prop · GG03171 · 1993-02-11 00:00:00 — Det är särskilt angeläget att med löntagarfondsmedlen skapa starka forsknings- miljöer av högsta internationella klass med betydelse för utveck- lingen av framtida konkurrenskraft. Sådana kännetecknas bl.a. av livligt internationellt samarbete samt av att forskare från olika discipliner deltar i lösande av komplexa gränsöver- skridande problem. Sådana s.k. centers of exellence - starka forskningscentra eller forskningsområden, är av vital betydelse för framtid. Resurserna bör också användas så att tillgången på kvalifice- rade forskare i landet ökas. Jag förutsätter att verksamhet som erhåller finansiellt stöd ur dessa medel normalt kommer att inne- fatta väsentliga inslag av handledning och studiefinansiering för forskarutbildning. Detta har i sin tur stor betydelse för att öka tillgången på vetenskapligt kompetent personal, bl.a. i näringslivet, och för att stärka samspelet mellan universitet/ högskolor och näringsliv. Insatserna utgör därmed ett led i rege- ringens strävan att skapa förutsättningar för en fördubbling av antalet doktorsexamina 2 000. En viktig kvalitetsindikator för strategisk forskning som riktar sig till näringslivets behov är teknikledande företags - svenska såväl som utländska - värdering av forskningens nivå och slagkraft i ett internationellt perspektiv. Enligt min mening bör löntagarfondsmedlen satsas på tre huvudområden, nämligen ett som omfattar strategisk forskning med naturvetenskaplig och teknisk inriktning, ett som avser miljö- strategisk forskning och ett som gäller kulturvetenskaplig forsk- ning. Den största andelen av medlen bör satsas på det förstnämnda området. Forskning på det medicinska området kan stödjas såväl inom ramen för satsningarna på strategisk forskning som inom ramen för de kulturvetenskapliga insatserna. Under beredningen av de förslag jag nu lägger fram har många förslag till konkreta forskningsprojekt framförts. Det är dock inte en uppgift för regering och riksdag att ge detaljerade an- visningar om forskningens inriktning. Statsmakterna bör endast inom relativt breda ramar ange hur löntagarfondsmedlen skall utnyttjas och ange en struktur genom vilken beslut om forsknings- medlen skall fattas. De stiftelser som jag föreslår skall in- rättas har själva att göra såväl de konkreta forskningsbedöm- ningarna som att ta ansvar för besluten. Enligt min mening bör följande riktlinjer, så långt det är möjligt och lämpligt med hänsyn till varje forskningsområdes speciella förutsättningar, vara vägledande för val och inriktning av satsningar med löntagarfondsmedel: - Koncentration av insatser bör ske så att forskningscentra eller forskningsområden med internationell slagkraft kan etable- ras. Dessa centra/områden bör vara av viss storlek. Internationa- liseringskravet bör också ses som ett sätt att betona vikten av hög kvalitet i den forskning som bör komma ifråga för stöd. Arbetsvillkoren måste vara sådana att de blir attraktiva för utländska forskare av högsta klass. - Projekt och program som innebär gränsöverskridanden mellan discipliner bör prioriteras. För att sådana ansatser skall bli framgångsrika krävs att deltagarna besitter hög kompetens inom respektive disciplin. - När så bedöms lämpligt bör nätverk eller fastare samarbets- former etableras för att kring en kvalificerad vetenskaplig upp- gift samla nationell och internationell expertis. - Insatserna skall befordra forskarutbildning och forskarrek- rytering. Unga lovande forskare skall ges goda utvecklingsmöjlig- heter. - De forskningscentra eller -områden som bör komma i fråga för stöd bör finnas inom eller i nära anslutning till universitet och högskolor. Samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan, och näringslivet å den andra, bör ges särskild prioritet när forskning inom områden som är särskilt intressanta för näringslivet kommer ifråga för stöd. - Forskares rörlighet bör uppmuntras. Det gäller rörlighet såväl internationellt som mellan