prop · GH03190 · 1993-12-31 00:00:00 — I sakgäfler dette redan nu som en följd av en allmän gmndsats för överklagande.Förvalmingslagen (1986:223) torde mte vara tiUämpUg hos inskrivningsdomaren(jfr /, Nya förvalmingslagen med kommenterer, 1987,s. 11.7Förslaget till lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) Bestämmelsemai 59 och 60 §§ ändras som en följd av att systemet för överklagande görs enhetiigt (se avsnittet 5) som 61 § föreslås upphävd. De nuvarande besfemmelsema i 61 § förste stycket ges enligt förslaget motsvarigheter i 60 § andra stycket. Ingen uttrycklig be stämmelse ges dock i forslaget om att hänvisningen till 150 skaU avse ävenKoncessionsnämndens befettning med ärendet. 1993/94:190 ningentfll bestämmelser bör nämUgen tolkas på det sättet att det ärnämnden som har att avvisa ett för sent inkommet överkfegande. De nuvarandebestämmelserna i 61 § andra stycket om rättegångskostnader m.m. har överförtstiU 60 § tredje stycket. De nuvarande bestämmelsema i 61 § tredje stycketavsåg urspmngUgen att ge möjUghet att förelägga betydUgt högre vite än som vartiUåtet eifligt 9 kap. 8 § RB. I det lagmmmet finns dcKk inte längre någrabestämmelser om storleken av vite. Sådana bestämmelser finns i stäflet i fegen(1985:206) om viten och för viten enhgt den fegen föreskrivs inga maxunibelopp.Några särbestämmelser om vite behövs därför inte längre i mfljöskyddsfegen. Ifråga om ändringama kan hänvisas tifl det som sägs i kommentaren tifl 49 kap. 5§ RB. Mindre sakhga skillnader finns tfll följd av att ett överklagande avvissa i dom upptegna beslut inte längre skall hanteras enligt reglema föröverklagande av dom annat än om också själva domen överklagas. Det gäller t.ex.beslut om kvarsted. 1paragrafen har tegits in bestämmelser som ersätter de nuvarande bestämmelsema i59 § om sättet för överklagande och de nuvarande bestämmelsema i 61 §. Skullebåde ett beslut om saken och ett beslut om fördelningen av rättegångskosmademaöverklagas (enligt 59 § andra respektive tredje stycket) skall målen handfeggasgemensamt tfll följd av bestämmelsema i 52 kap. 13 § RB. 11.8 Förslaget till lag om ändring i ackordslagen(1970:847) Besfemmelsemai 41 § om besvär tifl hovrätt har ändrats i enlighet med det som har sagts iavsnittet 5. 11.9Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar Besfemmelseni 3 § om minimiantalet regeringsråd har ändrats från att gälla 18 tifl attgälla 16 (se avsnittet 7). 11.10 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 151De relativt mänga ändringar som görs i 2 kap. 3 § samt 4 kap. 12, 13, 15och 16 §§ är huvudsakligen av redaktioneUt sfeg och föranledcfe av Prop.1993/94:190 att rättegångsbalkenssystem för överklagande görs enhetUgt enUgt det somhar sagts i avsnittet 5. Mindre sakUga skillnader finns dcKk tifl följdav att ett överkfegande av vissa i dom upptegna beslut inte längre skafl hanteras erfligtreglema för överkfegande av dom annat än om också själva domenöverklagas. Bestämmelsemai 4 kap. 13 § om att en infega skaU vara undertecknad av den som fiiUfÖljertalan eUer av hans ombud har ingen motsvarighet i försfeget (jfr avsnittet 6).I har de av reformen berörcfe bestämmelsema om att bevisningskaU "förebringas" ändrats tiU att bevisnmgen skaU "feggasfram". I 4 kap. 15 § ändras emeUertid ordet "förebringas" tiU"tes upp", eftersom det feUet att en i tingsrätten upptegen muntUgbevisning skaU feggas fram genom t.ex. protokoU inte torde omfettes. Bestämmelsemai 4 kap. 15 § tredje stycket samt övergängsbe-stämmelsema har utformats ienhghet med Lagrådets förslag. 