prop · GH03218 · 1993-12-31 00:00:00 — Föratt främja utvecklmgen av god hälsa och god hälso- och sjukvård i näraliggandedelar av , i första hand , och samt ochS:t Petersburgsområdet, finns en fristående organisation, Hälso- ochsjukvårdens (), Kommittén är initierad av , , ochSocialstyrelsen, ÖEK är för övrigt representerad av ett trettiotal andraaktörer inom den svenska hälso- och sjukvården. Kansliet är förlagt tillSocialstyrelsen, För verksamheten disponeras anslag som beviljasav SIDA. ÖEK:sstödinsatser imiktas på att främja utbyte av kunskaper, attityder ochförhållmngssätt, främst i form av tre huvudprogram, nänfligenauskultationsverksamhet för läkare, sjuksköterskor och tandläkare m.fl,medverkan i uppbyggnad av s.k. modellinstitutioner på särskilda centralaområden, samt utbildnmgsinsatser i form av kurser, konferenser och seminarier. Hälso-och sjukvårdssimationen i bl.a. de baltiska ländema är bekymmersam. 1jämförelse med de skandinaviska ländema präglas simationen bl.a. av kortaremedeUivslängd, hög bamadödlighet och mycket högt aborttal. De största problemen är därvid difteri och mberkulos. Sjukvårdsresursernaär mycket nedslitna. Antalet vårdplatser lUcsom antalet läkare är högt. Detråder dock stor brist på modem utrastning, läkemedel och förbrakmngsmaterial. Detfinns inom de baltiska länderna ett klart intresse för samarbete med densvenska hälso- och sjukvården och för kunskapsutbyte i olika former. Berördahälso- och sjukvårdsmyndigheter i dessa länder har uttalat önskemålom expertmedverkan mom främst några områden, som ÖEK Prop. 1993/94:218benämnt storsatsningsområden. Detta innebär att ÖEK försöker koncentreraresursema på några centrala och långsUctiga problemområden. Vilka områden somdärvid bör prioriteras har bl.a. baserats på uttalade önskemål från berördahälso- och sjukvårdsmyndigheters sida. ÖEK har mledningsvis stannat förföljande fyra problemområden: * Mödra-och barnhälsovård, inklusive familjeplanermg *Medicinsk handikappvård, samt *Förbättrmg av hälso- ochsjukvårdens mfrastrukmr Närdet gäller psykiatri fmner ÖEK att en förbättring av kunskaper, attityder ochförhållningssätt mom detta ämne är mycket angelägen. Läkare och annan personali är utbildade enligt den sovjetiska psykiatriska modell, som mnebären stark somatisk fixermg och isolering av de sjuka och handikappade på storainstimtioner. Sådana begrepp som normalisering och familjeterapi förekonunerinte alls inom denna psykiatri. Detbehövs således stora msatser för att förändra kunskaps- och attitydläget momdet psykiatriska området i bl,a, de baltiska ländema. Olika utbildningsinsatserbehövs i form av auskultationer, kurser och konferenser samt översättning avlitteramr. Bl,a, måste utbildningsinsatser mrflctas på neuroslära, psykoterapi,socioterapi och familjeterapi m,m, Attitydema och förhållnmgssätten mellanolflca personalkategorier och mellan dessa och patienter/anhöriga måsteförändras. Många av insatserna rör etiska frågor bl,a, när det gälleranvändning av tvång och tvångsåtgärder. Insatser måste också mriktas mot attfmna former för den särskilda lagstiftning som måste finnas mom psykiatrm. Regermgenanser att dessa insatser bör ske i första hand multmationellt -främst via WHO - men ocksåbilaterala insatser bör komma i fråga. och de övriga skandinaviskaländerna har ett gott rykte och respekten för vår psykiatri, våra psykiatriskahandlingsmönster och vårt psykiatriska kunnande är stor. Det finns också ettstort intresse bland de svenska psykiatrikeraa att - delvis också i form av ettnordiskt samarbete -medverka till att främjautvecklmgen inom det psykiatriska området i näraliggande delar av . InomÖEK planeras en konferens med olflca svenska och baltiska m.fl. psykiatrikerför att analysera behovet av svenska insatser och för att utforma en strategiför utbyggnaden av dessa. Bl.a. gäller det att stödja auskultations- ochkursverksamheten i för läkare och annan sjukvårdspersonal frånBaltflcum och den västerländska psykiatrm och för jurister m.fl. att smderasekretess- och etiska frågor mom lagstiftnmg m.m. Motsvarande konferenser ochkurser bör senare hållas