universitet/högskolor, institut och företag. Svenska och internationella forskare med högsta kompetens bör engageras. I varje stiftelse bör ett internatio- nellt utbytesprogram byggas upp. Förebilder för sådana program finns i andra länder, inte minst i . Möjligheten att nå slagkraft genom samverkan med starka utländska forskningsenheter bör beaktas. Det framgår av dessa riktlinjer att insatsernas syfte är att förstärka den vetenskapliga miljön i landet genom att fler fram- stående forskare får möjlighet att verka. Endast i begränsad ut- sträckning och som en del i skapandet av en vetenskaplig miljö bör fondmedel också kunna användas till t.ex. utrustning. De insatser som görs med löntagarfondsmedel bör alltså få en särskild karaktär. Detta motiverar att ansvaret för verksamheten läggs på nya organisationer som etableras vid sidan av de existe- rande. Jag föreslår därför att ansvaret för fördelningen av medlen läggs på tre för ändamålet särskilt inrättade juridiska personer - tre stiftelser. Den kulturvetenskapliga stiftelsen föreslås samförvalta med Riskbankens Jubileumsfond. I det föl- jande (avsnitt 4 och 8) ger jag en närmare beskrivning av skälen till och utformningen av de valda organisationerna. 4 Ekonomiska och organisatoriska grunddrag för stiftelserna Huvuddelen av de tidigare löntagarfondsmedlen är placerade i svenska börsnoterade aktier. De förvaltas i en särskild fond, Fond 92-94. Det är inte möjligt att före den tidpunkt då utskiftningen av kapitalet från nuvarande förvaltning sker exakt ange storleken av de resurser som kommer att ställas till forskningens förfogande. är värdet av det kapital som avses bli använt för angivna ändamål . Med hänsyn till möj- liga förändringar i värdet anges endast vilka andelar av denna resurs som skall användas för de olika ändamålen. Verksamhet inom kvalificerade forskningsområden kan endast byggas upp etappvis. Inledningsvis bör huvudsakligen avkastningen på tillgängliga medel användas för de nya forskningsaktiviteter- na. Successivt bör även kapitalet tas i anspråk. Jag bedömer att den totala tiden för de insatser som före- slås skall uppgå till . En tidsbegränsad, men i gen- gäld desto kraftigare, förstärkning av forskningen är enligt min mening att föredra framför mindre insatser över . Detta skapar också goda förutsättningar för att profilera insatserna jämfört med de existerande forskningsfinansierande organen. Sådana insatser kan vidare generera livskraftiga arvtagare till de forskningsmiljöer och strukturer som skapas. Karaktären av tidsbegränsad satsning innebär givetvis att planeringen av insat- serna får utgå från detta som en grundläggande förutsättning. Mina förslag innebär att de angivna resurserna kommer att disponeras av tre stiftelser. Kombinationen av argumenten för koncentration till vissa områden och behovet av pluralism också i forskningsfinansiering talar för att ett fåtal, smidigt funge- rande, nya organ får ansvaret för resurserna. Stiftelsen är en beprövad organisationsform för förvaltning och fördelning av forskningsresurser. Möjligheterna är goda att i stiftelseförord- ningar skapa organisatoriska ramar som anpassas till respektive ändamål. Stiftelserna bör anförtros uppgiften att utveckla sina arbets- former med hänsyn till vad som bedöms ändamålsenligt för de olika insatsområdena. Självfallet bör de när så bedöms lämpligt kunna samfinansiera verksamhet såväl sinsemellan som med andra forsk- ningsfinansierande organ, högskolor, universitet, företag m.m. Verksamheten bör regelbundet bli föremål för kvalificerad utvärdering och uppföljning, bl.a. för att ge stiftelserna under- lag för omprövning och omprioritering. Möjligheterna att långsik- tigt binda fondmedlen i olika forskningsinsatser bör därför be- gränsas. Det bör ingå i uppdraget till de organisationskommittéer, som jag i det följande förordar skall inrättas, att föreslå hur och när resurserna från Fond 92-94 skall överföras till de nyin- rättade stiftelserna. 