prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — ökade dessa platser från ca 298 000 tUl ca 407000, viUcet motsvarar en ökning . Samtidigtsom antalet platser i bamomsorgen har ökat, har antolet bam i kö till plats ibamomsoig minskat. Kön till plats i daghem och familjedaghem för bam i åldrarnaO - 6 är har minskat från ca 83 600 till ca 50500, viUcet är en mmskning . Uppgiftema om antaletbara i kö är hämtade från baraomsorgs-undersökningaraa. Dessa nivåtalöverskattar troligen det verkliga antalet bam i kö till plats i bamomsoig. Fören närmare beskrivning av hur kösiffror skall tolkas hänvisas till prop.1993/94:11 Utvidgad lagreglering på bamomsoigsområdet, m.m. Personaltätheten, mätt som antal årsarbetande personal per 100 bara idaghem, har i princip varit oförändrad fram . Därefterhar personaltätheten minskat. Framför allt minskade personaltätheten år 1992då den uppgick till 20,4, viUcet kan jämföras med 24,3 är 1989. Minskningen ipersonaltäöieten är . Itobell 2.3 redovisas kostnader per heltidsbara . 'nibell 2.3 Kostnad per heltidsbam i bamomsorg (daghem,dehidstSrskola och skolbamomsorg) , priser. 1993/94:150 Bilaga 7 Övrigakostnader (lokostnader) 69 300 69 200 68 400 52 000 SI 400 49 700 Bmttokostnadenper heltidsbara i bamomsoig, i detto fell daghem, deltidsföiskola ochskolbaraomsorg, minskade i festo priser med ca 1 000kronor, från tUl . Detto motsvarar enkostnadsminskning med diygt . Uppdelat på personalkostnader och övrigakostnader framgår av tobell 2.3 att personalkostnaderna utgör av detotala bmttokostnadema. Ilikhet med resultoten för de finansiella nyckeltalai är variationen meUan olikakommuner stor även vad gäller de verksamhetsrelaterade uppgifterna. Skillnadenmellan högsto och lägsto bmttokostnad per heltidsbara för är 1992 var . 2.2.2Den konununala ekonomin åren 1994 -1999 Regeringensbedömning: Med hänsyn tiU det samhällsekonomiska läget bör stotobidragen tillkommuner och landsting förbli nominellt oförändrade. Skälenför reringens bedömning: Saneringen ov de offentliga finanserna kan somtidigare nämnte inte ske utan att också de finansiella fömtsättningama fÖrkommunsektora påverkas. De stora krav på bud getsanering som regeringentidigare redovisat i den reviderade finansplanen måste fä effekter även förden kommimala sektora. Det är därför av stor vikt att kommunföreträdarna, deenskUda kommunema och landstingen känner ett ansvar för helheten i den svenskaekonomin. Det är trote aUt först när hela deia offentliga sektoms finanser harstobiliserate och förbättrate som stoten kan ge kommuner och landsting delångsiktiga planeringsfömtsättningar som eftersträvas. Ettav regeringens underlag inför beslut om utformningen av en långsiktigutgiftsstrategi är den långsiktiga konsekvenskalkylen (LK). LK-beiäkningenbygger på de mäl om realt oförändrade utgifter för offentiig konsumtion somuttalades i förra årete reviderade finansplan. Detto innebär att utgifterna förden offentligt skattefinansierade konsumtionen fär öka högst i takt med denallmänna prisutvecklingen, dvs. prisutvecklingen för bmttonationalpiodukten. I samL Nr 150. Huvuddelen avutgifteraa för konsumtion består av löner och arbete- Prop. 1993/94:150givaravgifter, vilka har ökat i snabbare takt än priserna. BUaga 7 Utgifteraa för den kommunala konsumtionen tenderar därför att växasnabbare än den nominella utvecklingen av BNP även om den reala tillväxten ärdensamma för båda. Effektivisering och rationalisering pågår i betydligt störreom&ttning än . Man ser över oiganisation, samordnarverksamheter och försöker sänka kostnaderaa genom anbudsupphandling och konkurrens. Minskningar av den kommunala konsumtionen kan även ske genom attkommunala verksamheter läggs ned eller minskar i omfettning. Kommuneraa kan även höja sina avgifter för att fylla gapet mellanbehov och resurser. Det är rimligt att en del av den ökning av hushållensdisponibla inkomster som kan förväntas vid en återhämtning av den svenskaekonomin tas i anspråk för en ökad grad av avgiftsfinansiering