i berörda länder. Önskvärt är också att bygga uppmodellinstimtioner, där det är möjligt att visa utvecklingen mot envästerländsk psykiatri, imUctad på bl.a. aktivering av de sjuka, familjeterapi,rehabilitering, dagaktiviteter, öppen vård och stödboende i olika former. Härbör också belysas relationen mellan den psykiatriska verksamheten ochsocialvården jämte arbetsmarknaden m.m. I syfte att stimulera ochstödja den psykiatriska utvecklingen i anser regeringen attsärskilda tidsbegränsade medel bör anslås. Dessa bör dels kunna kanaliserasgenom intemationella organisationer, främst WHO, dels för bilateralt samarbeteinom ramen för bl.a. ÖEK. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att 5 miljonerkronor avsätts som stöd till det psykiatriskautvecklmgs-arbetet i . 15 Statligt stöd inom psykiatriområdet Regeringensförslag: Som stöd för genomförandet av de förslag som vi presenterar i dennaproposition skall staten tillskjuta 400 miljoner kronorårligen under kalenderåren 1995 -1997. Outnyttjade medel kommer dock att varatillgängliga även efter denna tidsperiod eftersom medelsanvisningen sker genomreservationsanslag. Medlen bör anvisas under ett nytt reservationsanslag.Bidrag till psykiatriområdet. Skälenför regeringens förslag: Kommuner och landstmg har ett stort ansvar när detgäller att ge psykiskt störda vård, stöd och service. Detta ansvar gäller ocksåfmansieringen av insatsema. Staten har ett ansvar när det gäller att bedriva tillsyn,följa verksamhetens utveckling och bedöma dess effekter. För att underlättagenomförandet av de åtgärder som vi presenterar i denna proposition bör statenbidra med vissa tidsbegränsade ekonomiska stimulansåtgärder som skall avseföljande: -Bidrag för att underlättaomstrukmrermgen och vidareutvecklmgen av och psykiatrmsarbetsformer. -Bidrag för att stimulerametodutveckling, utbildning av personal och för att precisera innehållet iarbetet som personligt ombud för psykiskt störda. -Medel avseende en översyn avinnehåll och kvalitet i den psykiatriska vården. -Medel för rehabilitering avtortyrskadade flyktingar -Medel för att förstärkasamarbetet mellan mklusive LVM-instimtioner och hälso- ochsjukvården. -Utvecklmgsbidrag för att stödjaoch stimulera bildandet av kamratstödjande verksamhet för psykiskt störda -Bidrag för att förbättra stödettill anhöriga till psykiskt störda, -Medel till föratt följa upp och utvärdera resultaten av de åtgärder som föreslås ipropositionen. -Medel för att stödjautvecklingen av arbetsformer m.m. inom den psykiatriska vården i . Tidigareavsatta medel Prop. -Ökad ersättning från statentill sjukvårdshuvudmännen för psykoterapeutisk verksamhet . -Särskilda medel inomstimulansbidraget till anordnande av grappbostäder m.m. förbehålls långvarigtoch allvarligt psykiskt störda. Sedan1990 har staten och sjukvårdshuvudmännen varit emga om att en särskildersättnmg för psykoterapeutisk verksamhet skall lämnas tillsjukvårdshuvudmännen. Syftet med detta ekonomiska stöd är att möjliggöra förhuvudmännen att genom vårdavtal med legitimerade privata vårdgivare ökatillgången på psykoterapeutisk behandling till rinfliga kostnader för deförsäkrade. Partema har ansett det vara angeläget att denna ersättnmgsformförstärks betydligt och att beloppet höjs från 24 miljoner kronortill dvs. Avdet stimulansbidrag till anordnande av grappbostäder och andra alternativaboendeformer som rUcsdagen beslutade om i samband med den s.k. Ädelreformenskall från och med /95 förbehållaslångvarigt och allvarligt psykiskt störda. Medlen skall anvisas under anslagetStimulansbidrag till äldreomsorgen mom en total ram av . Bidragför utveckUng av arbetsformerna inom psykiatri och socialtjänst Enligtvår mening bör ett särskilt statiigt bidrag utgå för de ökade kostnader somunder en period kan uppkomma till följd av omstrukmreringen ochvidareutvecklingen av och psykiatrins arbetsformer. Bidragetbör inte utgå till rena driftskostnader utan användas till förändrmgar iverksamhetsinnehåll och organisation. Bidraget bör uppgå till totalt 955miljoner kronor och utgå . Medelför rehabilitering av tortyrskadade flyktingar