5 Strategisk forskning Mitt förslag: tillförs av ifrågavarande medel. Medlen avses för satsningar på i första hand naturvetenskaplig och teknisk forskning. Huvuddelen av forskningsinsatserna bör utföras inom existerande organisationer, i första hand inom universitet och högskolor. Skälen för mitt förslag: Teknisk och naturvetenskaplig forskning är avgörande för utvecklingen av kunskap av betydelse på många områden. Sådan forskning är också av vikt för att svensk industri skall kunna klara en hårdnande internationell konkurrens. Avvecklingen av löntagarfonderna skapar förutsätt- ningar för att förstärka forskning med sådan inriktning. Löntagarfondsmedlen öppnar också särskilda möjligheter att främja idé- och kunskapsutbytet mellan universiteten och högsko- lorna å den ena sidan, och företagen å den andra. Ett sådant utbyte kan och skall ske med iakttagande av den viktiga principen om en koncentration av den offentligt finansierade forskningen till universitet och högskolor. för strategisk forskning jag förslår inrättad skall stödja forskning inom naturvetenskap och teknik, men också medicin, särskilt biomedicin. Den forskning som skall stödjas skall vara av strategisk bety- delse. Detta innebär att den måste ha såväl hög inomvetenskaplig kvalitet som långsiktigt industriellt intresse. En sådan inrikt- ning står bäst i överensstämmelse med den inriktning av forsk- ningen med löntagarfondsmedel som redan har angivit. industriell produkt- eller processutveckling bör däremot inte bli föremål för stöd. Ett viktigt fält för insatserna kan vara så kallade generiska vetenskaps- eller teknikområden där framsteg kan stödja utveckling även inom flera andra områden. Forskningsinsatserna kan avse såväl ren grundforskning som tillämpad forskning samt, inte minst, området däremellan. Vad som stundom benämnts riktad grundforskning har stor betydelse, inte minst för det svenska näringslivets långsiktiga konkurrens- förmåga. Insatserna kommer till viss del att kunna ske inom områden som redan har varit prioriterade och där verksamhet har börjat byggas upp. När ytterligare och förstärkta insatser nu kan göras bör särskilt goda förutsättningar finnas att skapa internatio- nellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöer. Många av de förslag till användning av löntagarfondsmedel som har inkommit demonstrerar de möjligheter som finns genom gränsöverskridande forskning. Det gäller exempelvis områden som informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Framsteg inom områden av detta slag kan ge väsentliga bidrag till den svenska konkurrenskraften och få betydelse inom en rad områden. Informationstekniken är t.ex. betydelsefull inte bara för näringslivet utan även för andra samhällsområden, för forsk- ningens egen utveckling och för stöd till den enskilda människan i vardagslivet. Informationsteknikens potential är ännu inte på långt när fullt utnyttjad. Materialteknik har prioriterats genom statligt stöd . Den har stor betydelse för konkurrensförmågan såväl hos materialtillverkande företag, inom exempelvis stål- eller kompo- sitområdet, som hos materialanvändande företag, exempelvis inom verkstadsindustrin. Materialtekniken har betydelse även inom sjukvården, vilket jag återkommer till. Biotekniken används som en samlande beteckning på forskning och utveckling inom en rad områden, med omfattande tillämpningsmöj- ligheter inom t.ex. medicin, veterinärmedicin, jord- och skogs- bruk och miljövård. Forskningen bygger på tidigare framsteg inom grundläggande biologiska discipliner, exempelvis mikrobiologi samt cell- och molekylärbiologi. Stiftelsens mandat tar alltså sin utgångspunkt i föreningen av det inom vetenskapligt och det industriellt intressanta. Den forskning stiftelsen stöder skall ha betydelse över ett brett fält. Jag vill dock understryka stiftelsens autonomi; inom ramen för dess stadgar är det stiftelsen själv som skall avgöra hur dess uppgift bäst fullföljs. Medicinsk forskning har på ett tidigt stadium utpekats bland de områden, vilka