av den kommunalaverksamheten. Varje kommun bör därför noga pröva och utveckla sinavgiftspolitik. I detto arbete mäste en awägning mot såväl fÖidelningspolitiskakonsekvenser som samhällsekonomiska effektivitetsaspekter göras. Defördelningspolitiska effekteraa med iiuiktning mot att belysa möjligheten attöka avgiftsbeläggningen och höja de redan nu existerande avgiftema som uppståri samband med ett sådant förferande redovisas i bilaga 1:5 avsnitt 4. hade kommunsektora ett negativt finansielltsparande på meUan 2 och . Inkomsteraa täckte delöpande utgifteraa medan en del av investeringama finansierades med upplåning,försäljning av tillgångar eller neddragning av rörelsekapitolet. Kommunsektoms finansiella sparande förstärktes under är 1992 då ettfrnansiellt överskott på uppstod. beräknas detfinansiella sparandet ha uppgått till 25 miljaider kronor. De stora positivaresultoten förklaras till störsto delen av den nedväxling av pris- ochlöneökningstakten som skett i kombination med ökadeskatteintäkter till följd av den tvååriga eftersläpningen i det gamla systemetför utbetolning av kommunalskattemedel. År1994 beräknas det finansiella sparandet komina att uppgå till 12 miljarderkronor. Anledningen till minskningen är de tillfälliga effekter som förstärkte sektomsfinanser . I tobell 2.4 redovisas den kommunala sektomsfinansiella sparande åren 1994 - 1999 enligt LK-beräkningen. Tabell 2.4 Den kommunala sektoms finansiella sparande (Miljarder kronor i löpande priser) Finansiellt parande 12 0 1993/94:150Bilaga 7 Beräkningenbygger på det krav på realt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion somangavs i förra årete reviderade finansplan och som återfiims isaneringsprogrammet. försämras det finansiellasparandet något, men är fortfarande positivt. Under resten av LK-periodenuppvisar kalkylen för kommunsektora ett positivt finansiellt sparande på mellan11 och . Det är framförallt somdet enligt beräkningen sker en kraftig förbättring. Till stor del förklarasförbättringen av skatteinkomsternas förväntade positiva utveclding samtidigtsom konsumtionen antas anpassas till det skattefinansierade utrymmet. Iberäkningaraa av den kommimala sektorns skatteinkomster har det antagite attden genomsnittliga kommunala utdebiteringen ligger oförändrad pä 31,05 kronorper skattekrona under hela kalkylpericxlen. År1994 sänktes grundavdraget. Det leder till en ökning av det kommunalaskatteunderlaget. För de kommimer CKh landsting som bibehöll ellersänkte sin skattesate i jämförelse med är 1993 avstod stoten tillfälligt frånatt reglera denna ökning. Därmed har kommunsektora tillfälligt tillförts 4,2miljarder kronor detto år. Däremothar skattemedlen reducerate med hänsyn till andra regeländringar som påverkarskatteunderlaget. Förbättringenav det finansiella sparandet oisakas inte av någon minskning av den kommunalasektoms reala tillgångar . I StäUet antas realinvesteringarnaöka. Till detto bidrar det s.k. ROT-programmet. Utvecklingen kan jämföras med1980-talet då investeringaraa i nominella belopp rent av minskade vissa är. Transfereringaraafrån kommunsektora omfettar bl.a. bostadsbidrag, kommunalt bostadstillägg förpensionärer () och socialbidrag till hushållen m.m. harbostadsbidragen förstotligate och avses även KBT attförstotiigas. Transfereringarna påverkas delvis av den samhällsekonomiskautvecklingen, bl.a. genom att en sämre inkomstutveckling för hushållen medfören ökning av antolet bidragssökanden vid givna bidragsnormer. Denkommunala sektoms inkomster är nära knutna till hur löner och sysselsättningutvecklas, men även kostnaderaa påverkas. Denkommunala sektora har således, som helhet och i jämförelse med andra sektorer isamhället, acceptobla ekonomiska förhållanden. Förhållandena kan dock varierakraftigt mellan enskilda kommimer cKh landsting. Som har framförtsfinns inte fömtsättningar att sanera de offentliga finanserna enbart genomreduktion av stotens konsumtion eller stotens transfereringar till hushåll ochföretag. ekonomiskaresurser