prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Det tredje steget i skapandet avett nytt kraftfält är att ge skolans rektorer, lärare, övrig personal,föräldrar och elever ett större ansvar och beslutsutrymme. Det är inte minst idetta avseende de nya läroplanerna är en viktig milstolpe. Genom dem blir dennationella styrningen av skolans innehåll tydligt inriktad på mål och resultat,så som dessa uttrycks i läroplaner och kursplaner. I gengäld blir frihetenstor för elever, föräldrar och skola att fatta beslut om arbetsmetoder,tidsanvändning och resultatrapportering. Efter beslut pågår nu iUtbildningsdepartementet arbetet med läroplanerna för de obligatoriska och defrivilliga skolformerna och med kursplanerna för . Regeringsbeslutom dessa kommer att tas . Genomförandet av en ny läroplan ärpå många sätt lika viktigt som beslutet om den. Speciellt gäller detta de nyaläroplanerna som i många stycken innebär en kulturförändring i skolan, frånregelstyrning till målstyrning och från timplanestyrning tillkursplanestyrning. Regeringens strävan är att ägnainförandet av de nya läroplanerna stor uppmärksamhet. Under våren 1994genomförs informationsinsatser riktade fill kommuner, skolledare,lärarutbildare, studievägledare och lärare. Regeringen ser det också somangeläget att bred information når ut till elever och familjer. De nya läroplanerna ställer krav påfortbildning av skolans lärare och, framför allt, ledare. Internationell ochsvensk forskning pekar också på att kompetent skolledning är den enskiltviktigaste faktorn bakom framgångsrika skolor. Skolledarnas kompetensutvecklingsåväl inom det pedagogiska området som inom ledarskapsområdet måste därförtillmätas stor betydelse. I första hand är naturligtviskompetensutveckling ett ansvar för skolledarnas arbetsgivare - kommunerna ochi förekommande fall landstingen - men en så viktig fråga för skolans kvalitetkräver också att staten engagerar sig. Ett arbete med frågor kring lärares ochledares kompetensutveckling i skolan pågår nu i . Särskildamedel föreslås också i denna budgetproposition. I det sammanhanget finns detanledning att nämna att skolans försörjning med kompetenta lärare förgymnasiala yrkesutbildningar är ett område där en särskild utredare har givitsi uppdrag att lägga förslag. Uppdraget skall vara slutfört . Med de organisatoriskaförändringarna, det nya styr- och uppföljningssystemet, valfrihetsreformerna,betygssystemet och de nya läroplanerna genomgår skolan nu den mest omfattandeförändringen under Likväl är detta i första hand bara enförutsättning och ett Prop. 1993/94:100 ramverk för det lokala utvecklings- och förnyelsearbetet. Statens uppgift blir i detsammanhanget inte att föreskriva färdiga lösningar men väl att följa ochinitiera utvecklingen genom att sprida kännedom om erfarenheter och godaexempel. Med detta syfte har statsrådet tillkallat en arbetsgrupp omfrågor kring kursutformning i gymnasieskolan. Gruppen har under hösten 1993utgivit en rapport och skall redovisa sitt arbete . Ett liknande syfte hartillsättandet av referensgruppen om föräldrars inflytande över placering ochutbildning i särskolan, arbetsgruppen för finska språkets ställning i skolansamt arbetsgruppen om kvinnligt och manligt i skolan. De två sistnämndagrupperna kommer att slutredovisa sina resultat . Vissa frågor kräver särskildbelysning och analys. Dit hör frågorna kring den obligatoriska skolans längdoch därmed gränssnittet mellan skolan och skolförberedande verksamhet samtmellan grundskola och gymnasieskola. En särskild utredare gavs iuppdrag att belysa ekonomiska, organisatoriska, arbetsmarknadsmässiga ochpedagogiska konsekvenser av längd och skolstartsåldern. En förstaredovisning, framför allt inriktad på den demografiska utvecklingens inverkanpå olika alternativ, presenterades och en slutrapport skallavges . Till utbildningsformer med en storoutnyttjad utvecklingspotential hör distansutbildningen. I betänkandetKunskapens krona (SOU 1993:23) redovisas förslag för att åstadkomma en