skall erhålla stöd ur löntagarfondsmedlen. Den tidigare givna definitionen av uppdraget till forskning innebär att den forskning som därigenom stöds i många fall kommer att beröra medicinska ändamål. T.ex. kan biotekniken väntas lämna väsentliga bidrag till utvecklingen av läkemedel. Inom den medicinska tekniken har andra kunskapsom- råden av strategisk karaktär - bl.a. informationsteknik och materialteknik - många tillämpningar. Den forskning inom teknik, biomedicin eller naturvetenskap av särskild betydelse för medicinen som skall prioriteras bör söka kombinera målen att lösa medicinska problem och att bidra till svensk industris långsiktiga utveckling. Inom flera av de nämnda vetenskaps- och teknikområdena görs det betydande insatser. För att på ett ändamålsenligt sätt komplettera dessa bör stiftelsen ges stora möjligheter att, utifrån de grundläggande kriterier jag beskrivit, arbeta oberoen- de av rådande avgränsningar av vetenskaps- och teknikområden. Områdesprioriteringen bör kunna förändras över tiden. Stiftelsen avses få betydande möjligheter att anpassa insatserna till gällande förutsättningar, exempelvis tillgången på framstående forskare. 6 Miljöstrategisk forskning Mitt förslag: av ifrågavarande medel anvisas för en stiftelse med uppgift att stödja forskning av strategisk betydel- se för en god livsmiljö. Stiftelsen benämnes forskning. Stiftelsen bör särskilt stöda forskning som bedrivs inom nät- verk av samverkande forskargrupper och institutioner. Huvuddelen av forskningsinsatserna bör utföras inom existerande organisatio- ner, i första hand inom universitet och högskolor. Även forsk- ningsgrupper utanför universitet och högskolor bör emellertid kunna delta. Möjligheterna att uppnå industriella tillämpningar bör tillvaratas. Skälen för mitt förslag: Ansvaret för miljön och naturresurserna är av största betydelse för vår framtid. Forskningsinsatser på detta område har därför hög prioritet i många länder. En betydande medvetenhet finns numera om vikten av ett ansvars- fullt förhållningssätt till miljön. Tyngdpunkten förskjuts därmed till förmån för insatser inom industri och samhälle i syfte att förändra produkter och produktionsprocesser i miljövänlig rikt- ning. har i en särskild utvärdering av den svenska miljöforskningen bl.a. understrukit behovet av en indust- riell inriktning av miljöforskningen. Bland förslagen till insatser inom miljöforskningsområdet märks utveckling av resurssnål teknik liksom miljöanpassade produkter, konstruerade för att ge minsta möjliga miljöpåverkan och kunna återanvändas. Andra områden är bevarandet av den biologiska mång- falden, utveckling av ekologiskt anpassade brukningsmetoder i jordbruk, skogsbruk och fiske samt även geografiska satellitbase- rade informationssystem. Många av dagens mest brännande miljöproblem är internationella. Inte bara forskning och utredningsarbete utan även de åtgärder som krävs för att vårda, skydda och rena miljön måste ske i internationellt samarbete. Utvecklingen av nya och miljövänliga former för energiproduktion är av betydelse. och svenska forskare har länge gjort internationellt uppmärksammade insatser inom miljöområdet. Det gäller särskilt den yttre miljön. Ett stöd i en karakteristisk och tydlig form innebär en viktig, ytterligare stimulans för den svenska forsk- ningen inom detta område. Miljöforskning som organiseras i nät- verk ger möjligheter att angripa komplexa, oftast internatio- nella, problem på ett sätt som är anpassat efter respektive problemområdes karaktär. Stöd av det slag som här avses skall också främja internationell samverkan på miljöforskningsområdet. Den organisationsform för miljöforskningen som jag förordar utgår från att resurser skall kunna koncentreras till själva forskningen. Nätverk är för detta syfte att föredra framför eta- blering av nya institutioner med åtföljande ofta omfattande inve- steringar. De generella riktlinjer som jag angivit i det föregående innebär bl.a. att det även inom miljöforskningens