tiU kommimer och landsting måste därför utvecklas ncket restriktivt.Således bör även kommimsdctora delto i ansträngningarna att eUminera detstruktureUa underskottet i de offentliga fmansema . Det innebäratt det inte finns utrymme för nägon uppräkning av stotobidragen år 1995.Nominellt oförändrade stotebidrag är den högsto nivå som bör vara aktuellt.o.m. 1993/94:150 Bilaga 7 2.3.1Det statliga uämningsbidraget till kommuner är 1995 Regeringensförslag: Det stotiiga utjämningsbidraget till kommuner skaU för utgåmed samma belopp per kommun som det preliminära bidraget för är 1994. Bakgrundentill reringens förslag: Sedan är 1993 utges ett stotiigt utjämningsbidrag tUlkommuner. Bidraget har till syfte att utjämna de ekonomiska fömtsättningamamellan kommimer. gäUer särskilda öveigångsregler sombegränsar effektema av bidragsomläggningen. Detnya utjämningsbidraget tUl kommuner grundas pä ett förslag som lades avKommunal ekonomiska kommittén (SOU 1991:98). I samband med beslutet ominförandet av utjämningsbidraget beslutade regeringen att tUUcalla en särskildutredare med uppgift att se över den s.k. strukturkostnadsutjämningen iutjämningsbidraget. Utredaren avlämnade sitt förslag . Utredarensbetänkande Kostnadsutjämning mellan kommunerna (SOU 1993:53) harremissbehandlate. En arbetegrapp inom har i en rapport. Kommunalinkomstutjämning -alteraativa modeller (Ds 1993:68), beskrivit några olikaalteraativ till hur inkomstutjämningen i utjämningsbidraget kan förbättras.Även denna rapport har remissbehandlate. yttrade sig över båda dessa utredningar i ett sammanhang ochframhöll därvid vikten ov att en samlad bedömning görs avstrukturkostnadsutjämningen (x:h inkomstutjämningen och att frågoma bör bUföremål för en parlamentarisk beredmng. Man framhöll vidare att fördelningen avbidraget är 1995 bör ske utifrån provisoriska regler. Detto provisorium börenligt förbundet vara en "frysning' av bidrag. angavi sitt remissyttrande att de ovan nämnda utredningama och den pågåendeLandstingsekonomiska utredningen (Fi 1993:14) mäste bedömas i ett sammanhangoch först då samtliga utredningar är klara. skulle enligt de ursprungliga direktiven (dir. 1993:63) varaslutförd . tilläggsdirektiv(dir. 1994:3) har av skäl som nedan anges utredningstiden Prop. 1993/94:150 avkortote tiU . Enparlamentariskt sammansatt beredning (Fi 1993:24) har tillkallate med uppdragatt soiast föieslä hur stotens bidrag tiU kommunerrespektive landsting och utjämningen av de ekonomiska fömtsättningama mellandem skall utformas frän och med är 1996 (dir. 1993:137). Enligt direktiven skaUberedningens arbete utgå firån tidigare utredningar som presenterate i fråga omkostnads- respektive inkomstutjämningen. Strukturkostnadsutredningensbetänkande och rapporten om inkomstutjämning samt remissyttrandena angåendedessa har överlänmate tUl beredningen. Enligt direktiven till beredningen skallocksä Landstingsekonomiska utredningens förslag utgöra ett av underlagen förberedningens slutUga förslag. Skälenför regeringens förslag: Mot bakgrund av föibundens yttranden föreslärregeringen att utjämningsbidraget till kommuner för är 1995 utgår med sammabelopp per kommim som det preliminära bidraget för . Regeringeneller den myndighet regeringoi bestämmer bör bemyndigas att, utifrån detpreliminära bidraget , festetälla utjämningsbidraget per kommun för är1995. Därvid skaU hänsyn tas till att tvä kommundelningar görs vid kommandeärsskifite. Eftersom bidraget föreslås vara detsamma som 1994 årspreliminära utjämningsbidrag kommer någon del- eller slutavräkning, enligt 8och 9 §§ lagen (1992:670) om stotiigt utjämningsbidrag till kommuner, såledesinte att ske av 1995 ärs utj ämningsbidrag. Deekonomiska regleringar som följer av verksamhetsförändringar, och som normaltbör ske genom en förändring av bidragsramen för utjämningsbidraget, föreslåsför är 1995 ske på samma sätt som övriga ekonomiska regleringar, dvs. med ettinvånarrelaterat belopp (kronor per invånare). Eftersom bidragsramen förutjämningsbidraget vid ingången av inte kommer att omfetto deekonomiska regleringar som följt av verksamhetsförändringar bör bidragsramenför är 1996 justeras härför. Ivissa län kan skatteväxling firån landsting till kommuner komma att genomförasår 1995. Utjämningsbidraget för kommimema i de län som genomför enskatteväxling är 1995 bör dä ökas med ett lika stort belopp somskatteutjämningsbidraget till i respektive län minskas. Vidberäkning av skatteutjämningsbidraget bör därvid den högsto skattesate som fåranvändas för det berörda ändras motsvarande skatteväxlingssatsen.