa effekter. Utredningen, som har funnit att vissa frågor bör behandlas med förtur, har överlämnat ett delbetänkande Vissa mervärdeskattefrågor (SOU 1992:121). I betänkandet föreslås på flera områden betydande förändringar i mervärdeskattereglerna. Jag är emellertid inte nu * med undantag för vad som föreslås i fråga om skatteplikten för medicinskt betingad fotvård och för vissa skepp och luftfartyg * beredd att ta ställning till vad utredningen anfört och lämna några förslag med anledning härav. Dessa förslag får prövas i samband med beredningen av utredningens slutbetänkande. I detta sammanhang tar jag också upp en fråga om skatteplikten för tillhandahållande av lokal eller annat utrymme för idrottsutövning och en fråga om när intyg om återförd mervärdeskatt vid försäljning av viss fastighet får utfärdas. 2 Skatteplikt till mervärdeskatt för väg- och broavgifter m.m. Skälen för mitt förslag: och regeringar har träffat avtal om en fast förbindelse över , (prop. 1990/91:158). En miljökonsekvensbedömning sker just nu av den fasta öresundsförbindelsen. Enligt avtalet skall förbindelsen vara avgiftsfinansierad. Av punkt 5 i tilläggsprotokoll till överenskommelsen framgår att byggandet av förbindelsen inte skall belastas med mervärdeskatt. När det gäller frågan om mervärdeskatt på användandet av förbindelsen antecknades vidare i tilläggsprotokollet att frågan skall lösas innan förbindelsen tas i drift och med beaktande av då gällande lagstiftning i de båda staterna och med uppmärksamhet på de särskilda förpliktelser som åvilar medlemmar av de Europeiska gemenskaperna. Upplåtelse för trafik av väg, bro eller annan anläggning omfattas f.n. inte av skatteplikt till mervärdeskatt. Utredningen om teknisk översyn av mervärdeskattelagen har bl.a. föreslagit sådana ändringar i fråga om undantaget från skatteplikt för upplåtelse av rättighet till fastighet att upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel enligt utredningen kommer att omfattas av skatteplikten till mervärdeskatt. Som skäl härför anför utredningen att den nuvarande skattefriheten för dessa avgifter missgynnar skattepliktiga transportformer såsom järnvägs- och färjetransporter. För att undvika en mervärdeskattebelastning på kostnaderna för uppförandet av en fast förbindelse över på det sätt som förutsätts i överenskommelsen, är det enligt min mening naturligt att såsom utredningen föreslagit inordna dessa tjänster under skatteplikten till mervärdeskatt och på så sätt skapa en avdragsrätt för den mervärdeskatt som belöper på kostnaderna för uppförandet av förbindelsen. En betydande del av kostnaderna för anslutningarna till den fasta förbindelsen belöper på byggande av spåranläggningar som skall upplåtas för järnvägstrafik. De skäl som anförts ovan för en skatteplikt avseende upplåtelse av väg, bro eller tunnel kan därför anföras också i fråga om en skatteplikt för upplåtelse av spåranläggning för järnvägstrafik. Utredningens förslag har remissbehandlats. I fråga om den föreslagna skatteplikten för vägavgifter m.m. har förslaget avstyrkts av och . framhåller bl.a. att det vore orättvist att skattebelägga just de trafikanter som måste färdas på avgiftsbelagda vägar men inte det stora trafikkollektivet. Verket anser vidare att en skatte- beläggning skulle innebära väsentligt förändrade förutsättningar för de överenskommelser som träffats mellan staten och företrädare för Stockholms-, i fråga om utbyggnad av trafikleder som skall betalas med vägavgifter. I övrigt har överenskommelse om avgiftsfinansiering endast träffats för den broutbyggnad som påtagit sig att delfinansiera. En skattebeläggning skulle även här innebära en väsentlig förändring av förutsättningarna för bolagets verksamhet. Dessutom anför verket att en skattebeläggning av vägavgifter skulle medföra en minskad benägenhet att använda de vägar som från samhälleliga utgångspunkter bör användas. ansluter sig till yttrande och anför dessutom att bolaget förutsätter att full kompensation erbjuds från staten om mervärdeskatt införs på nu aktuella avgifter. Utöver vad som sägs i den ovan angivna överenskommelsen mellan om en fast förbindelse över och det därtill fogade tilläggsprotokollet, kan även andra skäl anföras för en skatteplikt för