område blir aktuellt att bygga upp forskningsområden eller -cen- tra med internationell slagkraft. Ansatserna inom miljöforskningen kan vara interdisciplinära. Det bör emellertid understrykas att forskning med strategisk be- tydelse för miljön också med framgång bedrivs med inomdiscipli- nära ansatser. Jag vill i detta sammanhang betona den biologiska forskningens betydelse. Den valda decentraliserade organisations- principen ger ledande forskare möjlighet att delta i samarbetet med bibehållen kontakt till den grundläggande forskningen och den högre utbildningen. Även forskningsmiljöer utanför universitets- och högskolesyste- met bör kunna delta i den verksamhet som stöds av stiftelsen. Detta inkluderar forsknings- och utvecklingsenheter inom indu- strin. Transporter har en särskild betydelse också i miljösammanhang. Inom stiftelsen bör stöd till forskningsinsatser också på detta område vara möjliga. Flyg-, järnvägs- och fordonssektorerna har, tillsammans med olika högskolor, utarbetat förslag till forskningsprogram. I dessa program ingår många projekt som motiveras av ökande krav på lägre miljöbelastning från transportsektorn. Som exempel kan nämnas krav på recirkulering av material i olika bilkomponenter. Stiftelsen skall, om den så finner lämpligt, också kunna stödja insatser inom detta område som inte är direkt miljörelaterade men som likväl har betydelse för utveckling av transporter i enlighet med höga miljökrav. 7 Kulturvetenskaplig forskning Mitt förslag: för kulturvetenskaplig forskning upprättas och tillförs av ifrågavarande medel. Stiftelsen upprättas i anslutning till Jubileums- fond. Skälen för mitt förslag: Forskning inom kulturvetenskaperna är betydelsefull för svensk kultur och bildning. Särskilt den huma- nistiska kunskapens betydelse växer. Dess direkta betydelse för utbildningen i vid mening är uppenbar. Forskning inom kulturvetenskaperna är särskilt viktig i en värld som präglas av snabba tekniska, ekonomiska och sociala förändringar. Kulturvetenskaperna ger de teoretiska och metodologiska förut- sättningarna för att förmedla och tolka viktiga samhälls- processer, nationellt och internationellt. Härigenom ger de kun- skaper av oundgänglig betydelse för utformningen av vårt framtida samhälle. För en rättsstat spelar också utvecklingen av rättssystem med en gedigen kulturell förankring en viktig roll. Historiska och rättskomparativa perspektiv på samhällsförändringar är betydelse- fulla. förmåga till samverkan med andra länder och folk sammanhänger bl.a. med vårt folks förankring i den egna kulturen och av människors insikt i och förståelse för andra länders för- hållanden. Det kan gälla politisk, rättslig eller kommersiell samverkan. Vår förmåga till samverkan har emellertid betydelse också när det gäller frågan om hur vi tar emot och inpassar de människor med andra kulturer, språk och religioner som kommer till vårt land. Den kulturella utmaning, som vårt land ställs inför till följd av de ökade internationella relationerna, skärper kraven på för- stärkning av den kulturvetenskapliga forskningen. Den dominerande roll som det övriga kommer att spela i framtida internationella relationer gör det naturligt att det i stiftel- sens uppdrag ingår att stödja forskning av betydelse i samband med de europeiska integrationssträvandena. Inte minst viktig är kunskap om historia, kultur samt rätts- och idéutveck- ling. som jag nu föreslår inrättad skall ges stora möjligheter att välja stödformer som är väl anpassade till den kulturvetenskapliga forskningens krav och behov. Strävan efter koncentration, internationellt samarbete och forskarrekrytering har emellertid stor giltighet även inom detta vetenskapsområde. Många angelägna men komplexa problemområden kan behandlas genom interdisciplinära ansatser. För stöd med löntagarfondsmedel bör sådan kulturvetenskaplig forskning prioriteras som över till andra discipliner, exempelvis medicin, beteendeveten- skaper eller informationsteknik. Omvårdnadsforskning och forsk- ning för kvalitetssäkring inom vård och omsorg får ökad betydel- se. Starka skäl talar för att den stiftelse jag nu föreslår för kulturvetenskaplig forskning knyts till Jubileums- fond. Jubileumsfonden bör handha medelsförvaltning och admini- stration för stiftelsen. En ökad pluralism och möjligheter att välja nya stöd- och verksamhetsformer i enlighet med vad jag anfört tidigare i denna proposition, är emellertid angelägna. Den nu föreslagna stiftelsen bör utformas så att den bidrar till detta. Sålunda bör den nya stiftelsen ha en egen styrelse skild från Jubileumsfonden. 