11.11 Förslagettill lag om ändring i lagen (1976:839) Bestämmelsemai 19 - 21 §§ har ändrats som en följd av att systemet för överkfegande görsenhetiigt enligt det som har sagts i avsnittet 5. De nuvarande bestämmelsema i23 § som avser överklagande tfll Högste domstolen kan upphävas, eftersom de äronödiga. Av regler framgår nämligen att ett hovrättsbeslutenligt får överklagas till Högste domstolen enUgt reglema i 54kap., om inte annat följer av en särskfld bestämmelse, CKh 22 §, till viflcenhänvisning sker i nuvarande 23 §, blir givetvis tiUämplig även i Högstedomstolen. Ifråga om de sakliga ändringama kan hänvisas till det som sägs i kommenterentfll 49 kap. 5 § RB (jfr lagförslaget under 11.7). Mindre sakliga skillnaderfinns tifl följd av att ett överklagande av vissa beslut som nämnden meddelar isamband med ett avgörande av saken inte längre skall hanteras enhgt reglema fÖröverklagande av det beslut genom vilket saken avgörs annat än om också detbeslutet överklagas. Besfemmelsemai nuvarande andra stycket om fristen for överklagande har förts över tfll 21 §. 21 § Prop. Paragrafenhar i huvudsak getts samma utformning som 60 § förste och andra styckena i detunder 11.7 upptegna fegförsfeget. 11.12 Förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) Enbestämmelse i 15 kap. 7 § om "besvär" har ändrats tfll att avse"överklagande av beslut" i enUghet med det som har sagts i avsruttet5. 11.13 Förslagettill lag om ändring i lagen (1982:80) Orden"genom besvär" har tegits bort ur 43 § som en följd av att systemetfor överklagande görs enhetUgt enligt det som har sagts i avsnittet 5. 11.14 Förslaget till lag om ändring i vattenlagen(1983:291) Derefetivt många ändringar som görs i 13 kap. 65 och 67 - 69 §§ är huvudsakligenav redaktioneUt slag ckU föranleddaav att rättegångsbaUcens system för överklagande görs enhetiigt enligt det somhar sagts i avsnittet 5. Mindre sakliga skillnader finns dock tifl följd av aftett överklagande av vissa i dom upptegna beslut inte längre skall hanterasenligt reglema för överkfegande av dom annat än om också själva domenöverklagas. De nuvarande bestämmelsema i 13 kap. 66 § som innebär att talan motett beslut i visst fell skall föras i samma ordning som talan mot dom har iförslaget upphävts därför att de bhr onödiga med det nya systemet foröverkfegande (jfr 52 kap. 13 § RB). I 68 § upptes inte någon motsvarighet tfllnu gällande regler om att även sådana handlingar som fogats tiU en vade- ellerbesvärsinlaga skall översändas (jfr kommentaren tiU 50 kap. 8 § RB). 11.15 Förslaget till lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Bestämmelsemai 38 och 39 §§ samt mbriken närmast före 38 § om besvär till hovrätt harändrats i enhghet med det som har sagts i avsnittet 5. 38 § Prop. Iförste stycket har införts dels en bestämmelse från 39 § om var överkfegandenskaU ges in, dels en hänvisning tiU regler om överklagande avtingsrätts beslut (jfr t.ex. det i 11.3 upptegna lagförslaget). Bestämmelsemai nuvarande förste stycket har förts m i 38 §. 11.16 Förslagettill lag om ändring i lagen (1984:649) Bestämmelsemai 4 kap. 24 § om besvär tfll hovrätt har ändrats i enhghet med det som harsagts i avsnittet 5 (jfr det i 11.3 upptegna förslaget). Det kan nämnas att i 4kap. 3 § sägs att fÖr behandlingen av inskrivningsärenden rättegångsbaUcengäller i tillämpliga delar 11.17 Förslagettill lag om ändring i konkurslagen Ändringensom avser 16 kap. 9 § är en följd av att systemet for överklagande görsenhetiigt enligt det som har sagts i avsnittet 5. 