Emigtregermgens memng bör åtgärder vidtas för att förstärka stödet till flyktingaroch invandrare med svåra fysiska och psykiska skador förorsakade av tortyr ochorganiserat våld. Vi anser att bör avsättas för dettaändamål under /95. Medelför att förbättra vården och stödet till psykiskt störda missbmkare Vårdenoch stödet till missbrukare med svåra psykiska stömingar bör enligt regeringensmening förstärkas. Detta bör ske mom ramen för nuvarande ansvarsgränser mellansocialtjänsten och hälso- och sjukvården där psykiatrm har ett tydligtvårdansvar också för missbrukare där missbruket är en del av en tyngrepsykiatrisk problematik. I syfte att förstärka samarbetet mellan socialtjänsteninklusive LVM-instimtioner och hälso- och sjukvården bör totalt 45 miljonerkronor avsättas . BidragtiU anhörigstöd Prop. Ettstatiigt bidrag om totalt fördelat bör utgå föratt förbärtra stödet tUl anhöriga till psykiskt störda. Inom ramen för bidragetbör s,k, anhörigutbildningar prioriteras, AnhörigutbUdningama bör utformas isamråd med de anhörigas intresseorganisationer. Stödet skall även kunna ges somett allmänt bidrag för att bygga upp nätverket rant den psykiskt störde. Ettutvecklingsbidrag på totalt fördelat skall utgåför att stödja och stimulera bildandet av kamratstöd i en i huvudsak brukarstyrdverksamhet för psykiskt störda. Verksamheten bör vara baserad påsjälvhjälpsgrapper. Regeringen anser att bidraget skall utgå till klient- ochanhörigorganisationer men även till andra organisationer som vill upprättakamratstödjande verksamhet. Bidragtill försöksverksamhet med personligt ombud Föratt förbättra stödet och servicen till personer med långvarig psykisk störmnghar vi föreslagit att det skall genomföras en försöksverksamhet med särskildas.k. Personligt ombud innebär att en särskild person skall haett klart defmierat ansvar för att mdividens behov uppmärksammas och för attinsatserna samordnas. Försöksverksamheten skall bedrivas i tre års tid.Innehållet i arbetet som personligt ombud bör dock enligt vår mening prövas ochges en mer utförlig utformmng. Vidare bör de som skall arbeta som personligaombud ges fortbildning. Regeringen anser att ett statligt bidrag om totalt 24miljoner kronor bör utgå för att stimulera metodutveckling, utbildnmg samt föratt precisera mnehållet i arbetet som personligt ombud. Isyfte att stimulera den psykiatriska utvecklmgen i anser regeringenatt totalt bör anslås . Medelavseende en översyn av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården Enöversyn och analys av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården börgenomföras. Syftet med översynen bör vara att dels uppnå en ökad samsyn när detgäller kvalitet i den psykiatriska vården, dels art ta fram rUctiinjer för hurinnehållet i den psykiatriska vården bör utvecklas. Regermgen avser att geSocialstyrelsen i uppdrag att genomföra den nämnda översynen och slutrapporterasitt uppdrag . För detta ändamål bör totalt sex miljonerkronor avsättas. Uppföljning,utvärdering och tillsyn Prop. Socialstyrelsenbör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera bl.a. resultatet av de åtgärdersom föreslås i denna proposition. uppdrag skall - i de fallannat inte anges - slutrapporteras till senast den I maj1998. bör ges i uppdrag att analysera effektiviteten itillsynen av vård, stöd och service till psykiskt störda. Särskilduppmärksamhet bör ägnas åt samordnmgen av tillsyn mellan ochlänsstyrelsema. För dessa uppdrag bör totalt avsättas. Samrrmnställningav de statliga stimulansåtgärderrm Detidsbegränsade statiiga stimulansåtgärder m.m. som vi föreslår utfaller därmedenligt följande (mfljoner kronor): Medlen bör anvisas under ett nytt reservationsanslag. 