prop · GH03252 · 1993-12-31 00:00:00 — Namrvårdsverketestöd kompletterar det stöd som ges genom Beredningen för intemationeUttekniskt ekonomiskt samarbete, BITS. Den huvudsakUga skillnaden är attNaturvårdsverket kan ge stöd i direktkontakt med myndigheter i mottagarlandet.Det behöver således mte kanaUseras genom landete regering. Svenskamyndigheter, som har en lång och bred erferenhet av mUjöarbete, har goda fömtsättningaratt kunna göra en betydande insate vad gäUer kunskapsöverföring ochförvaltningsstöd. Förvaltningsstödfömtsätter en ömsesidig kommunikation. är relativt oproblematiskt sålänge det gäUer mUjöpoUtikens naturveten-skapUga frågestäUningar men blir betydUgtmera kompUcerat när det gäUer mUjöpoUtikens institutionelfe frågeställningar. OrsakemaUgger i de historiska skillnadema beträffande lagstiftning och förvaltningsupp-byggnad.Även kapaciteten att te emot förvaltiiingsstöd varierar mellan mottegarländema.Det är viktigt att biståndet inte formas så att de fiam-växande marknadsekonomiemafestnar i biståndsfäUan. Namrvårdsverkethar inlett följande samarbete: \-strategier:Verket organiserade ett veckoseminarium för polska deltogare om hurden svenska mUjöfegstiftningen tillämpas på utbyggnaden av reningsverk medtyngdpunkten i samspelet mellan ramlagstiftning och myndighetetillämpning.Seminariet följs nu upp. MUjöfarUgtavfaU: Diskussioner har inlette med de lettiska, Utouiska och estniska mUjöministeriema(eUer motsvarande) om en kartfeggning av PCB i de baltiska kraftsystem. Detpolska mUjöministeriet har uttryckt önskemål om en utbUdning i avfaUshanteringpå nivå. Naturvård:En överenskommelse har natte med det lettiska ministeriet om ett omfettandesamarbete inom naturvården som ett led i en lettisk "National Environment ActionPlan" i anslutning tiU Dobris-Luzem-Sofia-processen. Ett naturvårdsprojektdrivs också i i Naturvård finns också med som ett tänkbart Skr.1993/94:252 samarbeteområde med i Novgorcxl- och Pskov-regionema. MUjöövervakningoch tillsyn: En preliminär överenskommelse har ingåtte med det polska mUjöministerietom stöd tiU ackreditering efter västeuropeisk standard av ett antal regionala mUjöfeboratorier.Försfeg finns att feboratoriema i och Tamow skaU ackrediteras. Diskussionerhar förte med de estniska, lettiska och Uteuiska mUjöministeriema om sammauppgift. Målet är att aUa fyra ländema skaU ha ackrediterade feboratorier. Förvaltningsuppgifter:En särskUd överenskommelse har nåtts med det estniska ministeriet om tre olikaförvaltningsuppgifter. Vidare planeras UtbUdning om svensk mUjöpoUtik och omdet svenska systemet för tiUståndsgivning och konttoU för såväl som Lifeuen. : Samarbete mellan sju kommunförbund i och motevarandeorganisationer i norra har stötte av BITS. De motsvarande länsstyrelsemahar i flera faU haft kontakter med motsvarande vojevodskap. samarbete mnehåUerockså en mUjökomponent. anser att denna komponent är så viktigi ett samlat mUjöpoUtiskt perspektiv att den bör få en särskUd uppmärksamhetoch viU försöka utveckfe regionafe nätverk avseende myndigheteutövningen kringvattenskydds- och avfeUsfiågor. /95 har totalt 10 nuljoner kronor beslutete av (prop.1993/94:100 bU. 15, bet. 1993/94:JoU15, rskr. 1993/94:209) för fortsattförvaltningsstöd och kunskapsöverföring där övervägande del skaU användas förinsatser inom ramen för åtgärdsprogrammet. 2.2 Kunskapsöverföring, jordbruksområdet FörmUjöinsatser på jordbmksområdet har 25 mUjoner kronor anvisate tiU insateer i Estiand,Lettiand, Liatuen, och (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr.1992/93:138). Ansvaret för medlens fördelning har tiUdelate (). Projektet, som benämns Baltic Agricultural Run-off Action Program (BAAP),har inriktete mot demonstration, utbUdning och rådgivning inom jordbmksområdeti syfte att sprida kunskaper om mUjöanpassad jordbmksteknik, djurhållning och växtcxlUng.En utgångspunkt för stödet är övergång från kolchoser tiU private fåmUjejordbmk.I förste hand är flodema Öder och Vistufe i , Nemunas i Liteuen