Ökningen av utjämningsbidraget för kommunerna i dessa län bör ske sä att summanav ökade skatte- och bidragsinkomster bUr i princip lika per invånare förkommunerna i länet. Hur långtgående denna utjämning kan göras beror påstorleken på det belopp varmed skatteutjämningsbidraget för berört landstingminskar. Lika belopp av ökade skatte- och bidiagsinkomster per invånare är dockinte möjligt i län där någon kommuns egna skattekraft överstiger landstingetegarantinivå. Ingen kommim skaU få minskade bidiagsinkomster till följd avskatteväxlingen. Eventuella oönskade ekonomiska effekter av föreslaget kan beaktasi de fell kommuneraa inom ett län beslutar att öveigångsvis göra en s.k.mellankommunal utjämning. Enligt särskildlagstiftning finns dessutom möjligheten att i stället för skatteväxling regleraen huvudmannaskapsförändring ekonomiskt genom att den huvudman som lämnar ifrånsig uppgifter bdiäller beskattningsrätten och istället länmar bidrag till dennye huvudmannen. 1993/94:150 BUaga 7 2.3.2Del- och slutavräkniing av statligt uämningsbidrag vid konunundelningar Vidkommande årsskifte görs två kommundelningar. Fråga har uppkommit hur del- ochslutavräkning av det stotiiga utjämningsbidraget enligt 8 (Kh 9 §§ lagen(1992:670) om stotiigt utjämningsbidrag till kommuner bör göias för åren 1993och 1994. skall det göras en slutovräkning för och endelavräkning för är 1994. Slutovräk-ningen för görs . administrativa och praktiska skäl anser regeringen att de nänmdaavräkningama bör göras mot de gamla, dvs. de odelade, kommimema trote att dessai formell mening upphör . Det får sedan ankomma pä denybildade kommunerna att i den ekonomiska reglering som görs i övrigt vidkommundelningaraa föidela de fordringar eller skulder som uppstär vidavräkningama. Detförfarande som här har beskrivite föranleder ingi lagändring. 2.3.3 Bidrag med anledning av införandet av ett nytt statsbidragssystem m.m. Regeringensförslag: De konununer som frck särskilda bidrag över stotebudgeten medanledning av skattereformens effekter skall fk bidrag med samma belopp är 1995. Skälenför treringens förslag: I syfte att dels underlätto öveigängen till det nyastotebidragssystemet för kommunema, dels öveigångsvis reglera vissa effekter avskattereformen har för budgetåren 1992/93 och 1993/94 anvisatsärskilda medel. De anvisade medlen, sammantaget 1 900 miljonei kronoi, iimebären återföring till kommunema av den likviditeteindragning som gjordes är 1992genom att den allmänna skatteutjämningsavgiften tillfälligt höjdes med 25 öreper skattekrona. Regeringen frck i det sammanhanget bemyndigande attefter generella principer utge bidrag med anledning av införandet av ett nyttstotebidragssystem. Bidragen skulle fördelas med hänsyn tagen till de enskildakommuneraas skattekraftsutveckling. Föråren 1993 och 1994 har regeringen av de anvisade medlen beviljat bidrag med 781respektive för att öveigångsvis mildraeffekteraa för de kommuner vars skatteunderlag relativt sett påverkate mestnegativt av skattereformen. Bidragen har föidelate med hänsyn tagen till varjekonununs skattekraftsutveckling före (x;h efter skattereformens genomförande.Kommuner som har haft en så hög egen skattekraft att de har fellit utanför detnya stotebidragssystemet har inte fått något bidrag. Mot bakgnmd av den"frysning" av det stotiiga utjämningsbidraget till kommimeraa somregeringen har föreslagit för gör regeringen bedönmingen, att även debidrag som är 1994 har fördelate med anledning av skattereformens effekter bör"frysas". Således föreslår regeringen att de konmiuner som år 1994frck bidrag med anledning av skattereformens effekter även skall fä bidrag år1995. Bidrag bör utges med samma belopp som är 1994. Förändamålet föreslår regeringen att ett nytt anslag om 790 miljonei kronor försupp i stotebudgeten för /95. 