11.18 Förslagettill lag om ändring i sjölagen Till2 kap. 19 § har lagts en besfemmelse om att vid överklagande skall tillämpasbestämmelsema i om överklagande av tingsrättsbeslut. Dessutomhar en redaktioneU ändring gjorts. I fråga om tidpunkten för ikraftträdande harLagrådets fÖrsfeg följts. Bilaga1 Förslag till lag omändring i Härigenomföreskrivs i fråga om delsatt 32 kap. 7 §, 50 kap. 30 § och 51 kap. 31 § skaU upphöra att delsatt mbrikema före 50 och 51 kap, skaU ha följande lydelse, dels att 3 kap. 6och 7 §§, 8 kap. 8 §, 12 kap. 3 §, 17 kap. 7, 12 och 13 §§, 29 kap. 3 §, 30kap. 5, 10 och 11 §§, 32 kap. 2 §, 33 kap. 3 §, 42 kap. 17 a §, 49kap., 50 kap. 1 - 25, 27 och 29 §§, 51 kap. 1 - 25, 27, 29 och 30 §§, 52 -57 kap., 58 kap. 11 § samt 59 kap. skaU ha Enavdelning av högste domstolen är domför med fem ledamöter än sju ledamöterfår inte sitte i rätten. Omprövningen är av enkel be- Om prövningen är av enkel beskaffenhet, äravdelningen domför skaffenhet, är avdelningen domför med tre ledamöter vidprövning av med tre ledamöter vid prövning av 1. frågor om förening av mål 1. frågor om förening avmål enligt 14 kap. 7 a §, enhgt 14 kap. 7 a §, 2. besvär över hovrätts av vis- 2. överklagande avhovrätts av-nuigsbeslut som avses i 54 kap. visningsbeslut som avses i 54 kap.16 §, , 3. frågor om avvisning av revi- 3. frågor om avvisningav ett sionstalan enUgt 55 kap. 6 och överkhgande till högsta domsto-7 %% ellerav besvärstalan enligt len, 6 och %, 4. frågorom häktning och rese- 4. frågor om häkming och rese förbud som avses i 55 kap. förbud som avses i 55 kap. 7 § andra stycket tredje meningen, andra stycket tredje meningen, 5. ansökningar om resnmg eller 5. ansökningar omresning eller återstäUande av försutten tid eUer återställande avförsutten tid eller 6. klagan angåeruie domviUa. 6.besvär över domvilla. Harhögste domstolen tidigare lämnat en ansökan om resning från samma sökandebeträffande samma avgörande utan bifeU och anför sökanden inget nytt som är avbetydelse för prövningen av ansökningen, är avdelningen domför med en ledamot,om ansökningen avslås eUer avvisas. Frågor omprövningstillstånd får Frågor om prövningstillsfend får avgöras av en ledamot.Fler än tre avgöras av en ledamot. 'Senaste lydelse av 32kap. 7 § 1987:747. Senaste lydelse 1989:352. ledamöter fär inte delte.Frågor om prövningstiUstånd som har förklarats vflande enhgt 54 kap. andrastycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. Vid beslut om avskrivningav mål efter återkallelse och vid prövning av frågor som avses i 55 kap. 8 %andra stycket förste (Kh andra meningama är avdelningen domför med en ledamot. ledamöter fär inte delte.Frågor om prövningstiUstånd som har förklarats vilande enhgt 54 kap. andrastycket avgörs dock av de ledamöter som prövar målet. Vid beslut om avskrivningav mål efter återkaflelse CKh vid prövning av frågor som avses i 55 kap. 7 §andra stycket förste (Kh andra meningama är avdelningen domför med en ledamot. 