aktuelfe församarbete men även området kring samt S:t Petersburgs-och Kaliningradområdetär akmelfe. Målsättningenär att minska läckaget av växtnäring från jordbmket såväl tiU som tiUlokala yt- och gmndvattentäkter. Jordbmkete uteläpp spelar en viktig roU för euttofieringeni då av kväveutefeppen kommer från jordbmket och motsvarandeandel för fosfomteläpp är . MUjö-och jordbraksmirusterierna i mottegarländema är samarbete- Skr. 1993/94:252parter. I sker samarbetet med regionafe myndigheter i . Somutgångspunkt för arbetet har använte den svenskfinansierade studie omföroreningar från jordbmket i , och Liteuen, som färdigstäUdesår 1993. Vidare har gjorte en sammanställning av andra intemationeUtfinansierade projekt inom mUjö- och jordbmksområdet i mottegarländema. preliminära anslagsfördelningen har ca 22,2 mUjoner kronor hittiUs intecknate.Sex projekt i och har valte ut och har kostnadsberäknate tiU17,2 mUjoner kronor. För har avsatte en ram om 5 mUjoner kronor. Det föratsätteatt den svenskfinansierade delen av dessa projekt kommer att vara avslutede senast1997. Pågmnd av kraftigt höjda kosmader för produktionsmedlen och minskad Uvsmedelsprcxiuktioni de aktueUa ländema har användningen av mineralgödsel och bekämprungsmedelsjunkit tiU samma nivå som . Programmet inleds vid en lämpUgtidpunkt då lantbmkamas motivation har ökat betydUgt för att hushåUa med växtnäringoch andra insatemedel. Beroendepå de nämnda stmktureUa förändringama är det ttoUgt att Estiand, Lettiand och Liteuenpå kort sUct kommer att betydUgt minska sina uteläpp av föroreningar frånjordbraket. Men med en förbättrad ekonomi i Uvsmedelsprcxluktionen och ökad prcxluktionfinns risk för att uteläppsnivåeraa på kan komma att öka. I ettlångsiktigt perspektiv kommer det att krävas ytterUgare stödinsatser, framför aUtinom rådgivnings- och uÖjUdningsverksamhet, tiU lantbraket samt för uppbyggnadav regelverk för reglering av jordbmkete mUjöfrågor. 2.3 Investeringar i avloppsreningseiniäggningar Insatseri avloppsreningsanläggningar bedöms vara en av de kostnads-effektivare åtgärdemaför att förbättra mUjö. För dessa projekt behövs ofte finansieUtstöd som komplement tiU annan finansiering. Stödet kan utgå såväl som lån somgåvomedel. Det avgörs utifrån det enskUda projektete fömtsättningar. Även omländemas system för avgifteutteg av renings- och vattenavgifter börjar ftmgera,bl.a. med hjälp av den kunskapsöverföring som förmedfes, är dessa intäkter intetillräckUga för både drift och de stora mvesteringar som krävs initialt. Defyra deltegande utvecklingsbankema (, Europeiska ,Europeiska investeringsbanken och Nordiska investeringsbanken) bistår också medextem finansiering i form av lån. Ibeslut (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) avsattes 108 nuljonerkronor tiU finansieUt stöd tiJl en eUer flera avloppsreningsanläggningar i debaltiska ländema. För akute insatser och för hjälp med upprättande av finansieUplan vid avloppsreningsverket i har erhåUit 5 mUjonerkronor av dessa. Åtgärdsprogrammet innehåUer ett fiertal avloppsreningsanläggningar. Detär viktigt att valet av anfeggningar gmndas på att mottagarlandet Skr.1993/94:252 självt prioriterar valet av anläggning så att de ekonomiska åtegandenalandet självt måste göra verkUgen uppfyUs. En fömtsättning är också att det finansieUastödet används på ett kostnadseffektivt sätt. En särskild utiiedare (M 1993:10)har tiUsatts för att föresfe vUten eUer vUka anfeggmngar som bör komina i firåga.Uttedaren har avgivit en delrapport och det slutliga försfeget skaU lämnas tiUregeringen . I delrapporten görs den preliminära bedömningen attstödet bör utgå tiU en anläggning i vardera baltiskt land i kombination med lånfrån de intemationeUa finansieringsmstituten. Arbetet med att identifiera motfegareoch utarbeto ett färdigt förslag för de svenska medlen är omfettande och tarlängre tid än beräknat cfe huvudinriktningen är att det skaU bU projekt somsamfinansieras med något intemationeUt låneinstitut där en total