prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Dethar inte fiinnits skäl till att förändra de övergripande mål som gäUer förtteårsperioden /94-1995/96. Regeringen anser att deriktUnjer som lades fast forskningspohöska propositionbör gälla även för /95. EnUgt vad som redovisats under anslaget Sverigeslantbmksuniversitet bör medel för de professurer som har inrättats vid SJFRöverföras till SLU. Vidare bör överföras tUl anslaget Skogs- ochjordbmkets forskningsråd: Förvalmingskostnader. tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning för /95 anvisarett reservationsanslag på . Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader 1993A>4Anslag 6 092 000 1994/95Förslag 18 097 000 Anslagetskall täcka förvaltningskostnader. SJFRhar i sin anslagsframställning pekat på att mcxiemiseringen av statensredovisningssystem medfört att frågan om bokföringen av rådets och kanslietskosmader blivit akrtiella. Rådet föreslär därför att det överförs ett belopppå till detta anslag från anslaget Skogs- och jordbmketsforskningsråd: Forskning. Dethar inte funnits skäl tUl att förändra de övergripande mål som gäUer förtteårsperioden /94-1995/96. 1994/95 1995/96 Genomomfördelning från anslag till forskning bör detta anslag tUl- Prop.1993/94:100 föras 421 (XX) kr för att täcka kosttiader för utvärderingar cxhinformation. Vi- Bilaga 10 dåre bör anslaget genom omfördelningar räknas uppmed för att täcka kostnadema för medverkan i EG:stredje ramprogram för forskning avseende agroindusöiella forskningsprogrammetAAIR. Medelsbehovet har vad avser förvalmingskostnademaberäknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftema om . tillSkogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på . Stöd till kollektiv forskning 1992/93Utgift 100 327 014 Reservation 1816135 1993/94Anslag 88 000 000 1994/95Förslag 88 000 000 Från anslaget anvisas medel tUl stöd för kollektivjordbmkstcknisk forskning samt stöd till viss skogsforskning. Vidare anvisasmedel för kollektivt forsknings- cxh utvecklingsarbete inom jordbmks- ochväxtförädlingsområdena. 1993/94 1994/95 JordbmksteknUc 3 700 000 3 700 000 Skogsforskning 24 300 000 24 300 000 Trädgårdsforskning 11000 000 11000 000 Växtförädling 7 000 000 7 000 000 StiftelsenLantbmksforskning 42 000 000 42 000 000 Summaprogram 88 000 000 88 000 000 har ttäffat avtal med StiftelsenJordbmkstcknisk forskning om gemensam finansiering av fonknings- ochutvecklingsverksamhet på det jord-bmkstekniska området. Avtalet avser tiden denI 30 juni 1996. EnUgt avtalet medverkar i fmansiering avverksamheten genom att under avtalspericxlen bidra med 11,1 mUjoner kronor,varav under /95. Stiftelsen åtar sig attunder samma pericxi tiUskjuta lägstmotsvarande belopp, varav sammanlagt i Prop.1993/94:100 form av direkt bidrag. har ansvaret förgenom- Bilaga 10 förandet av det avtalade programmet. TUläggsavtal harttäffats om viss kompetensuppbyggnad vid institutet. har vidare n-äffat avtal med om gemensam finansiering av vissskogsforskning. Avtalet avser tiden 30 juni 1996. medverkar i finansiering av verksamheten genom aft underavtalsperioden bidra med , varav 24,3 miljoner kronorunder /95. Stiftelsen åtar sig att tillskjutalägst motsvarande belopp i form av direkt bidrag. För insatser inom områdena hemttädgårdar cxhgrönytemiljöer, inkl. verksamheten inom det s.k. vidSveriges lantbmksuniversitet i , har beräknats . Vidare har det beräknats förinsatser för förädUng