1993/94:190 Bilaga 1 Då avdelning behandlaransökan om resning efler besvär över domvilla i något av högste domstolenavgjort mål, mä ej ledamot, som deltegit i det tidigare avgörandet, tjänstgörapå avdelningen, om domfört antal ledamöter ändå är att tfllgå inom domstolen. Då avdelning behandlaransökan om resning efler klagan över domvilfe i något av högste domstolenavgjort mål, får inte ledamot, som deltegit i det tidigare avgörandet,tjänstgöra på avdelningen, om domfört antal ledamöter ändå flnns att tfllgåinom domstolen. Harinträde i vägrats någon eller har någon utesluttts dämr, måhänföra talan rrwt beslutet. Då det organ inom samfundet, som äger vidtaga åtgärdenUgt , meddelat beslut i fråga som där avses, må talan mot beslutet förasav justitiekanslem. Talanskall föras genom besvär till högste domstolen. Den som vägrats inträde ieller utesluttts ur advokatsamfiindet får överklaga beslutet. Justitiekanslemfår överklaga ett beslut enUgt 7 § av samfåndets styrelse eller något anruitorgan inom samfundet. överklagande sker domstolen. Lagfåren domare i eflerrättsbil-dad befetmingshavare vid allmän domstol efler allmän åklagare efler kronofogdemå ej vara ombud, med mindre regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer Lagfåren domare i ellerrättsbfl-dad befetmingshavare vid domstol eller allmän åklagare ellerkronofogde får ime vara ombud, utan att regeringen eUer en myndighet somregeringen bestämmer 'Senaste lydelse 1972:147. 'Senaste lydelse 1963:149. 'Senaste lydelse 1981:828. Vad nu sagts skall dock ej avse den som, under tjänstiedighet, iutbildningssyfte tjänstgör såsom bittäde ät advokat. EJ må nämndeman vid dendomstol han tiXäiör föra annans talan. 177 Dom skaU avfettas skriftUgen och i skilda avdehungar angiva: 1. domstolen samt tid och stäfle för domensmeddelande; 2. partema samt deras ombud eller bittäden; 3. domslutet; 4. partemas yrkanden och invändningar samt deomständigheter, vara de gmndats; samt 5. domskälen med uppgift å vad i målet är bevisat. Högrerätts dom skall, i den män det flnnes erforderUgt, innehålla redogörelse förlägre rätts dom. Ägerpart fållfölja talan mot dom eller söka återvinning, skall / domen givastillkänna, vad han därvid har att iakttaga. Om underrättelse, som tillikaskall meddelas i hovrätts dom, stadgas i 54 kap. . "Vad som har sagts nu gäller irue den som, under tjänstiedighet, iutbfldningssyfte tjänstgör såsom biträde åt advokat. En nämndeman/dr irue varaombud vid den domstol han tillhör Endom skaU avfettas skriftligt CKh i skflda avdelningar ange: 1. domstolen samt tid CKh stäfle för domensmeddelande, 2. partema samt deras ombud efler biträden, 3. domslutet, 4. partemas yrkanden och invändningar samt deomständigheter, på vilka de gmndats, 5. domskälenmed uppgift om vad som är bevisat i målet. Enhögre rätts dom skall i den utsträckning det är lämpUgt innehålla enredogörelse för fegre rätts dom. Omen part har rätt att överklaga domen eller att ansöka om återvinning, skafldomen innehålla uppgift om det och om vad han därvid har att iaktta. 1993/94:190 Bilaga 1 Ujc/i 2 och 9 §§ är stadgat om dom ägemotsvarande tilllämpning i fråga om sluthgt beslut. A sådant beslut skoUi ockbestämmelserrui i 1 och 10 §§ tiUämpas, om firågans beskaffenhet fordrar det.Meddelas slutiigt beslut i samband med dom, skall det upptagasi domen. Äger part fållföljatalan mot slutUgt beslut eller göra ansökan om åtempptegande, skafl i beslutetgivas tiU känna, vad han därvid har att iakttaga. Det som sägs i 2 och 9 §§om dom skall tiUämpas i fråga om slutiigt beslut. I fråga om sådant beslut skaUäven 1 och 10 §§ tiUämpas, om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelasslutiigt beslut i samband med dom, skall det tas upp i domen. Omen part har rätt att överklaga det slutUga beslutet eUer att ansöka omåtempptegande, skaU beslutet innehålla uppgift om det som tillika skallmeddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap. . och om vad han därvidhar att iaktta. Prop.1993/94:190 Bilaga 1 Beslut,som ej är slutUgt, skall, i den mån det erfordras, angiva de skäl, vara beslutetgmndas. Har den som viU föratalan rrwt beslut under rättegången cm anmäla missnöje, skaU dettilUcänruigi-vas. SkaU mot sådant beslut talan föras särskflt, give rätten ockdet till känna. Den som vill föra talan mot beslutet äge hos rätten erhållaunderrättelse om vad han eljest har att iakttaga. Meddelasbeslut, som ej är slutligt, i samband med dom eUer slutiigt beslut, skaU detupptagas däri. Skall rrwt beslutet föras särskild talan, give rätten tillkänna, vad den som vfll fållfölja talan har att iakttaga. Omunderrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap.14 §. Ett beslut, som irue ärslutUgt, skaU i den utsträckning det behövs ange de skäl som det gmncfes pä. Om den som viUöverklaga ett beslut under rättegången måste anmäfe missnöje, skaU det anges ibeslutet. Får sådant beslut över-kiagas särskflt, skaU det anges. Rätten skaUpå begäran länma underrättelse om hur överklagande skall göras. Meddefesett beslut, som itUe är slutiigt, i samband med dom eller slutUgt beslut, skaUdet tas upp i domen eller det slutUga beslutet. Får beslutet överklagassärskiU, skall rätten ange vad den som vfll överklaga har att iaktta. Vidonu-ösming skafl den mening gälfe som omfettes av mer än hälften av ledamötema.Om någon mening har fått hälften av röstema och denna är den lindrigaste ellerminst ingripande fÖr den tflltalade, skall den meningen gäUa. Kan ingen meninganses som Undrigarc efler mindre ingripande, gäfler den mening som fått hälftenav röstema, bland dem ordförandens. Omdet framförs flera meningar än två utan att någon av dem skafl gälla, skall deröster som är ogynnsammast för den tiUtalade feggas samman med de röster som ärdärnäst minst förmånliga för honom. Om det behövs, skafl sammanläggningen fortsattetill dess någon mening skall gälla. Kan inte någon mening anses somogynnsammare för den tiUtelade, skall den mening gälla som har fått fleströsten Har flera meningar fått lika många röster, gäller den som bittätts avden främste bland dem som rostet fÖr någon av dessa meningar. Ingen mening skaflanses Undrigarc efler mindre ingripande än någon annan mening vid omrösmingenhgt 2 § tredje stycket. 'Senastelydelse 1988:1369. Vid avgörarule av enfråga om prövningstillstånd enUgt 49 kap. skall, om en av ledamötema villbevilja prövningstillstånd, hans merung gälla som hovrättens beslut. 1993/94:190 Bilaga I Det som sägs i 2 och 7 §§ om dom skaU tillämpas i fråga om slutiigt beslut. När irUe armat är föreskrivet skall även 5 och 8 §§ tillämpas i fråga om sådant beslut, om frågans beskaffenhet fordrar det. Meddelas slutUgt beslut i samband med dom, skafl det tas upp i domen. Om en part har rätt att överklaga det slutUga beslutet eUer att En dom skaU avfettos skriftUgt och i skflda avdelningar ange: 1. domstolen samt tid och stäUe för domens meddelande, 2. partema samt deras ombud eller biträden ckU den tiUtalades försvarare, 3. domslutet, 4. partemas yrkanden och de omständigheter på vilka de gmndats, 5. domskälen med uppgift om vad som är bevisat i målet. En högre rätts dom skall i den utsträckning det är lämpUgt innehålla en redogörelse för fegre rätts dom. Om en part har rätt att överklaga domenskall domen innehålla uppgift om det och om vad han därvid har att iaktta. 