renovering avreningsverk och avloppsledningar m.m. kan genomföras. En sådan samfinansieringger i längden avsevärt större mUjöeffekter och är mer kosmadseffektivt än enskUdasvenska insatser. Mottegarländemas förändrade syn på objekten och deras möjUghetatt avsätta medel utifirån de förändringar som skett sedan programmet upprättedeshar bidragit tiU den förlängda handläggnings-tiden. Attge stöd tiU projektförberedelser för mUjöinvesteringar är angeläget då det ären del i investeringsprojekten som offe är svåra att finansiera för ländemasjälva. Regeringen har avsatt ca 50 nuljoner kronor av 1993/medel för mUjöinsatseri (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361)för stöd tiU i förste hand projektförberedelser. Objekt som kan komma i frågaär sådana som väntes leda tiU investeringar. Stödet planerais att administrerasav BITS och samordnas med och . /95 har regeringen i prop. 1993/94:100 bU 15, (bet. l993/94:JoU15,rskr. 1993/94:209) föreslagit stöd om ytterUgare 126,3 mUjoner kronor för finansieUtstöd tiU framföraUt avloppsrenings-arUäggningar. Regeringen avser att ge BITS iuppdrag att fe firam förslag för storleksordningen l(X) nuljoner kronor tiUinvesteringar som företrädesvis skaU ske genom samfinansiering med de multifeterafefinansieringsinstitutionema där de svenska medlen i form av gåva, mjuka lån ete.bidrar tiU att mobiUsera annat kapital. De 100 mUjoner kronorna kan därigenomge möjUghet att genomföra projekt för mångdubbelt större belopp. 2.4 Naturvårdsplaner för kustlaguner och våtmarker Sverigefinansierar tiUsammans med EU:s LIFE-program projekt som skaU leda tiU attskötselplaner för kustfeguner och vikar i ländema i tasfram. Dessa planer är prioriterade insatser inom åtgärdsprogrammet och skaUarbetas fram mellan berörda länder och experter från Integrated , ICZM. Den totala kosmaden är ca 4,5 mUjoner kronor varav finansierar600 . 3 Energieffektivisering och satsning på fömybar Skr. 1993/94:252 energi m.m. Riksdagenhar beslufet att inom ramen för samarbetet om trafik och mUjö i ,of Mmisters of Transport, skaU 15 mUjoner kronoravsattes för finansiering av svenska punktinsatser i syfte att stärka koUektivtrafiken(prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361) om åtgärder mot kUmatpåverkanm.m.). Inom ramen för ovan nämnda konferens har öb arbetegmpper arbetet. En med trafiksäkerhet, en med infrastmkturoch en med trafik och mUjö där har ansvaret. Denekonomiska utveckUngen i är beroende av ett väl fungerandetransportsystem. Det finns ett stort behov av investeringar i vägar och mcxlemiseringoch uppmstning av jämvägsnätet. Bedömningen är att individemas behov av resorsamt deras möjUgheter att resa kommer att öka mycket snabbt, särskUt i desydöstra ländema kring . är osäkerheten stor om hur snabbt inkomstemaoch den private konsumtionen kommer att öka och hur kosmadema för att resa medolika färdmedel kommer att utveckfes. FörhåUandenaoch fömtsättningama i de sydöstUga ländema kring är sådana att enutbyggnad av koUektivtrafiken i dessa länder bör prioriteras. Ekonomiemapräglas av brist på utländsk valufe och medborgamas privatekonomiska simationär svår. Det finns ett stort behov av säkra och mUjövänUga fordon. gäUeräven koUektivtrafiken där också bristfäUigt underhåU, ineffektivitet och högadriftkostnader samt omodema tekmska system är akute problem. PrivatbiUsmens omfettninghar varit mycket Uten. De fordon som ftmnits har visat en mycket dåUg mUjömässigprestanda. En övergång tiU marknadsekonomi kommer att innebära ökad privatbiUsm,som en inttcxiuktion av fordon med bättre mUjömässig prestandasuccessivt kommer att ske. Rätt genomförd innebär en utbyggnad av koUektivtrafikenatt energikonsumtionen och avgasutefeppen minskar. Sammantegetkonsteterar arbetegmppen för trafiJc och mUjö att det krävs fiera olikaåtgärder för att uppnå ett mUjöanpassat transportsystem: - bättre umyttjande av befintUg teknik och tekniskutveckling, - effektivare umyttjande av existerande kapacitet i mfirastmkturen, - övergäng