av specifika nortlandsgrödor cxh trädgårdsväxter samtför viss annan jordbruksforskning. Medel tUl Stiftelsen bör ilUchet med föregående år anvisas över detta anslag. Beloppet beräknarregeringen till 42 mUjoner kronor. riUStöd tiU kollektiv forskning för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Skogs- och lantbmksakademiens uppgift är att medstöd av vetenskap cxh praktisk erfarenhet fill samhällets gagn främja jord- cxhskogsbmk samt därtill knuten verksamhet. Från anslaget betalas kostnader förakademiens orcU-narie tjänstemän, ersättning åt skoglig expertis, bidrag tillbibliotek m.m. samt vissa kostnader för utiändskt forskamtbyte och utiändskaforskarkontakter. Underdet gångna året har belyst aktuella skogs- och jordbmksfrågor vidordinarie månadssammankomster, vid seminarier samt genom arbete inomoch rapporter från utskott, kommittéer cxh arbetsgmpper. Prop.1993/94:100 har satsat väsentliga personeUa resurser på art i förstahand medver- Bilaga 10 ka till den kunskapsöverföring som sker fill de baltiskastatema. För /95 hemställs om ert anslag på förbidrag tUl lönekosma-der. I en särskild skrivelse har anmält behovetav FoU om landskapsvård med betesdjur med tidigare arbete påområdet som förebild. Anslagetbör räknas upp med . tiUBidrag tiU Skogs- och lantbruksakademien för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Bilaga 10 J 1. 1992/93Utgift 43 029 051 Reservation 14 098 181 1993/94Anslag 76 377 000 1994/95Förslag 74 697 000 Frånanslaget finansieras forskning cxh utveckling på biobränsleområdet Närings-och teknikutvecklingsverket () Inombiobränsleonuidet bedriver programmen Trädbränslen och dessmiljöeffekter, Energiodling och ekologi, Alteraativa drivmedel, Avfall/Biogas/Miljö,, Kol, Bioenergi/klimat, Efanolutveckling samt Småskalig förbränning avbiobränslen. De två sismämnda programmen har kommit öU stånd genom attrUcsdagen anslog för ändamålet (prop.1992/93:179, bet 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Det är avsikten artmotsvarande summa skall anvisas ytterligare rvå är. föreslår i sin enkla anslagsframställningoförändrat anslag för /95. Programrådetvid StudsvUc verkar som statens bestäUare av ett basforskningsprogram för ickekämteknisk forskning och utveckling. Forskningen om för-gasning cxh förbränninggenomförs i bolaget . De forskningsresultat som fasfram inom den av programrådet styrda basforskningen är fritt tillgängliga. Programrådet föreslär i sin enklaanslagsframställning oförändrat anslag för /95. Verksamhetenföreslås även i fortsättningen inriktad pä områdena Miljökemi,Sa"ömningsteknik/modellering, Förbrännings-/för-gasningskemi ochMetodikstudier. Den föreslagna inriktningen överensstämmer i sina huvuddragmed motsvarande energiforskning. Programrådet anför att en samordningav de konkreta forskningsinsatsema kommer att ske så art anslagen umyttjasoptimalt. VUctigti arbetet för en hållbar utveckling är en övergång från användning av knapparåvaror tiU art använda föraybara råvaror från skogsbmket cxh jordbmket, bådesom industriråvara och bränsle. Ert mål bör därför vara att i desamhällssektorer som är tänkbara användare av biobränslen stimulera till enfortsart övergång från fossila bränslen till biobränslen. Det måste ske på ett kosmadseffekrivt sätt.Kosmadema måste minskas bl.a. för produktions- och Prop. 1993/94:100transportledet, framställning av drivmedel och omvandling till värme cxh Bilaga 10 elkraft. Den