klarareansvarsfördelning och målstyrning även inom distansutbildningen. Efter remissbereds dessa förslag inom i syfte att föreläggariksdagen förslag . De kärva ekonomiskaomständigheterna till trots, föreslår regeringen i årets budgetpropositionbetydande förstärkningar för att förbättra skolsituationen för elever medvissa funktionshinder. Satsningarna avser utbyggnad avkonsulentorganisationen, utveckling och utökning av läromedelsproduktionen ochen försöksverksamhet med utgivning av läromedel för bl.a. dyslektiker. Till de viktigaste utmaningarna förskolan hör utvecklingen mot en allt större rörlighet över nationsgränserna. Denutvecklingen gör att språkutbildningen i skolan ställs i fokus i de nya läro-och kursplanerna. Denna utveckling ställer också nyakrav på invandrarundervisningen. En kraftigt ökad flyktinginvandring under desenaste åren kräver en översyn av utbildningsinsatserna för invandrare i syfteatt förbättra deras möjligheter att snabbt fungera som självständigamedborgare i . En proposition om vissa förändringar inomsvenskundervisningen för invandrare (sfi) kommer att föreläggas undervåren 1994. Det gångna året har, till följd avarbetsmarknadsläget, inneburit en av de största statliga satsningarna påfolkbildningen . går den första treårsperioden med det nyastyr- och resurssystemet förfolkbildningen mot sitt slut. Det innebär, enligt beslut, Prop.1993/94:100 att denna ordning och dess resultat skall utvärderas dels avFolkbild- Bil. 9 ningsrådet, dels av staten i en fristående utvärdering.Regeringen tillkallade 1992 en särskild utredare för att närmare klargöraefter vilka principer en sådan utvärdering borde göras. Förslaget, som ladesoch remissbehandlades , skall nu ligga till grund för regeringensbeslut om den statliga utvärderingen av folkbildningen. 3 Den högre utbildningen Liksom skolan har villkoren för den högre utbildningen desenaste åren förändrats i grunden. Från har varje universitetoch högskola det avgörande inflytandet över - och ansvaret för - den utbildninguniversitetet eller högskolan erbjuder. En grundbult i frigörelsen är varjeuniversitets och högskolas beslutsrätt ifråga om tillträdeskrav. Förändringen bort från detcentraliserade högskolesystemet utgår från tre väsentliga motiv. Ett centralstyrt universitets- ochhögskolesystem är för det första en motsägelse i sig. Universiteten måste vidsidan av sina uppgifter att erbjuda utbildning och sörja för forskning ocksåkunna vara centra för det kritiska tänkandet och samtalet. Med de snabbaförändringar som hör vår tid till får fritt tänkande och öppen debatt särskildbetydelse. Det andra motivet för attuniversitet och högskolor bäst kan lösa sina uppgifter i ett friare förhållandetill staten är just föränderligheten. Det går helt enkelt inte att centraltplanera utbildningars inriktning och omfattning, eftersom själva framtiden intelåter sig planeras. Obalansen när det gäller den yngre arbetskraftenskompetensinriktning mot offentlig sektor, där någon ökning av personalbehovetinte föreligger, är ett tecken på centralplaneringens misslyckande. Valet av högre utbildning är ett avde viktigaste besluten i många unga människors liv. Att ge den enskilde ettstörre inflytande över detta är det tredje motivet för den frigörelse avuniversitet och högskolor som genomförs. Genom att göra universitetens ochhögskolornas resurser beroende av detta val ökar lyhördheten för studenternasintressen och krav. Universitet och högskolor med egetansvar för utbildningen skapar ett nytt utrymme för verkligt studentinflytande.Mångfalden utbildningsalternativ gör det möjligt för studenterna att hitta dekombinationer av kunskaper som för var och en framstår som mest ändamålsenliga. Det nya förhållandet mellan statenoch de statliga högskolorna kompletteras av den överföring i stiftelseform avChalmers och som genomförs den 1 juli 1994.Stiftelseformen skapar en konstruktiv spänning gentemot de statligauniversiteten till gagn för kvaliteten. De helt fria högskolor, som kan fåexaminationsrätt enligt den ordning som beslutade om 1993, tjänarsamma syfte. har regeringen, på förslag avUniversitetskanslern, beslu- Prop, 1993/94:100 tat ge tre teologiskahögskolor examinationsrätt på 80-poängsnivå. 