16 Författningskommentar Prop. 16.1 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstiagen (1980:620) Genomde föreslagna ändrmgama förtydligas att kommunemas skyldigheter enligtparagrafen omfattar människor med såväl fysiska som psykiska fimktionshinder.En viktig uppgift för kommimema är att genom uppsökande verksamhet kartiäggavård- och servicebehov hos människor med funktionshinder som inte själva sökerkontakt med . Detta gäller inte mmst i förhållande till demänniskor med psykiska störmngar som inte heller har kontakt med psykiatrm. Kartiäggmngenskall syfta tUl att människor med funktionshmder får del av den service och denvård som de har rätt till. Kommunerna skall också fortlöpande bedöma om givnainsatser är de rätta för den enskilde hjälpbehövande. Med beaktande av denenskildes rätt till integritet har kommunema sedan i förekommande fall att mitieraatt behövliga msatser förmedlas till den enskilde. Syftetmed kommunernas planering skall vara att tUlgodose funktionshindrademänniskors behov av boende, service och vård. I planeringsarbetet skall kommunemasträva efter att samordna de insatser som genomförs för den enskilde. Mediakttagande av sekretesslagens bestämmelser skall kommunema i detta arbetesamverka med landstingen samt andra samhällsorgan och organisationer. 16.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1404) om konmiunernas betalmngsansvar för viss hälso- och sjukvård Möjlighetentill frivilliga överenskommelser om ett kommunalt betalningsansvar förpsykiatrisk långtidssjukvård med huvudsaklig om-vårdnadsinrflctnmg, enligt dentidigare lydelsen av lagen, ersätts med ett obligatoriskt kommunaltbetalningsansvar för viss långvarig psykiatrisk vård. Detta ligger i linje medvad som gäller i fråga om den somatiska långtidssjukvården och medicinskt färdigbehandladepatienter mom landstingens enheter för somatisk akutsjukvård eller geriatriskvård. Betalmngsansvaret omfattar långvarig psykiatrisk vård oavsett om denmeddelas av landsting eller av enskild vårdgivare som bedriver en aktivpsykiatrisk vård och där tidigare svarat för kostnaderna förvården. Kommunemasobligatoriska betalningsansvar preciseras enligt första stycket tfll de medicmsktfärdigbehandlade patienter som vårdats sammanhängande mer än isluten psykiatrisk vård. Patienten är att anse som medicmskt färdigbehandladnär han kan få sitt psykiatriska vårdbehov tillgodosett på annat sätt än genomkvalificerad psykiatrisk dygnetruntvård. Om vård och stöd utanför sjukhuset, t,ex,psykiatrisk öppenvård och socialtjänst, ännu inte har anpassats tillräckligt tUl de behov som finns hoslångvarigt och allvarligt psykiskt störda så Prop, 1993/94:218 skall patienten ändå ansesvara medicinskt färdigbehandlad i de fall han i princip kan få sinavårdbehov tillgodosedda utanför institutionen. Bedömningen skall därför ivarje enskilt fall grandas enbart på patientens behov av den kvalificeradepsykiatriska dygnetrantvård som slutenvården Genomatt det krävs att patienten skall ha vårdats sammanhängande mer än tre månaderinnan den tidpunkt vid vilken han diagnostiseras som medicmskt färdigbehandladbegränsas betalningsansvaret till personer med långvariga psykiska störningar.Vården är att betrakta som sammanhängande även om patienten under de tre månademabeviljats permissioner eller av annan anledning vistats utanförvårdinrättningen . Medsluten psykiatrisk vård avses dels sådan vård som givits i frivilliga formerenligt hälso-och sjukvårdslagen (1982:763), dels sådan vård som givits med stödav lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård - LPT eller lagen (1991:1129) omrättspsykiatrisk vård - LRV. Det förhållandet att psykiatrisk vård för enpatient, som diagnostiseras som medicmskt färdigbehandlad enligt denna lag,under de tre månaderna helt eller delvis givits med stöd av den psykiatriskatvångslagstiftningen utgör således inte hmder mot att patienten skall omfattasav det kommunala betalnmgsansvaret. En annan sak är att betalningsansvaretinte i något fall kan omfatta de patienter som är i behov avtvångsvård. Ävenefter det att patienten bedömts vara medicinskt färdigbehandlad och ansvaretövergått på kommunen att förse patienten med den service och det stöd som hanär i behov av ute i samhället, kvarstår emellertid landstingens medicinskaansvar. Detta ansvar kan avse bl,a, sjukvårdande behandling i öppen vård i formav psykoterapi, psykiatrisk sjukgym-nastUc, medicmsk rehabilitering,medicinkontroller och läkarbesök. Uppräkningen är mte avsedd att varauttömmande. Avandra