strategiska, långsUctiga forskningen som detta anslagfinansierar . är viktig bl.a. för att stimulera framväxten av nya teknologieroch för att tidigt belysa miljöaspekter. Anslaget bör minskas med fördelfmansiering av deltagande i EG:s forskningsprogram AAER. har bemyndigat regeringen att isamband med stöd till energiforsknuig göra åtaganden även efter det aktueUabudgetåret och efter det beslutade treårsprogrammets slut. Sådana bemyndigandenbehövs även för /95 för att möjliggöra kontinuitet ochlångsiktighet i forsknmgs- och utvecklingsverksamhet. Detfa är av särskildvUct med hänsyn tUl att energiforskningen under den senaste programperioden harfått en mer långsiktig inriktning, bl.a. genom ett utökat stöd tiUgmndläggande forskning. Regeringen beräknar behovet av åfaganden inombioenergiområdet för budgetåren 1995/96-2000/01 till 60, 30, 25, 20. 15 resp.10 miljoner kronor. RUcsdagen bör bemyndiga regeringen att lämna sådanabemyndiganden. 1. bemyndigar regeringen aff under budgetåret1994/95 låta sfaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till forskning cxh ut veckling inom energiområdet som innebär åfaganden om 60 000 (XX) kr för /96, 30 000 000kr för /97, för /98, för /99, för /2000 samt för /01. 2. tiU Bioenergiforskning för /95anvisar ett reservations anslag på . Bidrag för ny energiteknik 1992/93Utgift 237 976 900 Reservation 156 023 100 1993/94Anslag 200 000 000 1994/95Förslag 200 000 000 Från anslaget finansieras bidrag för att främjainvesteringar i anläggningar för kraftvärmeprcxiuktion med biobränsle och föratt förbättra konkurtenskraften för befintlig biobränslebaserad kraftvärme.Stödet är en del av energipolitiska beslut Stödet som administreras av Närings- ochteknUcutvecklingsverket () kan lämnas fr.o.m den 1juli 1991. det har avsatts 1 miljardkronor. Medlen anvisas med om Prop. 1993/94:100 året . 1990/91:88 framhölls att det från principieUa utgångspunkter är rimligtmed ett energiskattesystem i vilket skatten på fossila bränslen är beroende avde utsläpp förbränningen ger upphov tiU men oberoende av tiU vad energinanvänds. Sådana beskattningsprinciper skulle dock höja totalkosmadema i densvenska elproduktionen cxh för den elintensiva industrin. Det betonades att iavvaktan på en interaationell samordning av åtgärder mot koldioxidutsläppmåste andra styrmedel än koldioxidskarten umyttjas för art främja de fömybaraenergislagen cxh kraftvärmen. Mot denna bakgmnd förordades ert stöd tiUinvesteringar i biobränsleeldade kraftvärmeverk. har i uppdrag att ärligen utvärderaprogrammen för omställning cxh UtveckUng av energisystemet, m.m. samt artårligen redovisa resultatet av utvärderingen tiUregeringen. lårets redovisning.Energirapport , kritiserar stödet för att mte bidra till dentekniska utvecklingen. Det finns, enligt , en risk att det blir svårareatt förmå energibolag att satsa på nya tekniska lösningar när de fårstöd för att investera i konventionell teknUc. föreslår att kvarvarandemedel förs över till i första hand energiforskningsprogrammet, i andra handenergiteknikfonden. Energirapport har remissbehandlats. Flertaletremissinstanser tiUstyrker förslag. Regeringens överväganden avseendede energipolitiska programmen redovisas i bil. I böljan av var 695 miljoner kronorav den tofala ramen på tagna i anspråk. Dessutom är ettantal ärenden bordlagda. Deras samlade anspråk överstiger återstoden avtillgängliga medel. Någon ändrad disposition av anslaget är