9 ligare friahögskolor prövas av . universitets- ochhögskolereform utvärderas på flera sätt. En särskild utredare har till uppgiftatt följa hur universitet och högskolor utnyttjar friheten. Genom det resurstilldelningssystemsom fattat beslut om 1993 får studenternas val av lärosäte ävenekonomisk betydelse. I resurstilldelningssystemet finns också incitament somfrämjar universitetens och högskolornas omsorg om studenternas tid ochengagemang genom en god grundutbildning. Resursberedningen presenterade inovember 1993 ett förslag till den tredje direkt kvalitetsrelaterade delen avresurstilldelningssystemet. Förslaget remissbehandlas för närvarande.Regeringen avser att lämna förslag till i denna del . Också Resursberedningen har iuppdrag att följa genomförandet av den nya ordningen för den högreutbildningen. En första rapport kommer att avlämnas till regeringen undervåren 1994. Studenterna och deras val är detnya universitets- och högskolesystemets viktigaste kvalitetsgaranter.Kanslersämbetet har emellertid också en nyckeluppgift. På regeringens uppdragskall Universitetskanslern redovisa sina bedömningar av kvaliteten viduniversiteten och högskolorna. Särskild vikt skall fästas vid kvaliteten i etlinternationellt perspektiv. I det nya universitetssystemet kommerKanslersämbetets arbete med fortlöpande utvärdering av kvaliteten i den högreutbildningen att spela en väsentlig roll för att garantera en hög kvalitativstandard på utbildningen. För att ge flera möjlighet tillhögre utbildning på rimliga villkor måste distansutbildningen byggas ut.Regeringen avser att stimulera en utveckling av distansutbildningen genom attsärskilt främja denna utbildningsform vid universitet och högskolor som taregna initiativ i den vägen. Värdhögskolornas framtidarelationer till landstingen respektive staten har utretts. Regeringensutgångspunkt vid bedömningen av dessa frågor är att kvalitetsfrågorna är avavgörande betydelse. Ett förslag kring principerna för vårdhögskolornasframtida relationer till staten och landstingen kommer att framläggas förriksdagen . Strukturförändringarna av den högreutbildningen förenas med en betydande utbyggnad av universitetens ochhögskolornas utbildningskapacitet. Sedan höstterminen 1991 uppgårkapacitetsökningen till . Utbyggnaden av den högreutbildningen avser att säkerställa att så snabbt som möjligt fårtillgång till en minst lika välutbildad arbetskraft som andra länder. Vidingången var position i detta hänseende mycketutsatt. Regeringen avser att i en proposition ange riktlinjer förhur en fortsatt utbyggnad av högre utbildning kan ske, och vilka krav en sådan utbyggnadställer från bl.a. Prop, 1993/94:100 kvalitativa utgångspunkter. Frågan om studiefinansieringen harunder 1993 beretts av Studiestödsberedningen. Beredningen fullföljs på basisav den diskussionspromemoria som beredningen avlämnat. Genom forskningspolitiska beslut förstärktesSveriges insatser för att främja utvecklingen av avancerad kunskap. Att dettakunde ske, trots de ekonomiska svårigheterna, är ett viktigt besked omregeringens beslutsamhet att, parallellt med den ekonomiska saneringspolitiken,lägga en stabil grund för framtida utveckling. forskningspolitiska beslutunderströk betydelsen av att satsar särskilt och koncentrerat påområden som har förutsättningar att nå högsta internationella klass. 