tUl mer nuljövänUga transportsätt och - reducering av antalet transporter. Arbetegrappenkonstoterade att på många platser där ti:aditionelfe lös ningar på trafikproblemen, framför aUt vägbyggande, genomförts har de grandläggande trafikproblemen återkommit. Kapaciteten och fiamkom- Ugheten i transportsystemet har minskat genom ökad trafik och straktu ren har inte förändrate. Ett effektivt transportsystem kräver nya an greppssätt som i tiUägg tiU teknik återspeglar mUjö- och energifirågor samt sociafe, orgamsatoriska och samhäUsekonomiska aspekter. Exempelpå punktinsatser som kan ge omedelbar mUjöeffekt: Skr. - Serviceprogram, utbUdning, reservdelar m.m. Dessainsatser skaU utformas så att de också kan avse befintUga fordon. Isyfte att på längre sUct stärka koUektivtrafiken i de baltiska ländema skaUmedel avsättas tiU en studie om anpassade koUektivtrafiksystem. Utöver frågorsom drift, organisation och fordon finns det skäl att specieUt betona vikten avatt utveckla lösningar som baseras på begränsade offentUga medel. Det finnsflera exempel på lyckade försök i skUda europeiska sfeder där tonvikten harvarit anpassning, tiU den socioekonomiska stmkturen och tiU trafiksystemeteegenskaper och tiUgängUghet på koUektivtrafik, snarare än utbyggnad av dyra ochtekniskt avancerade system. Energisystemeni uppvisar en rad brister av ekonomisk, teknisk och mUjömässigkaraktär. Energianvändningen har varit och är fortferande mycket ineffektiv,vilket beror på att energi-produktema tidigare under den planmässiga ekonomininte åsattes några egentiiga priser. Det tekniska underhåUet av anfeggningaroch nät har varit undermåUgt och mycket få åtgärder har hittiUs vidfegite föratt minska föroreningsutefeppen. Desvenska sateningama på energieffektiviseringar och minskade koldioxiduteläpp iÖsteuropa har tUlkommit både för att kortsiktigt underlätto energiförsörjningeni berörda länder och för att på ett kostnadseffektivt sätt bidra tiU attminska uteläppen av koldioxid. StödinsatseraatiU på detto område aktuaUserades av regeringen i propositionen (prop.1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138) om vissa åtgärder inomklimatområdet och i . anvisade i samband medbehandlingen av denna proposition 45 mUjoner kronor på tiUäggsbudget /93 för att stödja ett mUjöanpassat energisystem i BaltUcum.Våren 1993 godkände regeringens förslag om riktlinjer för den svenskakUmatpoUtiken (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93 :JoU 19, rskr. 1992/93:361). Enutgångspunkt för denna stiategi är att klimatpoUtUcen måste utformas i ett interaationeUtperspektiv och i samarbete med jordens alfe steter. De klimatpoUtiska åtgärdemamåste också utgå från högt stäUda krav på kosmadseffektivitet. Rangordningenmellan åtgärdema bör enUgt strategin bestämmas av deras effekt för att minska klimatpåverkani förhållande tiU kostnaden. Åtgärdersom bidrar tiU energieffektivisering och ökat umyttjande av fömybara energisfegi Cenö:al- och bör ses som en vUctig del av en svensk kUmatetiategiför att minska koldioxiduteläpp. Rikscfegen beslufede att för budgetåret1993/94 anvisa 95 nuljoner kronor för detta programi samband med behandlingen av klimatpropositionen våren Skr. 1993/94:2521993. Regeringenhar i årete budgetproposition (prop. 1993/94:100 bU. 13) föresfegit att 87,5 nuljonerkronor anvisas för /95 för det fortsatte arbetet mom detteprogram. Syftetmed åtgärderna från svensk sida är främst att reducera koldioxidutefeppen firånenergisystemen i och . För de mottegande ländema har emeUertidstödet även andra positiva effekter bl.a. i form av minskat beroende av unporteradebränslen och ökad sysselsättning i samband med uttog och bearbebiing av deinhemska energiråvaroma. Stödet disponeras av ,. Programmeteövergripande syfte är att minska klimatpåverkan genom energieffektiviseringsåtgärderoch ett ökat umyttjande av fömybara energisfeg i och . Deförst genomförda projekten har gått ut på att konvertera fossUeldade pannor såatt de kan utnyttja tiUgängUga