sålunda inteaktuell. I sammanhanget viU vi anmäla följande. Som en följdav energipolitiska beslut anvisades fr.o.m. /93 för enfemårsperiod för utveckling av ny teknik för elproduktionmed biobränsle. Medlen fördelas av Programstyrelsen för främjande avbiobränsleanvändningen. Regeringen beslutade att geProgramstyrelsen bemyndigande art disponera medlen också fördemonstrationsanläggningar för tiUverkning av etanol ur ceUulosarika råvaror. tUlBidrag för ny energiteknik för /95 anvisar ett reservationsanslagpä . Lag om ändring i utsädeslagen (1976:298) Härigenomföreskrivs att det i utsädeslagen skall införas en ny bestämmelse, 5 §, avföljande lydelse. 1993/94:100 BUaga10 Sådanmyndighetsutövning som avses i 1 § 2 fär av regeringen överlämnas tiU enJuridisk person som regeringen har godkänt för uppgiften. Regeringen fåröverlåta åt en förvaltningsmyndighet att besluta om sådant överlämnande ellergodkännande. Denna lag ttäder i kraftden , Rättsdatablad Pop- i993/94:ioo Författningsmbrik Bestämmelsersom Celexnummer för Underbilaga 10.2 inför, ändrar, upp- bakomliggandeEG- hävereUer upprepar ett regler normgivningsbemyn-digande Lagom ändring i 5 § 17 1 Bidrag tiU vissa intemationeUa organisationer m.m., förslagsanslag 36 000 000 36 000 000 Bidrag tiU jordbrukets rationaUsering, Markförvärv för jordbrukets rationaUsering, Täckande av förluster på grund av stadig kreditgaranti,/öy5/a5an5/a Stöd tiU skuldsatta jordbmkare. Startstöd tiU iordhrukare, förslagsanslag Stöd till avbytarverksamhet m.m.. Stöd tiU jordbmket och Uvsmedelsindusöin i norra , förslagsanslag Omställningsåtgärder i jordbmket m.m,. 1 407 003 000 Rådgivning och utbildning, reservationsanslag Stöd till sockerbruket på Gotiand m,m,. 12 500 000 3 169 539 000 ,/ö>5/a5a«j/a Bidrag tiU skogsvård m.m., förslagsanslag Stöd rill byggande av skogsvägar. 44 5 Insatser för skogsbmket, reservationsanslag 99 000 000 *Beräknat belopp. 46 2 Främjande av fiskerinäringen,reservationsanslag 46 3 Särskilda insatser för fisket/ö>,r/ag,rartj/ag 46 4 Stöd till fiskarepå syd- och osticusten och 47 5 Ersätming förintrång i enskild fiskerätt m.m., förslagsanslag 46 6 Bidrag till fiskevård,reservationsanslag 1000 000 *3 612 000 93 359 000 1993/94:100 Bilaga10 48 1 Främjande av rermäringen,reservationsanslag 11 017 000 49 2 Prisstöd till rennäringen,/ör5/agM/i5/a 38 000 00052 3 Ersätmingar för viltskador m,m,,/ö>j/a5ani/flg27 000 000 52 4 Ersätmingar på gmnd av radioaktivt nedfall, förslagsanslag 10(X) 62 5 Stöd tUl innehavare av fjällägenheter m,m.. 1538 000 77 556 000 Bidrag tiU Statens veterinärmedicinska Bidrag tUl distriktsveterinärorganisationen. *75 055 000 Bidrag till avlägset boende djurägare för Djurhälsovård och djurskyddsfitmjande åtgärder. Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, 72 150 000 252 565 000 ♦ Beräknat belopp. StatensutsädeskontroU: Uppdragsverksamhet 1 QOO Bidrag tUl Statens utsädeskontroU, Statensväxtsormämnd, ramanslag 647 000 Statensmaskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1 000 Bidrag tUl Statens maskinprovningar, förslagsanslag 5 165 000 MUjöförbätö-ande åtgärder i jordbruket, reservationsanslag 38 513 000 Bekämpandeav växts]ukdoTT\ai, förslagsanslag 2 629 000 1993/94:100 Bilaga10 87 1 , ramanj/ag 91420 000 90 2 Täckande av vissa kosmader för ramanslag 3 825 000 92 4 Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring, reservationsanslag 64 725 000 94 5 Kosmader för