10miljarder kronor ur de tidigare löntagarfonderna skulle särskilt användas fördetta syfte. Stiftelserna för strategisk forskninginom naturvetenskap, teknik och medicin respektive miljöstrategisk forskning ärnu under uppbyggnad. De inleder sin verksamhet . Detsamma gäller för RiksbankensJubileumsfond vad avser den kulturvetenskapliga forskningen. En särskildprioriteringsgrupp inom Jubileumsfonden för den forskning som kommer attstödjas med tidigare löntagarfondsmedel har inrättats för att understryka attdonationen är en finansieringskälla. De nu nämnda satsningarna innebärgenom sin organisatoriska utformning och inriktning att en förstärkning skerav de resurser som skall fördelas i konkurrens mellan forskare men utan attdetta sker på bekostnad av universitetens basorganisation - fakulteterna. Inteheller forskningsråden, vars uppgift är att finansiera projekt inom grundforskningen,eller övriga offentliga forskningsfinansiärer, berörs härav. Den förstärkning av forskningensresurser som sker minskar inte behovet av förnyelse genom omprövning ochomprioritering. För att förbättra möjligheterna i detta avseende fullföljs nuprincipbeslutet i den forskningspolitiska propositionen att överföra ansvaretför vissa stora forskningsanläggningar till . I syfte att stärka forskningensinfrastruktur framläggs i denna proposition förslag om åtgärder rörandehögpresterande datorsystem, samt den vetenskapliga informationsförsörjningen. I det forskningspolitiska beslutetvåren underströks betydelsen av att främja en bredare rekrytering tillforskarutbildning. Sammanlagt 130 miljoner kronoranslogs för att förbättra doktorandernas studiefinansiering. Regeringenstuderar for närvarande hur övergången från en kombination avdoktorandtjänster och utbildningsbidrag till enbart doktorandtjänster harutfallit. Vidare innebar det forskningspolitiska beslutet att alla statligaforskningsfinansiärer uppfordrades att medverka till finansiering av forskarutbildningen. Måletatt fördubbla Prop. 1993/94:100 antalet doktorsexamina mellan åren 1990 och2000 ligger fast. Stöd till Bil. 9 finansiering skall enligtriksdagsbeslutet om forskning med medel från de tidigare löntagarfonderna ävenges av de två nyinrättade forskningsstiftelserna respektive av . Forskarskolor kommer att få särskilt stöd. Särskilt betydelsefullt är det attföretagen får tillgång till - och kan intresseras att engagera - fleraforskarutbildade medarbetare. En sådan utveckling underlättar också denkunskapsöverföring mellan universitet och högskolor å ena sidan och företagen åden andra som i det forskningspolitiska beslutet angavs som särskiltbetydelsefull. Samma syfte har deteknikbrostiftelser som inrättades . De kommer attkompletteras med särskilda forskningsbolag. Genom särskilda insatser främjasrekryteringen av flera kvinnor till den högre utbildningen och forskningen.Utgångspunkten är det program för ökad jämställdhet på detta område som påregeringens förslag fastställdes av 1993. forskningspolitiskabeslut förstärktes anslaget för forskningsstödjande åtgärder till de mindreoch medelstora högskolorna. Dessutom ingick ett erbjudande till dessa högskoloratt förstärka sina forskningsmiljöer dels genom att bilda nätverk meduniversitet och högskolor med fast forskningsorganisation, dels genom attvidga forskningssamarbetet med den lokala industrin. Särskilda medel försådana forskningsförstärkningar kommer att fördelas av regeringen under året.Det är väsentligt att universitet och tekniska högskolor för egen del känner ettansvar för att främja nätverkssamarbetet med de mindre och medelstorahögskolorna. Genom kommer Sverigeatt bli delaktigt i EG-samarbetet inom utbildning. För forskningen innebär detatt deltar på s.k. programnivå och inte enbart - som tidigare - på s.k.projektnivå. Fördjupningen avforskningssamarbetet ger svenska forskare stora möjligheter till utvecklanderelationer. Men det ställer också krav på framförhållning och goda kontaktytor.Regeringen avser att ta initiativ till en förstärkning av den svenskaforskningsbevakningen av EG. EG:s forskningsfinansiering har enstark inriktning mot industriell tillämpning. Det har möjlighet att dranytta av. är det betydelsefullt att balansera den EG-finansieradeforskningen med teknisk forskning av mera grundläggande karaktär. Regeringenföreslår mot denna bakgrund, och för att stärka den svenska teknikvetenskapligaforskningen, att det teknikvetenskapliga forskningsrådet förstärks med 20miljoner kronor. Att stärka svenska universitets