dessa tjänster. Som utredningen har anfört innebär en skattebeläggning att neutralitet uppnås gentemot skattepliktiga transportformer som t.ex. järnvägs- och färjetransporter. En skatteplikt för vägavgifter m.m. innebär också en harmonisering till vad som gäller enligt EG:s sjätte mervärdeskattedirektiv. Med hänsyn till innehållet i överenskommelsen mellan anser jag också att det är av vikt att utredningens förslag i denna del liksom mitt förslag i fråga om skatteplikt för spåranläggning genomförs . Förslaget bör således behandlas särskilt och bli föremål för lagstiftning . Utredningen har också föreslagit att upplåtelse för trafik av bro eller tunnel mellan och annat land skall anses som export. Jag delar denna uppfattning. Redan konkurrensskäl talar för en sådan ordning. Transport direkt till eller från utlandet jämställs med export. Det bör inte vara någon skattemässig skillnad mellan att utnyttja t.ex. en färja för transport av ett fordon till ett annat land och att utnyttja en avgiftsbelagd bro eller tunnel. Frågan om mervärdeskatt på avgifter på förbindelser mellan stater inom EG eller mellan en EG-stat och tredje land har inte slutgiltigt avgjorts inom EG. I avvaktan på ett sådant avgörande bör med hänsyn till vad jag anfört ovan upplåtelse för trafik av bro eller tunnel mellan och annat land tills vidare jämställas med export. Med bro eller tunnel bör också avses järnvägsbro resp. järnvägstunnel. Detta innebär att ingen del av avgiften för upplåtelse av en bro eller tunnel till annat land kommer att beskattas. I de fall en skattskyldig tar ut en gemensam avgift för trafik på en väg eller spåranläggning inom landet och en bro eller tunnel till annat land, skall skatten tas ut på den del av avgiften som belöper på vägupplåtelsen. Det lagförslag som utredningen har lämnat i denna del är utformat i enlighet med utredningens förslag till ny mervärdesskattelag i övrigt. Den föreslagna lagen skiljer sig i betydande utsträckning från den nuvarande lagen om mervärdeskatt, både vad gäller systematik och språklig utform- ning. Det är därför nödvändigt att anpassa de föreslagna be- stämmelserna till nuvarande lag. Mitt förslag i denna del föranleder ändringar i 2 a § samt i punkt 8 av anvisningarna till 8 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt (ML). 3 Undantag från skatteplikt för viss fotvård Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom har tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Utredningen har föreslagit att medicinskt betingad fotvård skall undantas från skatteplikt. Jag har samma uppfattning. Med medicinsk fotvård avses behandling och åtgärder som anses ligga inom hälso- och sjukvårdens ansvarsområde och som är av vikt för att undvika komplikationer vid vissa sjukdomstillstånd. Det gäller t.ex. diabetes, ledgångsreumatism, psoriasis, vissa cirkulations- och hudsjukdomar m.m. Sådan fotvård tillhandahålls i betydande utsträckning efter ordination eller anvisning av den som behandlar grundsjukdomen. Starka skäl talar enligt min uppfattning för att denna typ av fotvård bör omfattas av undantaget från skatteplikt för sjukvård. Utredningen har emellertid funnit att det inte finns någon enhetlig gränsdragning mellan olika slag av fotvård och att ett undantag från skatteplikt omfattande enbart medicinsk fotvård skulle medföra besvärliga avgränsningsproblem. Utredningen har därför ansett att all fotvård som utförs efter indikation som motiverar särskilda fotvårdsinsatser bör undantas från skatteplikt. Fotvård som innefattar något moment av skönhetsvård eller som tillhandahålls för att öka det allmänna välbefinnandet bör således inte omfattas av undantaget. Enbart sådan fotvård som är föranledd av fotåkomma eller ges på grund av t.ex. nedsatta kroppsfunktioner skall enligt utredningen omfattas av undantaget. Jag anser att denna avgränsning är väl avvägd och ansluter mig därför till utredningens förslag. Mitt förslag medför ändringar i punkt 1 av anvisningarna till 8 § ML. 4 Undantag från skatteplikt för skepp och luftfartyg m.m. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt i fråga om undantaget från skatteplikt för skepp och luftfartyg. Utredningen har också föreslagit att skatt och avgifter inte skall erläggas vid införsel för drivmedel som medförs på fartyg för fartygets behov. Remissinstanserna: Förslaget har * såvitt avser undantaget för skepp och fartyg * avstyrkts av som bl.a. anför att förslaget står i strid med gällande principer om en generell beskattning av varor och tjänster och dessutom går längre än motsvarande undantag inom EG. Även avstyrker förslaget. Övriga remissinstanser har tillstyrkt eller lämnat förslaget utan erinran. Skälen för mitt förslag: Det tidigare undantaget från skatteplikt för skepp och luftfartyg slopades i samband med skattereformen 1991. Utredningen har funnit att den då införda skatteplikten för skepp och luftfartyg har inneburit en negativ konkurrenspåverkan för svenska redare och svenska flygbolag. Som exempel härpå anges att utländska fartyg som går i svensk kustfart medges temporär tullfrihet i enlighet med bestämmelserna i tullfrihetsförordningen. Ett svenskregistrerat skepp som förs in för att gå i inrikestrafik blir däremot föremål för införselbeskattning. Vissa flygbolag har s.k. cirkulerande reservdelslager vilket innebär ett kontinuerligt utbyte av reservdelar mellan t.ex. flygplatser inom de nordiska länderna. Enligt utredningen kan skatteplikten i dessa fall resultera i att samma reservdel blir belagd med mervärdeskatt , dvs. vid varje importtillfälle i . Med hänsyn till de av utredningen konstaterade problemen med en skatteplikt för skepp och luftfartyg och med beaktande av den negativa konkurrenspåverkan i internationellt hänseende som berörda företag utsätts för har utredningen föreslagit att det tidigare undantaget för skepp och luftfartyg återinförs. Liksom tidigare bör undantaget vara av kvalificerat slag. Jag ansluter mig till utredningens uppfattning. Såsom har anfört i sitt yttrande bör dock den föreslagna bestämmelsen kompletteras så att även fartyg för bogsering och bärgning omfattas av undantaget från skatteplikt. Regeringen förordnade i beslut med stöd av dåvarande 12 § ML att luftkuddefarkost för yrkesmässig person- eller godsbefordran samt del, tillbehör och utrustning till sådan farkost skulle undantas från skatteplikt. Beslutet upphörde att gälla vid utgången av . För att skattefriheten på detta område skall få samma omfattning som tidigare bör det nu föreslagna undantaget från skatteplikt omfatta även sådan luftkuddefarkost. I fråga om den av utredningen föreslagna skattefriheten vid införsel av drivmedel i vissa fall har anfört att det drivmedel som finns i fartygets ordinarie drivmedelstankar tulltekniskt bör anses ingå i varan fartyget. Om fartyget är ett sådant skepp som enligt mitt förslag skall vara undantaget från skatteplikt, anser styrelsen att därav följer att också nämnda drivmedel skall undantas från skatteplikt. Jag delar styrelsens uppfattning. Detta innebär emellertid inte skattefrihet för drivmedel som förs in på annat fartyg än sådant som är undantaget från skatteplikt. Utredningens förslag om skattefrihet avser drivmedel som medförs även på annat fartyg än skepp. Endast i undantagsfall torde dock internationell yrkesmässig sjöfart bedrivas med annat än skepp. Några skäl för att ha en vidare skattefrihet för drivmedel än vad som följer av den föreslagna skattefriheten för skepp finns enligt min mening inte. Förslaget föranleder införande av en ny punkt 21 i 8 § ML samt att punkten 12 av anvisningarna till 8 § ML erhåller ny lydelse. 5 Undantag från skatteplikt för vissa tjänster avseende sport och idrott Skälen för mitt förslag: Tjänster avseende sport och idrott är inte undantagna från skatteplikt till mervärdeskatt. Sådana tjänster omfattas således i princip av den generella skatteplikten. Emellertid har undantag från skatteplikt på andra områden fått effekter även på idrottsområdet. RSV har i sina rekommendationer m.m. om mervärdeskatt för upplåtelse av rättighet till fastighet eller del därav (RSV Im 1991:3), funnit att vissa upplåtelser av lokal för idrottsligt ändamål är att betrakta som skattefri upplåtelse av rättighet till fastighet. Som exempel på sådana upplåtelser har RSV bl.a. angivit uthyrning av banor för tennis, badminton, squash och golf. Vid vissa andra likartade tillhandahållanden har RSV däremot funnit att själva fastighetsupplåtelsen utgör ett underordnat led i