inhemska biobränslen. Desvenska investeringsmedel som kan ställas tiU förfogande är små i förhållande tiUdet investeringsbehov som finns inom energisystemen i och . Insatsemai programmet har därför utformate med sikte på att åstedkomma endemonstrationseffekt, som resulterar i följdprojekt finansierade av nationeUamedel. Ett gmndläggande krav har därför varit att projekten kan motiverasekonomiskt med de fömtsättningar som gäUer i det mottegande landet. För attprogrammet skaU ha den önskade demonstrationseffekten har det också varit angefegetatt få tiU stånd ett snabbt genomförande av projekten och att undvUca aUtför storaprojekt som kräver en kompUcerad koordination eUer av förstudieroch förprojektering. NUTEKhar vidare lagt stor vikt vid att tillämpa enkel och lönsam teknik för att åstedkommaen minskad användning av fossife bränslen. Byte tiU inhemska bränslen innebäratt projekten kan ges en förhållandevis kort återbetalningstid mot bakgmnd avprisskillnaderna mot importerade fossife bränslen. har också eftersttävattiUförUtUga tekniska lösningar som fungerat väl i tidigare projekt. Desvenska medel som hittiUs stäUs tiU förfogande genom har gått tiUanläggningsägare i form av lån för instaUationer och som bidrag för tekniskassistans i projekterings- och byggnadsskedet. Räntevillkoren för lån harmotsvarat de som tillämpas av . innebär enräntesate om . Amorteringstiden är på upp tiU och med eninledande amorteringsfri period på upp tiU . Säkerhet för lånen krävs iform av inteckning i anfeggningen eUer en stedsgaranti. Trepannkonverteringsprojekt i vardera Estiand, Lettiand och Liteuen har hittiUs slutförte.Dessa projekt har kunnat genomföras . Två har avsettkonvertering från olja och ett konvertering från kol. De har en sammantegen investeringskosmadom ca , som väntes vara återbetald , och gerföljande förväntede resultet: .9pe,cifilct värde Energiproduktion (MWh/år) Kapacitet efter konvertering (kW) Koldixoxid reduktion (ton/år) Svavelreduktion (ton/år) Stoftreduktion (ton/år) Kväveoxid reduktion (ton/år) Inbesparat bränsle (kr/år) YtterUgare16 konverteringsprojekt är under genomförande eUer utvärdering. I debaltiska ländema planerar nu också projekt för att effektiviseraenergianvändningen i byggnader, dels i flerfemUjshus dels i offentUga byggnadersom skolor och sjukhus. Den teknik som kommer att användas i dessa fäU ärisolering av tak, fönstertätning, förbättrad reglering av värmetUlförsehi,förbättrad teppvarmvattendistribution, värmeväxling i undercentraler ochmätning. Etttredje sfeg av projekt som kan komma ifråga är reduktion av förluster i ffärrvärmedistributiongenom att instaUera undercentiler med värmeväxlare och isolering av begränsade Qärrvärmenät. Ävenprojekt inom elgenerering med kosmadseffektiva åtgärder som balansering avturbiner eUer instmmentering för driftstyming kan bU aktueUa. Detförste pannkonverteringsprojektet följs upp med en utbUdning och med ett kurs-och informationsmaterial. Samverkanoch organisationsformer Skr. NUTEKsträvar efter att samverka med bl.a. centrafe och regionafe myndigheter i mottegarländemamed inriktning att finna lokafe ansvariga partners, t.ex. kommuner eUer energiförefegsom levererar värme tiU bosfeder eUer byggnader. Efter en teknisk/ekonomiskvärdering har lämpUga projektförslag valte ut. Utvalda projektförslag har sedanstämte av med berörda ministerier för att undvika att projekt genomförs som inteUgger i linje med den poUtiken i mottegarlandet. När projektet har startat ärdet anfeggningsägaren som har ansvar för genomförandet. ger konsultetödnär det gäUer att formulera anbudsförfrågan, utvärdering av anbud, upphandling,byggande, driftstart och anläggningsprov. NUTEKhar ett informeUt informationsutbyte om projektförsfeg och pågående projekt medVärldsbanken, Europeiska och kontor i syfte attkoordinera verksamheten. I samband med beslut om finansiering av konkreteprojekt sker också informationsutbyte med Nordiska mUjöfinansieringsbofeget, NEFCO,Swedecoip, BITS, Export-kredimämnden, EKN