5 Dom skall avfettes skriftUgen och i skilda avdelningar angiva: 1. domstolen samt tid och ställe för domensmeddefende; 2. partema samt deras ombud eller bittäden och dentiUtalades försvarare; 3. domslutet; 4. partemasyrkanden och de omsfendigheter vara de gmndats; samt 5. domskälenmed uppgift å vad i målet är bevisat. Högrerätts dom skaU, i den mån det flnnes erforderUgt, innehålla redogörelse förlägre rätts dom. Ågerpart fållfölja talan mot dom, skall / domen givas till känna, vad han därvidhar att iakttega. Om underrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts dom,stadgas i 54 kap. . 10Vui i 2 och % är stadgat om dom äge motsvarande tillämpning i fråga omslutUgt beslut. / den mån ej annat föreskrivtts, skola ock bestämmelsema i 5och 8 §§ tillämpas å sådant beslut, om frågans beskaffenhet fordrar det.Meddelas slutUgt beslut i samband med dom, skall det upptagas i domen. Äger part fållfölja talanmot slutUgt beslut eUer göra ansökan Senaste lydelse 1969:101. 'Senaste lydelse 1982:1123. om åtempptegande, skaU/ beslutet givas till känna, vad han därvid har att iakttega. Om underrättelse,som tillika skaU meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap. . ansöka omåtempptegande, skaU beslutet innehålla uppgift om det och om vad han därvid haratt iaktta. 1993/94:190 Bilaga 1 Beslut,som ej är slutUgt, skaU, i den mån det erfordras, angiva de skäl, vara beslutetgmndas. Har den som viU föratalan rrwt beslut under rättegången att anmäfe missnöje, skall dettilUcänna-givas. Skall mot sådant beslut talanföras särskflt, give rätten ockdet till känrm. Den som vill föra talan mot beslutet äge hos rätten erhållaunderrättelse om vad han eljest har att iakttaga. Meddelasbeslut, som ej är slutligt, i samband med dom eUer slutiigt beslut, skaU detupptagas däri. Skall mot beslutet föras särskild talan, give rätten tillkänna, vad den som vill fållfölja talan har att iakttaga. Omunderrättelse, som tillika skall meddelas i hovrätts beslut, stadgas i 54 kap.14 %. Ettbeslut, som irue är slutUgt, skaU i den utsträckning det behövs ange de skälsom det gmncfes på. Om den som viUöverklaga ett beslut under rättegången måste anmäfe missnöje, skaU det anges ibeslutet. Får beslutet överklagas särskflt, skall det anges. Rätten skall påbegäran lämna underrättelse om hur överklagaruie skall göras. Meddelasett beslut, som inte är slutUgt, i samband med dom eller slutiigt beslut, skalldet tas upp i domen eller det slutUga beslutet. Får beslutet överklagassärskiU, skall rätten ange vad den som viU överklaga har att iaktta. 2 Skall stämning eUervade-, besvärs- eller revisionsinlaga delgivas genom parts försorg och harej, då rätten företager målet, tiU denna inkommtt bevis, att delgivning skettinom föreskriven tid och på föreskrivet sätt, samt ej heller motparten instäUtsig eUer avgivtt svaromål, genmäle eller förklaring, vare partens talan förfeUen.Underrättelse härom skall intagas i rättens föreläggande om delgivningen. SkaUen stämning eller ett överklagande delges genom en parts försorg och har, närrätten företar målet till avgörande, tiU rätten irue kommit in något bevis omatt delgivning skett på föreskrivet sätt och inte heller motparten instäUt sigeller yttrat sig över saken, skall partens talan förklaras förfållen.Underrättelse om vcui som har sagts nu skall tas in i rättens medgivande tillparten att ombesörja delgivningen. '"Senastelydelse 1970:429. 