1993/94:150Bilaga 7 2.4.1Ekonomiska regleringar mellan staten och konununsektom Reringensförslag: Vid utbetalning av kommunalskattemedel för skallkommunalskattemedlen för kommuneraa minskas med per invånare ikommunen . För de kommuner som för har höjt sinutdebitering skall för minskningen uppgå till . Vidutbetalning av landstingsskattemedel för skalllandstingsskattemedlen för landstingen minskas med per invånare ilandstinget . För de landsting som för har höjtsin utdebitering skall för minskningen uppgå till 531kronor. Förde landstingsfria kommunema skall kommunalskattemedlen för andra halvåret 1994vid utbetalningen minskas med per invånare i kommunen den 1november . För de landstingsfria kommuner som för har höjt sinutdebitering skall för minskningen uppgå till . Skälenför regeringens förslag: kompletteringsproposition föreslogs att ens.k. finansieringsprincip fortsättningsvis borde tUlämpas iförhållandet mellan stoten och kommunsektom. har biträtt dennaprincip (bet. 1991/92:FiU29, rskr. 1991/92:345). har beslutotom en ekonomisk reglering mellan stoten och kommunsektom till följd av ettantol åtgärder med ekonomiska effekter för kommunsektom, senast med anledning av regeringens prop. 1993/94:29om vissa ekonomiska regleringar mellan stoten och kommun- Prop. 1993/94:150 sektom (bet. 1993/94:FiU2, rskr. 1993/94:35). I princip bör den ekonomiska regleringen ske i form av en ändring avstotebidragsiamen. HittiUs har med nuvarande bidragskonstmktion dennaregleringsmetod använte endast för ändringar av kommuneraas verksamhet.Reglering till följd av åtgäidei som påverkar det kommunala skatteunderlagetm.m. har övergångsvis gjorte genom att skattemedlen justerats med ett tilläggeller avdrag per invånare. Regeringenkommer i ett senare avsmtt - 2.5.1. Finansieringsprincipens tillämpning - attbl.a. föreslå riktlinjer för hur åtgäider som påverkar det kommunalaskatteunderlaget m.m. bör beaktas framöver. Mot bakgrund av pågåendeutredningar bör dock sådana åtgärder även för regleras genom attskattemedlen justeras med ett tillägg eller avdrag per invånare. Medhänsyn tUl de föreslagna övergångsreglema för utjämningsbidraget till kommimemaför bör även de dconomiska regleringar som följer avverksamhetsförändringar och tillfälligt ske genomatt skattemedlen justeras med ett tillägg ellei avdrag per invånare. Slutavräkning av kommunabkattemedel fiör Frånden slutavräkning för kommuner och landsting som avser och som skaUbetalas ut , skall med vissa justeringar ett belopp räknas av sommotsvarar dels de ökade utbetalningar som följer av att utbetalningssystemetlagte om (nivåförändriiigen), dels de minskade stoteinkomster som år 1994följer av att avräkningsskatten slopate . De nämndajusteringarna görs för att inte en dubbel ekonomisk reglering mellan stoten ochkommuner respektive landsting skall uppstå tiU följd av de regleringar som görsav de preliminära skattemedlen för . Dejusteringar som kunde beaktas vid detto tillfäUe var de som var kända närlagreglerna festetälldes rörande slutavräkningen. har ytterligareåtgärder som berör skatteunderlaget och därmed upp-läkningsfektora för år 1994beslutote. Detillkommande förändringaraa har således påverkat nivåförändringi(uppiäkningsfektora för ) och hade om de varit kända när lagenbeslutades, sammantaget medfört en tninslming av den åteiståraideav-räkningslikviden för . Förändringamaskulle kunna beaktas genom ändring i lagen (1993: 1362) om slutavräkning ovkommunalskattemedel för är 1992 och ändring i lagen (1993:778) med särskildabestämmelser om utbetalning av skattemedel . Av praktiska skäl föreslåsdock ingen sådan ändring eftersom de tillkommande regleringama för somskulle ha gjorte ov de preliminära skattemedlen kan "kvittas" mot denuteblivna korrigeringen av slutovräkningen. Samma för&rande tiUämpades förår 1993. I det följanderedovisas de tillkommande ekonomiska förändringarna Prop. 1993/94:150 som "kvittas" på så sätt. Beslut har fettote av om utvidgad lagreglering på bamomsoigsområdetm.m. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoUll, rskr. 1993/94:117) viUcet bl.a.medför att kommunema skall tillhandahålla baraomsorg för bara mellan 12 och 18månader i samma omfettning som för bam meUan 18 mänader och . Förändringensom träder i kraft medför bl.a. att de ytterligare föräldrarsom förväntas utnyttja denna baraomsoig (x:ksä ökor sitt förvärvsarbete ochdärmed betolar mera i skatt. Denna förändring ökar det kommunala skatteunderlaget. Fortsatt reformering av företagsbeskattningen (prop. 1993/94:50, bet.1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108) mnebär bl.a. ändrade regler för beskattningav enskilda näringsidkare fr.o.m. . Denna föländring minskardet kommunala skatteunderlaget. En ny allmän och obligatorisk arbetelöshetsförsäkring (prop.1993/94:80, bet. 1993/94:AU6, rskr. 1993/94:101) avses finansieras bl.a. genomen egenavgift som skall vara avdragsgill vid taxeringen. Den nya försäkringenträder i kraft fr.o.m. . Denna förändring minskar det kommunalaskatteunderlaget. En översyn av tjänsteinkomstbeskattningen m.m. (prop. 1993/94:90, bet.1993/94:SkU10, rskr. 1993/94:104) har gjorte som medför att avdraget för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet har blivit närmare anpassat tiU vadsom gäller för motsvarande avdrag vid inrikes förrättning. Förändringen träddei kraft och innebär en sänkning av avdragen. Dennaförändring ökar det kommunala skatteunderlaget. Sammanfettningsvisinnebär det ovanstående att kommunalskattemedlen för intejusteras med ett belopp per invånare utan i stället "kvittas" mot denuteblivna konigeringen av slutavräkningen. Tillkommande regleringar för är 1994 Efterfestetällandet av regleringsbeloppen för har det tillkommit flera avregeringen föreslagna förändringar som gör ytterligare regleringar för är 1994mellan stoten och kommunsektom nödvändiga. För en del av dessa förändringarföreligger ännu inte något riksdagsbeslut när denna proposition tillställsriksdagen. Förslag till ekonomiska regleringar omfettar dock alla av regeringenfiamlagda förslag t.o.m. koiiq)letterings-propositionen. Stotebidraget för bostadsbidrag för skall utges avkommimemas kostnader för stotebidragsberättigade bostadsbidrag (prop.1992/93:63, bet. 1992/93:BoU5, iskr. 1992/93:99). Orsaken är den minskning avutjämningsbidraget som gjordes för är 1993 pä grund av ett antagande omförstotligande av bostadsbidragen från detto är. En återreglering frånkommimema till stoten skall dock ske med hälften av skillnaden mellan de totala kostnadema för stotebidragsberättigade bostadsbidragår 1993 och den uispnmgliga prognostiserade kostnaden Prop. 1993/94:150 4 570miljoner kronor. Skilhiaden har tidigare bedömte uppgå till 1 000 Bilaga 7miljoner kionor, varav halva beloppet hor utgjort underlag för en ekonomiskreglering. Skillnaden har ökat ytterligare, och beräknas nu till 1 564 miljonerkronor, utöver de som har reglerate. Av dettobelopp bör för och hälften återföras frän kommuneraa tiUstoten, viUcet innebär att sammantaget för dessa tvä är bör 1 564 mUjonerkronor regleras . Utvidgad lagreglering gäller på boraomsoigsomrädet från den 1 juli1994 (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94: SoUll, rekr. 1993/94:117). Bl.a. skäipskommunens skyldighet att tUlhandahålla bamomsoig för bam i äldraraa 1 tiU ochmed 12 är genom ändringar i socialtjänstlagen. Förändringama beräknas medföraökade kostnader för kommuneraa med . För andra halvåret 1994bör hälften av detto belopp, dvs. 175 miljonei kronor föras frin stoten tillkommunema. I årete budgetproposition föreslås ändrade bestämmelser fÖr hemspråksundervismng(prop. 1993/94:100 bil.