beredskapslagring av Uvsmedel m.m.,förslagsanslag 216 500 000 95 6 Industrins råvarukostnadsutjämning, m.m., förslagsanslag 156 001 000 96 7 Livsmedelsstatistik,/ö>,r/aja«j/a 23 790 000 Sverigeslantbruksuniversitet, ramanslag Skogs- cxh jordbrukets forskningsråd:Forskning, reservationsanslag 101 3 Skogs-och jordbmkets forskningsråd:FÖrvalmmgskosmader, ramanslag Stöd tUl kollektiv forskning, reservationsanslagBidrag tUl Skogs- cxh lantbruksakademien, förslagsanslag 18097 000 88 000 000 832 000 1 305 853 000 ♦ Beräknat belopp. 105 1 Bicxnergiforskning, reservationsanslag 74 697OCX) BUaga 10 106 2 Bidrag för ny energiteknik, reservationsanslag 200000 000 274 697 000 Summa kr 6 251 959 000 FörslagtiU Lag om ändring i utsädeslagen (1976:298) 109 Underbilaga 10.2 Rättsdatablad gotab 45531, 1993 Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 11 (tionde huvudtiteln) 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 Bilaga 11 till budgetpropositionen 1994 (tionde huvudtiteln) Bilaga 11 Alltfler tecken tyder på att den svenska konjunkturen nu befinner sig i slutfasenav den djupaste lågkonjunkturen . Nedgången har blivitbåde djupare och mer långvarig än väntat. Det beror främst på mycket svårasviter från överhettnings- och spekulationseko-nomm senarehälft och den intemationella konjunkturen. Den öppna arbetslösheten har bl.a.begränsats av en mycket stark ökning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdemasamt ökade satsningar på infrastruktur, s.k. ROT-projekt och statliga byggensamt inom utbildningsområdet. De regionala skillnadema i arbetslöshet äralltjämt betydande. Tecknen på en ljusning i efterfrågan på arbetskraftär allt flera. Inom industi-in stiger produktionen och orderingången växer.Antalet nyanmälda lediga platser har börjat stiga. Ökningen sker dock från enmycket låg nivå. Både antalet varsel om uppsägning och antalet nyanmäldaarbetssökande vid arbetsförmedlingen har minskat . Räntoma harsjunkit kraftigt 1 och hushållens framtidstiro har blivit ljusare.Förbättringen sker främst inom den konkurrensutsatta delen av ekonomin. Den inhemskaefterfrågan är fortfarande svag. Trots de positiva tecknen väntas situationenpå arbetsmarknaden vara fortsatt besvärlig under nästa budgetår. Inom arbetsmarknadspolitiken har den ökadearbetslösheten främst mötts med åtgärder som underlättar anpassningen påarbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken har fått ta ett mycket stortstabiliseringspolitiskt ansvar. De beslutade reformema avseendearbetsrätten, arbetslöshetsförsäkringen, ungdomspraktUcen och införandet avett generellt anställningsstöd syftar till att underlätta övergången till denreguljära arbetsmarknaden samt stimulera och tidigarelägga en sysselsättningsökning.Den förväntade utvecklingen på arbetsmarknaden föranleder ingen väsentiigförändring av inriktnmgen nästa budgetår. För nästa budgetår föreslås attpolitiken, liksom innevarande budgetår, inrUctas på att förebyggalångtidsarbetslöshet och utslagning, utnyttja den reguljära arbetsmarknaden ochstimulera rekryteringen till näringslivet, öka jämställdheten påarbetsmarknaden cxh effektivisera medelsanvändningen. Inomarbetslivspolitiken behövs fortsatta kraftfulla insatser för att upp- Prop.1993/94:100 rätthålla säkerhet och hälsa i arbetet och för att fömyelsen avarbetslivet Bilaga 11 skall fortsätta. En allt viktigare del iarbetslivspolitiken är att underlätta spridningen av gcxla exempel