3 Inlaga eller anrumhandling anses ha inkommit tiU rätten den dag dä handlingen eUer avi om betaldpostförsändelse, i vilken handlingen är innesluten, anlänt tifl rätten eflerkommit behörig tjänsteman tifl hända. Underrättes rätten särskflt om atttelegram tfll rätten anlänt tifl telegrafanstaU, anses telegrammet ha inkommitredan när underrättelsen nått behörig tjänsteman. Kan det amagas atthandlingen eller avi om denna viss dag avlämnats i rättens kansU efleravskilts för rätten på postenstalt, anses den ha inkommtt den dagen, om denkommit behörig tjänsteman till hända närmast följande arbetsdag. Telegrameller annat meddelande som ej är undertecknat skall bekräftas av avsändarengenom undertecknad handling, om rätten begär det. Enhandling anses ha kommit in tiU rätten den dag då handlingen eUer en avi ombetald postförsändelse, i vilken handlingen är innesluten, anlänt tiU rätteneUer kommit en behörig tjänsteman tiU hända. Underrätfes rätten särskflt om attmeddelande tiU rätten anlänt tifl en telecentral, anses meddelandet ha kommitin redan när underrättelsen nått behörig tjänsteman. Omdet inte är osanrwlikt att handlingen eUer en avi om denna viss dag avlämnats irättens kansU eller avskilts fÖr rätten på postanstelt, anses den ha kommtt inden dagen, om den kommit behörig tjänsteman till hända närmast följandearbetsdag. Ettmeddelande som irUe är undertecknat skaU bekräftas av avsändaren genomegenhändigt undertecknad handling, om rätten begär det. Om meddelandet iruebekräftas, skall det inte beaktas. Ettmeddelande skaU godtas som egenhändigt undertecknat utan hinder av att detkomnut in gerwm telefax, om det har avsärusfrån en telefon med nummer som kanhänföras till någon som undertecknat meddelandet 1993/94:190 Bflaga 1 17 a §' 1 56 kap. 75 - 77 §§ finns be- I 56 kap. 73 - 75 §§ finns be stämmelser om att tingsrätten får stämmelser om att tingsrätten får hänskjute en fråga tiU prövning av hänskjute en fråga tiU prövrung av högste domstolen. "Senaste lydelse1973:240. 'Senaste lydelse 1989:352. 11 1993/94. 1 samL Nr 190 49 kap. Om fuUföljd av talan mot under- Om överklagande av tingsrätts rätts dom och beslut domar och beslut 1993/94:190 Bilaga 1 Talan mot urulerrätts dom skall En tingsrätts dom får överklagas föras gerwm vad. om inte annat är föreskrivet. Harpartema skriftUgen avtalat att inte överkfega en dom som meddefes medanledning av en uppkommen tvist efler en framtida tvist som kan härledas tiUett visst angivet rättsförhållande, gäUer avtalet, om saken är sådan attförlikning därom är tiUåten. Ett avtal som ingåtts före tvistens uppkomstgäfler dock inte i mål som avses i 1 kap. 3 d § förste stycket. Enutfästelse att mte överklaga som har gjorts efter domen gäfler, om saken ärsådan att förlikning därom är tiUåten. Den, mot vilken entredskodom givits, fär inte överklaga domen. Bestämmelser om hans rätt tfllåtervinning i anledning av sådan dom finns i 44 kap. 9 §. När en tingsrättmeddelar dom i fefl som avses i 17 kap. 5 § andra stycket, bestämmer rätten medhänsyn tifl omständighetema om talan rrwt domen skall föras särskilt eflerendast i samband med talan rrwt tingsrättens slutiiga avgörande. Talan försgenom vcui.