prop · GG03121 · 1993-02-18 00:00:00 — Om en sådan garanti för byggnads- försäkring för byggnads- arbeten behövs som avses arbeten behövs som avses i lagen (1991:742) om i lagen (1993:000) om byggnadsgaranti, skall byggfelsförsäkring, bygg nadsnämnden bereda Föreslagen lydelse garantiföre Nuvarande lydelse skall bereda taget tillfälle att försäkringsgivaren till- närvara vid samrådet. fälle att närvara vid sam- rådet. Vid samrådet skall en genomgång göras av arbetenas planering, de åtgärder för besiktning, tillsyn och kontroll som är nödvändiga för att byggnaden skall uppfylla egenskaperna och funktionerna i 3 kap. samt den samordning som behövs. Över samrådet skall föras protokoll. Denna lag träder i kraft . Bevis om försäkring enligt den nya bestämmelsen i 9 kap. 1 § andra stycket behövs dock inte om ansökan om bygglov ingivits till före . **FOOTNOTES** 2Senaste lydelse 1991:743 Lagrådets yttrande den Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om byggfelsförsäkring 2. lag om ändring i (1987:10). Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Remissen innehåller förslag till lagstiftning vilken avses ersätta bl.a. lagen (1991:742) om byggnadsgaranti. Nämnda lag, som ännu inte satts i tillämpning, hade sin bakgrund i problem med fuktskador och andra brister i s.k. sjuka hus, såvitt gäller bostadsbyggnader vilka inte räknas som småhus, "flerbostadshus". Det är därvid ofta fråga om fel som tillkommit men som i allmänhet inte uppdagas förrän . Systemet med byggaranti avsågs i huvudsak till- godose två syften, nämligen att ifrågavarande typ av fel och skador skall kunna avhjälpas snabbt - utan långvariga tvister om vem som ytterst är ansvarig - samt också i fall då det inte finns någon ansvarig som kan ta på sig kostnaden för att undanröja bristerna. En väsentlig målsättning med lagstiftningen angavs vara att åstadkomma ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. De remitterade förslagen innebär att systemet med byggaranti ersätts med en ordning där en näringsidkare som uppför en byggnad av närmare angivet slag - eller beträffande en sådan byggnad utför mer genomgripande ombyggnadsåtgärder - blir skyldig att teckna en s.k. byggfelsförsäkring. Genom den föreslagna ändringen i 9 kap. 1 § andra stycket (1987:10) fastslås således att byggnadsarbeten i nämnda fall inte får påbörjas förrän bevis om försäkringen företetts för . I förslaget till lag om byggfels- försäkring ingår - förutom de grundläggande föreskrifterna om i vilka fall en försäkring skall finnas - vissa allmänna regler angående försäkringens omfattning, villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning och om försäkringsgivarens regressrätt samt bestämmelser om rätt att teckna försäkring. Bland sistnämnda bestämmelser finns bl.a. en regel som medger att frågan om skyldighet för försäkringsgivare, som marknadsför byggfelsförsäkringar, att i visst fall meddela sådan försäkring kan bli föremål för prövning av allmän domstol. De remitterade förslagen har utarbetats på grundval av en inom upprättad departementspromemoria (Byggfelsförsäkring - en garanti för sunda hus, Ds 1992:63). Promemorian har remissbehandlats. Vad som därvid anförts har bl.a. föranlett att förslaget till lag om bygg- felsförsäkring under det fortsatta arbetet kompletterats med de till sin materiella innebörd mycket lösliga och därmed för den praktiska tillämpningen synnerligen svårbedömda reglerna i 8 § angående möjligheter för försäkringsgivaren att begränsa sitt ansvar för fel och skador till visst belopp för varje försäkrad byggnad liksom till ett gemensamt försäkringsbelopp för "samtliga av försäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar". De allmänna motiven liksom specialmotiveringarna till skilda bestämmelser är på flera punkter tämligen knapphändiga. Dessa omständigheter liksom det förhållandet att lagtexten även i andra paragrafer än den nämnda 8 § innehåller avgränsningar eller kriterier som är jämförelsevis allmänt hållna har berett lagrådet vissa svårigheter under granskningen av förslagen. Av remissprotokollet framgår t.ex. inte hur förslaget till lag om byggfelsförsäkring förhåller sig till annan lagstiftning angående försäkringsverksamhet, bl.a. lagen (1927:77) om försäkringsavtal. Det anges inte heller i vad mån det än tänkt att det kan bli fråga om mycket individuellt utformade försäkringsavtal eller ett, eller möjligen ett starkt begränsat antal, avtal av standardtyp, eventuellt med vissa särskilt angivna, tänkbara variationer. Hur förhållandet blir i dessa hänseenden är bl.a. av betydelse när det gäller att ta ställning till i vad mån den föreslagna regeln i 11 § om domstolsprövning kan anses vara en tillräcklig rättssäkerhetsgaranti för den enskilde byggherren. Detsamma gäller frågan om hur premien för en försäkring skall beräknas och erläggas. Remissprotokollet ger inte heller här någon vägled- ning. En ytterligare oklarhet med det föreslagna "gemensamma försäkringsbeloppet" i 8 § är vilken inverkan på premierna som uppkommer, eller bör uppkomma, i fall då en försäkringsgivare under ett kalenderår kommmit att meddela byggfelsförsäkringar för större sammanlagda belopp än som beräknats vid fastställandet av det "gemensamma för- säkringsbeloppet". Mot bakgrund särskilt av ett av de angivna huvudsyftena med ifrågavarande reglering - nämligen att bereda de boende ett skydd mot ohälsa på grund av byggfel - bör i sammanhanget också påpekas att den faktiska tillämpningen av bestämmelserna i 8 § om vissa beloppsgränser, liksom det till sin omfattning också obestämda villkoret i 7 § 3 om självrisk, är förhållanden som i hög grad torde återverka på möjligheterna till ersättning och därmed på försäkringspremiernas storlek. Ifrågavarande bestämmelser öppnar möjligheter, i varje fall teoretiskt, för en mindre nogräknad byggherre att teckna en försäkring med sådana villkor att nämnda skydd blir mer eller mindre illusoriskt. Vad nu har anförts leder lagrådet till den allmänna slutsatsen att det på föreliggande material är svårt att säkert överblicka huruvida förslaget till lag om byggfelsförsäkring är i alla delar ändamålsenligt. En grundläggande förutsättning för att det föreslagna nya systemet skall fungera på ett godtagbart sätt synes vara att försäkringsgivarna medverkar vid utformningen och tillhandahållandet av ifrågavarande försäkringar på det vis som förutsatts i remissen. Enligt lagrådets mening krävs också att tillsynsmyndigheten, , ägnar utvecklingen på detta område en noggrann och fortlöpande uppmärksamhet. Förslag till lag om byggfelsförsäkring I första stycket anges att en byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att försäkringen gäller även om byggnaden övergår till ny ägare. Enligt andra stycket får, efter det att försäkringen tecknats, försäkringsgivaren och försäkringshavaren inte träffa avtal som medför att försäkringsvillko- ren inte längre uppfyller kraven på en byggfelsförsäkring enligt den föreslagna lagen. Lagrådet har i sak inget att erinra mot vad som föreslås i de nu återgivna bestämmelserna. Däremot kan det sättas i fråga om bestämmelserna placerats på lämpligt ställe i lagen. Från systematisk synpunkt framstår det som mer naturligt om föreskrifterna i såväl första som andra stycket kommer efter de grundläggande bestämmelserna i 3 och 4 §§ om vad en byggfelsförsäkring skall omfatta. Lagrådet förordar mot bakgrund av det anföra att 2 § utgår och att i konsekvens härmed 3 och 4 §§ benämns 2 § respektive 3 §. Bestämmelsen i gamla 2 § första stycket kan förslagsvis - med en mindre språklig justering - föras in som ett andra stycke i nya 3 § medan bestämmelsen i gamla 2 § andra stycket bör få bilda en ny 4 § eller få sin plats efter nuvarande 9 § under en särskild rubrik . Godtas vad lagrådet här förordat bör de i 5 § gjorda hänvisningarna till "3 och 4 §§" ändras till "2 och 3 §§" samt hänvisningen i 6 § till "3 §" ändras till "2 §". Paragrafen innehåller en bestämmelse att en byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att ersättning för kostnad enligt 3 § lämnas endast i den mån ersättningen används för att avhjälpa felet eller skadan på ett tillfredsställande sätt. Av 3 § framgår beträffande kostnaden att denna skall vara skälig. Av ordalydelsen i 6 § kan inte klart utläsas försäkringsgivaren har att utge ersättning när ett försäkringsfall inträffat. I be- stämmelsens andra led sägs "i den mån ersättningen används" för att avhjälpa felet. Verbformen "används" tyder närmast på att försäkringsgivaren har att pröva om förutsättningar föreligger för att felet eller skadan kommer att avhjälpas och, om detta bedöms bli fallet, i förskott betala ut eller medge att lämna ersättning. Frågan blir då om avsikten är att också lägga på försäkringsgivaren att i efterhand pröva och möjligen kontrollera att ersättningen faktiskt använts för att avhjälpa felet eller skadan. En alternativ tolkning av paragrafen är att ersättning skall utgå först sedan felet eller skadan avhjälpts på ett tillfredsställande sätt. Den föreslagna bestämmmelsen är tvingande. Inte minst för att åstadkomma enhetliga försäkringsvillkor på denna punkt och minska risken för tvister är det önskvärt att innebörden klarläggs under det vidare lagstiftningsarbetet. Förslag till lag om ändring i (1987:10) Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Propositionens huvudsakliga innehåll ......... 1 Propositionens lagförslag .................... 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .................. 7 1 Inledning .................................. 7 2 Allmän motivering............................ 8 2.1 Lagen om byggnadsgaranti och dess bakgrund 8 2.2 betänkande............... 9 2.3 Promemorian .............................. 10 2.4 Allmänt om krav på byggnader och ansvar för fel .......................................... 11 2.5 Statens stöd för bostadsfinansiering ..... 14 2.6 .............................. 14 2.7 Behovet av författningsreglering ......... 15 2.8 Byggfelsförsäkring villkor för byggstart .. 16 2.9 Lagens tillämpningsområde ................ 18 2.10 Tillsyn ................................. 19 2.11 Närmare om försäkringens innehåll ....... 19 2.11.1 Begränsningar i försäkringsskyddet .... 19 2.11.2 Återkrav m.m .......................... 25 2.11.3 Rätt att teckna byggfelsförsäkring m.m.. 27 2.12 Utvärdering ............................. 29 3 Upprättade lagförslag ....................... 30 4 Specialmotivering .......................... 30 4.1 Förslaget till lag om byggfelsförsäkring .. 30 4.2 Förslaget till lag om ändring i (1987:10) .......................... 34 5 Hemställan ................................. 34 6 Beslut ..................................... 34 Bilaga 1 Promemorians lagförslag ............. 35 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna och sammanställning av remissyttranden ............ 37 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag .......... 58 Bilaga 4 Lagrådets yttrande ................... 63