på hurteknik, arbetsorgaiusation och arbetsinnehåll kan utformas samt uppbyggnaden avkunskap och kompetens. Sådana åtgärder minskar utslagningen och ökarproduktiviteten och främjar tillväxten. De arbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden behöver stärkas ytterligare. Det gäller främst för dem som harsvårare funktionshinder. Inom regionalpolitiken behövs fortsatta insatserför att stärka och utveckla näringslivet i hela . De är viktiga inslagi tillväxtpolitUcen och en fömtsätming för att hela skall leva. Undervåren 1994 läggs en regionalpoUtisk proposition. I awaktan på den föreslås oförändradeanslag. Med hänsyn till de viktiga kraven påkonjunkturanpassning av de arbetsmarknadspolitiska insatsema kommer regeringenatt noga följa utvecklingen och återkomma till rUcsdagen när förändringar ärmotiverade. ■Sammanfattning av de viktigsiste förslagen Deförslag som läggs i denna budgetproposition mnebär en fortsatt hög nivå påmsatser som underlättar omställningen på arbetsmarknaden, stärkerarbetskraftens kompetens, motverkar utslagning och förebygger arbetsskador samtmotverkar regionala obalanser. Bl.a. föreslås följande: - Oförändrad hög nivå på de konjunktiarberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärdema. - Att utbildningsbidrag ufan lånedel beviljas vid arbetsmarknadsutbildning som är kortare än . - De avtalade inskolningsplatseraa för ungdomaravskaffas. - En särskild arbetsplatsförlagd praktik för uivandraremförs. - Målgmppen för skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare () vidgas till vissa gmpper med svårare funktionshinder. - Lönebidrag kan i vissa fall lämnas för anställdamed arbetshandikapp som löper risk att bli uppsagda. - Att näringshjälp till arbetshandikappade för attstarta eget skall kunna lämnas med . - Oförändrade regionalpolitiska medel i avvaktan påen regionalpoUtisk proposition . Utgiftsutvecklingeninom tionde huvudtiteln blir sammantaget följande Prop. 1993/94:100 (): BUaga 11 Anvisat enligtregleringsbrev 1993/94 Arbetsmarknad 31226,3 31 474,4 -1- 248,1 B. Arbetslivsfrågor 13278,7 13 430,6 -I- 151,9 Regional utveckling 2569,5 2 569,5 O Totakför tionde huvudtiteln 47 074,5 47 474,5 -I- 400,0 1993/94: lOO Arbetsmarknadslägethar i snabb takt försämrats sedan andra hälften av . Flera tecken tyderdock på att botten nu är nådd och att en ökad aktivitet sprider sig i ekonomin.StatistUcen över varsel pekar på en nedåtgående trend för antalet varsel,antalet nyanmälda platser ökar och tillströmningen av nyanmälda arbetssökandevid arbetsförmedlingen har avtagit markant. Inom industrin ökarproduktionen som följd av god orderingång och sänkt räntenivå. En växandeoptimism bland hushållen kan höja privat konsumtion. Flera faktorer harbidragit till att en återhämtning nu har möjliggjorts. Den enskilt störstaorsaken är exportindustrins förbättrade kostnadsläge till följd av sänktaarbetsgivaravgifter, höjd produktivitet och det sjunkande värdet på den svenskakronan. Intemt har förutsättningarna för en ökad sysselsättning stärkts genomde effektivitetshöjande rationaliseringar som genomförts av näringslivet samtde åtgärder i kosmadssänkande riktnmg som omläggningen av den ekonomiskapolitiken medfört. Till följd av den historiskt låga efterfrågan påarbetskraft har sysselsättningen fallit mycket kraftigt. Antalet sysselsattavar över 550 000 färre än vid inledningen av och är nunere på samma nivå som . Av de ca 550 