stycket framgår att bedömnmgen av om patienten är medicinskt färdigbehandladskall göras av en läkare med specialistkompetens i psykiatri. Beträffande densom genomgår rättspsykiatrisk vård enligt 31 kap 3 § med särskild utskrivningsprövning,stadgas i 16 § LRV att frågan om vårdens upphörande skall prövas av länsrättenefter anmälan av chefsöverläkaren eller ansökan av patienten. För att en sådanpatient skall kunna komma att omfattas av det kommunala betalnmgsansvaret krävssåledes dels att rätten fmner att föratsättiungama för tvångsvårdens upphörandeär uppfyllda, dels att en läkare bedömer patienten som medicmskt färdigbehandladi den mening som avses i denna lag. På motsvarande sätt förhåller det sig förde patienter som vårdas med stöd av LPT eller med stöd av LRV utan beslut omsärskild utskrivningsprövning och där frågan om vårdens upphörande kommer underdomstols prövnmg. En grandläggande föratsättning för inträde av det kommunalabetalningsansvaret i de fall patienten genomgått tvångsvård är med andra ordatt chefsöverläkaren eller i förekommande fall domstolen genom en lagakraftvunnendom fuimit att föratsättningar för sådan vård inte längre föreligger. Dettaföljer av innebörden av begreppet medicinskt färdigbehandladoch av de särskilda föratsätmingar som gäller Prop, 1993/94:218 för vårdenligt LPT eller LRV och har mte ansetts nödvändigt att ange särskilt ilagtexten. Regleringeni paragrafen innefattar en awägnmg mellan intresset av att kommunens betalnmgsansvari praktiken skall komma att innefatta alla medicmskt färdigbehandlade patienteri psykiatrisk långtidsvård och hänsynen till att kommunen måste få någon tid påsig att ombesörja patientens vård och omsorg. Mot bakgrund härav harvarseltiden bestämts . Slutdagen för varseltiden styrs av bestämmelseraai lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid. Detta medför bl.a. att omslutdagen infaUer , annan allmän helgdag, lördag, ,eller nyårsafton, så inträder betalningsansvaret närmast följandevardag. Mankan utgå ifrån att landsting och kommuner kommer överens om sådana ratiner föranmälan och mottagande av anmälan att det inte skall behöva uppkomma någraproblem om från vilken dag varseltiden skall räknas. Någon viss form föranmälan har inte föreskrivits. Huvudsaken är att landstmget förvissar sig omatt anmälan kommer behörig person hos kommunen tillhanda. Iparagrafen anges hur ersättnmg för vård som ges av ett landsting beräknas.Ersättningen skall utgå med ett belopp som motsvarar den genomsnittiigasjälvkostnaden i respektive landsting för den psykiatriska vård som omfattas avbetalningsansvaret. En kommun och ett landstmg kan dock komma överens om attdifferentiera ersättningarna beroende på vilken kvalitet eller kategori av vårdsom betalningsanvaret tillämpas för. Ersättningarna skall då om inte annat överenskomsmotsvara den genomsnittiiga självkostnaden för olika kategorier av psykiatriskvård. 1 dessa fall bör en differentierad ersättning kunna fastställas förpatienter som vårdas mom exempelvis psykiatrisk långvård och psykiatriskklinikvård. Avandra stycket framgår att regeringen genom verkställighetsföreskrifter avsesfastställa de akmella beloppen. Iparagrafen regleras ersättningen för vård vid enskilda vårdimättningar.Ersättningen för sådan vård skall utgå med det belopp som motsvararlandstingets kostnader för vården. Ändringen i paragrafen ärav redaktionell art. 13 § Prop. 1993/94:218 Genom den nya 6 § har den tidigare möjligheten till friviUiga överens kommelser om ett kommunalt betalnmgsansvar för psykiatrisk långtids sjukvård med huvudsaklig omvårdnadsimiktning, ersatts med ett obligatoriskt kommunalt betalningsansvar för medicinskt färdigbehandladeinom långvarig psykiatrisk vård. förevarande paragraf har omarbetats ienlighet härmed. I övrigt är ändringama av redaktionell art. Ändrmgen är av redaktionell art. Utdragur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande:statsminister , ordförande och statsråden . , ,, , , , , , , ,, , , , , , P. Regermgenbeslutar proposition 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor gotab 46317,1994