en skattepliktig tjänst och därför skall omfattas av skatteplikten för den tjänsten. Som exempel på härpå anger RSV bl.a. utslag på s.k. driving range, bangolf och upplåtelse av speltider i bowlinghallar. Enligt min uppfattning är det olyckligt att olika former av sport- och idrottsutövning beskattas olika. Detta gäller i synnerhet när det är fråga om tillhandahållanden som är av förhållandevis likartad karaktär, som t.ex upplåtelse av banor för tennis resp. bowling. Jag anser att denna skillnad bör undanröjas. Från skatteplikt bör således undantas också andra tillhandahållanden av lokal eller annan anläggning för sport- och idrottsutövning än sådana som omfattas av bestämmelserna om undantag för upplåtelse av rättighet till fastighet. Därutöver bör undantas också upplåtelse av verksamhetstillbehör eller annan inredning som utgör en förutsättning för utövandet av sporten eller idrotten och som ingår som ett led i lokalupplåtelsen. Det sistnämnda bör gälla också i de fall motsvarande verksamhetstillbehör eller inredning tillhandahålls i samband med sådan upplåtelse av fastighet för sport- eller idrottsutövning som är undantagen från skatteplikt enligt 8 § 6 ML. Undantaget bör emellertid inte omfatta tillhandahållanden i allmänhet av varor eller tjänster som avser sport eller idrott. Således bör t.ex. uthyrning av idrottsutrustning som inte ingår som ett led i tillhandahållande av lokal eller bana eller liknande för sport- eller idrottsutövning inte omfattas av det föreslagna undantaget. Förslaget innebär införande av en ny punkt 22 i 8 § ML. 6 Intyg om återförd mervärdeskatt i vissa fall Bakgrunden till mitt förslag: Enligt gällande bestämmelser skall en fastighetsägare som medgivits skattskyldighet för upplåtelse av fastighet, bl.a. vid försäljning av fastighet i vissa fall återföra beloppen av åtnjutna avdrag för ingående skatt för fastigheten eller del därav. Om köparen begär det, skall säljaren utfärda ett intyg om storleken av den ingående skatt som han återfört med anledning av försäljningen. Köparen får * om han medges skattskyldighet för upplåtelse av fastigheten eller del därav * efter förvärvet göra avdrag för den skatt som upptagits i ett sådant av säljaren utfärdat intyg. Det är tillräckligt att säljaren i mervärdeskattedeklarationen har redovisat de återförda beloppen för att han skall kunna utfärda ett sådant intyg. Något uttryckligt krav på att beloppen faktiskt har inbetalats till staten finns inte inskrivet i ML. Det har hävdats att köparen skall medges avdrag för i intyget upptagen skatt även i det fall betalning av den återförda skatten inte sker, t.ex. på grund av säljarens konkurs. Detta får till följd att staten i vissa fall kan tvingas återbetala mervärdeskatt två gånger avseende samma förvärv. Det är enligt min uppfattning inte tillfredsställande och materiellt helt oriktigt. En förutsättning för att avdrag skall kunna medges för skatt som tagits upp i ett intyg bör vara att skatten faktiskt har erlagts. Bestämmelserna bör därför kompletteras så att intyg om belopp som återförts på grund av fastighetsförsäljningen får utfärdas först när skatten återförts och dessutom inbetalats till staten. Förslaget innebär ändringar i 16 § samt i anvisningarna till 17 § ML. Skälen för mitt förslag: Det är angeläget att de föreslagna ändringarna kan genomföras . Detta kan lämpligen ske . Med hänsyn till att prospekteringsarbeten som avser den fasta förbindelsen över redan har påbörjats i viss utsträckning och med beaktande av innehållet i överenskommelsen mellan om den fasta förbindelsen, anser jag att starka skäl talar för att avdragsrätt för ingående mervärdeskatt i verksamhet som avser upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel och upplåtelse av spåranläggning för järnvägstrafik medges för skatt som hänför sig till förvärv eller införsel för verksamheten som gjorts fr.o.m. . I enlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats förslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Lagförslaget avser i och för sig sådana frågor som faller inom Lagrådets granskningsområde. Förslaget är emellertid av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta lagförslaget. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.