000arbetstillfällen som har gått förlorade kan närmare hälften hänföras tillindustrin, Sysselsätmingen, mätt som antal arbetade timmar, minskade under åren1991 och 1992 respektive . Antalet nyanmälda platser har minskat tre år i rad.Inflödet av nyanmälda platser visar emellertid på enmotsatt utveckling med en begynnande ökning jämfört med föregåendeår. Ökningen sker dock från en mycket låg nivå. Den svaga efterfrågan påarbetskraft kan utöver den låga aktivitetsnivån i ekonomin förklaras av lågpersonalomsättning samt av en mycket kraftigt sjunkande sjukfrånvaro. Härtillkommer en snabb produktivitetsförbättring som inneburit en kraftigt minskadefterfrågan på arbetskraft men som på är nödvändig för attupprätthålla industrins konkurrenskraft. Den minskande efterfrågan på arbetskraft gav iinledningen av konjunkturaedgången utslag i stigande antal varsel omuppsägning. Utvecklingen visar däremot på en entydig minskning avantalet varslade personer. Under de ti-e första kvartalen 1993 varslades ca 98000 personer. Motsvarande period året före varslades 124 000 personer. harantalet varsel minskat med 31 000 eller med jämfört med sammaperiod . Som vid tidigare konjunkmmppgångar är det först iindustrisektom man tydligast kan märka en minskning av antalet varsel.Indusö-ins andel av det totala antalet lagda varsel har sjunkit från ca hälftentill en fjärdedel. Antaletpersoner i arbetskraften har mmskat. /90 Prop.1993/94:100 uppgick antalet till 4 500 000, ti-e år senare hadearbetskraftsdeltagandet Bilaga 11 sjunkit till 4 300 000 personer. Denkraftfulla satsningen på olika former av utbildning och arbetsplatspraktUc, dådeltagama inte räknas in i arbetskraften, förklarar delvis det minskade arbetskraftsdeltagandet, speciellt bland ungdomar. De mycket omfattande satsningama påkonjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder har bromsat uppgången avarbetslösheten men trots dessa insatser har det inte gått att hindra enutveckling som lett tUl mycket hög arbetslöshet. var 357 000personer öppet arbetslösa enligt SCBis arbetskraftsundersökning (). Detmotsvarar av arbetskraften. Under samma månad befann sig ca 220 000personer, eller av arbetskraften, i någon form av konjunkturberoendeåtgärd. har antalet personer i arbetsmarknadspoUtiska åtgärderuppnått dagens omfatming. Redan i inledningsskedet av den rådandelågkonjunkmren ökade arbetslösheten bland män snabbare än bland kvinnor.Skillnaden i relativ arbetslöshetsnivå mellan män och kvinnor kvarstår.Arbetslöshetsnivån var för män och för kvinnor. Det svåra läget på arbetsmarknaden har särskilthårt drabbat nytiUträdande ungdomar, arbetshandikappade och utomnordiskamedborgare. Arbetslösheten bland ungdomar har efter sommarens höga nivåerdämpats som en följd av de kraftfulla insatser som gjorts inomarbetsmarknads-och utbildningsområdena. Antalet arbetslösa ungdomar i åldrarna16-24 år var 89 000 , vilket är en nedgång jämfört medsommarmånadema med över 40 000 personer. De allt längre arbetslöshetstideraa bland dearbetslösa har lett till en ökad andel långtidsarbetslösa. hade36 % av de arbetslösa varit utan arbete . Utvecklingen på arbetsmarknaden under budgetåret1994/95 är svårbedömd med hänsyn till att likartade erfarenheter saknas.Härtill kommer att nya åtgärder för att främja sysselsättningstillväxtennyligen har beslutats. Det gäller bl,a, det generella anställningsstödet och devidgade möjlighetema till prov- och visstidsanställning.