m.fi. Arbetethar följte av en oberoende utvärderingsgmpp med deltegare från de medverkande ländema.Gmppens medlemmar har haft som uppdrag att utvärdera och vidarebefordra erfarenheterfiån uppförandet av de förste anläggningaraa i Estiand, Lettiand och Liteuen. Projektenbygger på de lokala förhåUandena samt på den lokafe ambitionen att medverka ioch driva projekt av dette slag. Utvärderingen av de tre förste projekten harvisat på behovet att utbUda och informera bUvande partners för att uppnå ett såbra resultet som möjUgt. Seminarier och kurser kommer därför att genomföras ianslutning tiU projekten och ulbUdningsmaterial på det lokafe språket kommeratt tes fram. Isamband med genomförandet av projekten har ett antal konkrete frågeställningarkunnat identifieras och lösas. Det gäUer sådana frågor som avtal,ansvarsförbindelse, registrering av ansvarsförbindelse, firma-tecknande m.m. I ländemafinns Uten erferenhet av lånehantering och situationen påverkas i dagsfegetfortfarande av oklara ägarstmkturer och ofuUständig underbyggande lagstiftning. Vidde genomförda investeringaraa har orderbeloppen fördefet sig grovt räknat påtvå tredjedelar importerad utmstning och en tredjedel inhemsk produktion,främst byggnadsarbeten. Svensk tiUverkningsindustri har visat sig varakonkurrenskraftig i mtemationeU jämförelse för importerad utmstiiing. I sambandmed genomförandet av de enskUda projekten har initiativ tegite tiU prcxluktions-eUer affärssamarbete mellan svenska och lokala företeg. DenhittiUs genomförcfe verksamheten visar att det finns ett stort finansieringsbehovför energUnvesteringar i . Den svenska lånefinansieringen möjUggördärför genomförandet av projekt som annars skuUe ha dröjt. Efteren inledande fes med tyngdpunkten i de baltiska sfetema kommer insateemaatt utvidgas tiU andra central- och östeuropeiska områden bl.a. ochvästra . Programmetkommer enUgt att inriktos mot projekt som normalt inte fecks in av andra intemationeUafinansiärer som exempelvis och Europeiska . Desvenska projekten med sin mindre omfetbiing kan genomföras snabbt. Den härtypen av projekt har också ett demonstrations- och utbUdningsinnehåU för enbred gmpp av mottagare. EU:s PHARE respektive TACIS-program har också en annan mriktning,mot bidrag för tekniskt stöd, men ej finansiering av mindre projekt. Denpågående verksamheten har gett värdefuUa uisikter om klimat-och mUjöpoUtiskaåtgärders ekonomi, genomförande och uteläpps-begränsningamas varaktighet i de mottegandeländema. kunnande bör ge en möjUghet att konstmktivt bidra tiUdet fortsatte m-temationeUa samarbetet inom klimatområdet. 4 Kärnsäkerhet och strålskydd 4.1 Kämsäkerhet har säkerhetenivån i fiamför aUt de äldre sovjetiskbyggdakärnkraftverken i ifrågasatte. I och med östblockete upplösning ibörjan av har flertalet östländer med denna typ av reaktorer sökthjälp från väst med att förbättra säkerheten i kärnkraftverken och att få tiUgångtiU västerländskt kunnande och teknik på energiområdet för att trygga en framticfesäker elproduktion. De steter som firämst avses är , ,, , , , och Ungem. Fleraav dessa länder är fortferande starkt beroende av kärnkraften för fortsatttryggad elproduktion och i flera feU också för värmeproduktion. ärdet effektiva energiumyttjandet i det tidigare betydUgt sämre än iväst bl.a. tiU följd av föråldrad och eftersatt teknik på distributions- ochanvändarsidan. Det tidigare planekonomiska systemet har heUer inte främjatinsatser för energieffektivisering och energihushållning vUket ytterUgareförsvårat den omställningsprocess som pågår. Västeinsatser för förbättrad kämsäkerhet i öst har tegit feste på dessa Skr.1993/94:252 förhållanden. Vid G-7:s toppmöte i fedes principemaför kämsäkerhetestödet tiU och det foma Scjv-jetunionen fest genomföljande utgångspunkter: - alfe aktiviteter skaU avse fredUga syften och mottegarsfetemaförväntes vara ansluma tiU icke-spridningsfördraget (NPT), - ansvaret för kämsäkerheten åvUar den som driverkärntekniska anfeggningar,