ochhögskolors relationer med de mest framstående lärosätena i världen är av storbetydelse. Regeringen kommer att fördela särskilda resurserför detta ändamål. I detta sammanhang kommer också vissa speciella etableringarvid framstående utländska lärosäten att aktualiseras. Utbildning och forskning tillhör ett lands intellektuellainfrastruktur, utan vilken inget välstånd är möjligt. De utgör i hög grad ävenjordmånen för den kulturella utvecklingen. Utbildningsväsendet och forskningenär därmed också en av de mest långsiktiga tillgångar ett land har. Tiden fråndet att en förändring i utbildningsväsendet beslutas till dess att den slårigenom och resultaten av denna förändring kommer till användning förden enskilda människan, kan ofta räknas snarare än . Dettakonstaterande innebär att utbildningsväsendet inte primärt är ett redskap föratt lösa dagens problem. Däremot är det en av de viktigaste förutsättningarnaför framtida välstånd. Detta faktum gör att utbildningspolitiken har en annanroll och uppgift än arbetsmarknadspolitiken. Insikten om denna skillnad är viktig, även om det intemotsäger att utbildning för många har blivit den bästa lösningen under arbetslösheten.Det motsäger heller inte att utbildningssatsningar är kloka och rimliga äveninom arbetsmarknadspolitiken. När utbildningslösningar utformas för ett svårtarbetsmarknadsläge är det dock av avgörande vikt att dessa får en utformningsom ansluter till utbildningsväsendets långsiktiga uppgift, men också ger enmöjlighet att introducera nya, moderna utbildningsformer. Regeringen aktualiserar nu tre nyautbildningsformer som bedöms kunna bidra till ökad kompetens på kort sikt idagens arbetsmarknadsläge men som också förväntas kunna ha långsiktigstrukturell betydelse. Som ett led i kompetensutvecklingen av arbetslösaintroduceras ett system med "utbildningscheck" inriktad på t.ex.språkutbildning. Fördelen med denna inriktning är att risken för attutbildningsinsatsen är missriktad minskas, genom att den begränsas tillkompetensområden som generellt sätt förbättrar förutsättningarna för denenskilde på arbetsmarknaden. Detta system ger den enskildemöjlighet att lösa in sin "check" hos ett stort antal godkändautbildningsanordnare - det kan vara t.ex. studieförbund, utbildningsföretag,universitet och högskolor eller komvux. "Utbildningschecken" kangenom sin utformning vidga utbudet av utbildningsanordnare också vid sidan avdet reguljära utbildningssystemet till gagn för mångfalden. 1993/94:100 Bil, 9 En trainee-utbildning introduceras i syfte att skapa enkombination av arbetsplats- eller företagspraktik och kvalificerad teoretiskutbildning på universitet, högskola, i komvux eller på andra håll. Utbildningenvänder sig till arbetslösa som har genomgått gymnasieskola men skall också sessom ett kommande mera stadigvarande inslag i utbildningssystemet. Trainee-utbildningen är enlärlingsutbildning men på eftergymnasial nivå. Det bör vara en fråga omspetsutbildning som ökar kompetensen inom något ämne som är relevant för denpraktiska utbildningen på företaget. Inte minst för mindre och medelstoraföretag ger detta en möjlighet att rekrytera högkvalificeradarbetskraft som kan få en möjlighet till kompetensutveckling i en omfattningsom vanligtvis bara är vanligt i stora organisationer. Det är därför somregeringen ser detta som en utveckling av en kombination av praktik och teoripå hög nivå som har ett intresse även bortom de omedelbaraarbetsmarknadspolitiska motiven. och högskolor utnyttjas sämre änlärosäten i många andra länder . I ett läge närstudenttillströmningen, bl.a. till följd av arbetsmarknadsläget, är extremtstor kan därför lärosäten som erbjuder utbildning - dvs.sommaruniversitet -vara ett sätt att möta den stora tillströmningen utan attsänka kvalitetsanspråken. Förslaget innebär att universiteten och högskolorna skallkunna erbjuda kurser ur det reguljära utbudet . Medel för utbildningenbör ställas till förfogande för högre läroanstalter och de studerande börkunna få studiemedel för