8 Organisationsfrågor Min bedömning: En organisationskommitté bör tillsättas för vardera forskning, forskning och forskning. Organisationskommittéerna bör få till uppgift att utarbeta förslag till stadgar och andra erforderliga bestämmelser för respektive stiftelse. Skälen för min bedömning: Efter beslut med anledning av de av mig förordade principerna för användningen av löntagar- fondsmedel för forskningsändamål erfordras ett organisationsar- bete som inbegriper vetenskaplig likaväl som industriell exper- tis. Tre organisationskommittéer bör anförtros dessa uppgifter. Följande riktlinjer bör gälla för organisationskommittéernas arbete. - , strategisk forskning och forsk- ning skall vardera ledas av en styrelse som inledningsvis utses av regeringen. - Styrelserna sammansätts så att kravet på förmåga att bedöma olika insatsers betydelse för de syften jag har angett tillgodo- ses. Styrelserna för de två förstnämnda stiftelserna bör, med för varje fall lämplig fördelning, sammansättas av ledande personer från såväl forskningsvärlden som från näringslivet. I styrelserna skall ingå någon eller några ledamöter som utses av regeringen. - Det förutsätts att stiftelserna till stor del använder externt tillgängliga erfarenheter, bl.a. för bedömning av veten- skaplig kvalitet eller industriell betydelse. Vidare skall, när så bedöms lämpligt, internationell expertis anlitas, såväl för bedömning av olika förslag som för utvärdering. - förvaltar medlen för forskning, medan de två andra stiftelserna får förvalta sina medel själva. - Stiftelserna skall vara beredda att besluta om insatser så att forskning som finansieras med medel från de tidigare lönta- garfonderna kan starta under /95. - Stadgeförslagen skall bl.a. avse formerna för att fortsätt- ningsvis utse ledamöter i styrelserna. I stadgeförslagen bör också riktlinjerna anges för utvärdering och uppföljning av den verksamhet som finansieras. De förslag till forskningsinsatser som kommit in under förarbetet till de förslag jag här har presenterat kommer att överlämnas till stiftelserna. Enligt min mening tillgodoses de kriterier för forskning med löntagarfondsmedel som jag tidigare nämnt bäst genom att styrel- serna får en sammansättning och en arbetsinriktning av det slag jag här har angivit. På detta sätt erhålls ett slagkraftigt kom- plement till de redan existerande forskningsråden och andra forskningsstödjande institutioner. Frågan om ett överförande till stiftelseform av minst två högskolor har hög aktualitet. Jag räknar med att före utgången av mars månad detta år kunna förelägga förslag i detta avseende. Därvid kommer erforderlig kapitalbildning m. m. att kunna ske med utnyttjande av del av återstående löntagarfonds- medel. Med hänvisning till vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag förordat om användningen av löntagarfonds- medel till forskning, särskilt riktlinjerna för val av och in- riktning för satsningarna (avsnitt 3), 2. godkänna vad jag förordat om de ekonomiska och organisato- riska grunddragen för stiftelserna (avsnitt 4), 3. godkänna vad jag förordat om forskning (avsnitt 5), 4. godkänna vad jag förordat om forskning (avsnitt 6), 5. godkänna vad jag förordat om lig forskning (avsnitt 7). Vidare hemställer jag att regeringen bereder till- fälle att ta del av vad jag anfört om organisatoriska frågor i samband med bildandet av stiftelserna (avsnitt 8).