utbildningstiden. Utöver dessa nya utbildningsinitiativ fortsätter en radinsatser som erbjuds detta budgetår också under nästa. Under innevarande budgetår har medel anvisats för 40 000platser i gymnasieskolan, 33 000 platser i komvux och 10 000 i folkhögskolan.Dessutom har folkbildningen fått av arbetsmarknadspolitiskaskäl. Förlängningen av pågående insatser bör också innebära attäven de in-nehållsmässiga prioriteringar som gjorts tidigare bör ligga fast -dvs. svenska, främmande språk, naturvetenskap, teknik och det s.k. tredjegymnasieåret för ungdomar som genomgått en tvåårig yrkeslinje. Regeringen anser det vara angeläget att på detta sättredan nu klargöra för alla berörda utbildningsanordnare vilka insatser som bliraktuella under /95. Den totala omfattningen på dessa utbildning- Prop.1993/94:100 Bil. ar,omräknat till helårsplatser, har regeringen beräknat till 77 000 plåt- Prop. 1993/94:100 ser. Vad gäller fördelningen av denna utbildningskapacitet påinsatser Bil. 9 av olika slag gäller följande riktvärden för planeringen. -26 100 platseri gymnasieskolan -28 000 platseri komvux och med utbildningscheck -20 000 platseri sommaruniversitetet -8 900 platser ifolkhögskolan -1 500 platserutöver innevarande års 3 000 som basår eller distansutbildning i universitetoch högskolor -3 000 platser -uppskattningsvis - inom folkbildningen -1 000 platser itrainee-utbildning. Regeringen avser återkomma ikompletteringspropositionen med förslag till beslut i denna fråga. 6 , utbildning och forskning EFTA-länderna och Europeiska gemenskaperna (EG)undertecknade ett avtal om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde-EFS. Efter frånträde och omförhandlingar har justeratsoch undertecknats . Sedan nu alla berörda stater ratificeratavtalet, gäller det från . innebär att ett antalnya steg kan tas i internationaliseringen av svensk utbildning. En av degrundläggande avsikterna med EES är att medborgare i EES-länderna skall kunnaröra sig fritt över gränserna inom samarbetsområdet. På skolans område kan vidärmed se fram mot en ökad rörlighet för personal och elever. Vad i stort betyder försvensk utbildning och forskning kan sammanfattas så här. Den betydelse får för kraven för anställningsom lärare behandlades budgetproposition (prop. 1992/93:100bil. 9 s. 20-27). Där fastslogs att lärarutbildningarna inom den krets avländer som avser generellt får anses hålla sådan kvalitet, att de iprincip kan ligga till grund för verksamhet som lärare i vårt land. Skollagen(1985:1100) har sedan efter godkännande (bet. 1992/93;UbUll, rskr.1992/93:274, SFS 1993:326) ändrats så att det för anställning som lärare iprincip skall krävas att den sökande har genomgått svensk eller därmedjämställd lärarutbildning i andra nordiska länder, EFTA-länder eller . Värdering av utländska universitets-och högskoleutbildningar görs av Verket för högskoleservice (VHS). I dettasammanhang vill regeringen anmärka följande. I ljuset av de praktiskaerfarenheterna av är det nödvändigt att förutsättningslöst övervägahur vi på utbildnings-och forskningsområdet skall organisera deninformationsverksamhet och de kanaler för kontakter som är ett svenskt intressei en europeisk samverkan.Det kan då också finnas anledning att se på den uppgift som Prop.1993/94:100 VHS har att i vissa sammanhang bedöma utländskauni- Bil. 9 versitets- och högskoleutbildningar. Svenska studenter deltar /91 i EG:s program för samverkan mellan högre utbildning ochnäringsliv, COMETT, och /93 i EG:s utbytesprogram förstudenter, lärare och administratörer vid universitet och högskolor, . 1och med kommer EFTA-länderna att få samma rättigheter och skyldighetersom . Detta innebär bl.a. säte och stämma i programmens kommittéer. börjar Sverigeockså som EFTA-land att delta i och . är EG:s nätverkför utbildningsinformation och dess informationsbas innehåller framför alltdata om utbildningssystem och utbildningspolitik inom EG. Av särskilt intressei EURYDICE:s verksamhet är den jämförande information som nätverket börjatproducera.