prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:111föreslår att ett helfeckande konfroUsystem för genmcxlifierade organismer Bilaga 1.1 skaU skapas. Bioteknikendefinieras för snävt i Agencfe 21, enUgt , som viU inkluderaprcKessteknologi i forskningen inom det biotekniska området för att bl a göraceUbiologisk och genteknisk kunskap praktiskt användbar. UniversitetetframhåUer också att tiUgång tiU halv-och fiiUskaleanläggningar är väsentUg förbioteknik-forskning. q2000anser att biotekniken bör kunna användas tiU att framstäUa biobränsle och attur ceUulosa te fram plaster. framhåUer att intemationeUa systemför utbyte av genetiska resurser inte i för hög grad bör tiUåtes försvårautbytet. I.d) Luft I Agenda 2ls kapitel 9, om skydd av atmosfären, behandfes fyraområden: -Satsning på forskning för attfä en bättre vetenskapUg grand för beslut. -Främja en håUbar utveckling momtransport-, energi- ckU industri-sektoreraasamt ett håUbart nyttjande av mark CKh havsresurser tiU skydd av atinosfären. -Förhindra uttanning avozonskiktet i stratosfären. -Minska gränsöverskridandeföroreningar i atmosfären. VäxthusgasenHuddinge kommun begär i sitt remissvar en redovisning av hur koldioxidutsläppenskaU stebiUseras nivå samt vilka åtgärder som skaU vidtes motutsläpp av andra växtiiusgaser, aUt såväl nationellt som interaationeUt. Lundskommun viU att kraven vad gäUer utsläpp av växthusgaser skärps. Ung vänsterbedömer att vi får leva med en ökande växthuseffekt och anserdet därför viktigt att vårdar de ekologiska system som tar upp växthusgaser,t ex skogar och hav. () anser det angefeget att den koldioxidskatt som förnärvarande gäUer från för den s k övrigsektora (dvsvärmedelen utanför industrin) så snart som möjUgt får genomslag också inomindustri och elsektora. I den mån det poUtiskt inte är möjUgt att läte dessasektorer få bära kostaaden för sina utsläpp , viU SVEBIO hänvisa tiUmöjUgheten att införa en avgift med återbetalning motsvarande det system somgäUer för kväveoxider. I den takt omvärlden uiför koldioxidskatter kanharmonisering ske genom införande av samma skattenivå och motsvarande reduktionav avgifterna för koldioxidutsläpp. Närmgs-och teknikutvecklingsverket () anser att för att nå koldioxidmålet (stebiUsering av utsläpp vid förbränning av fossife bränslen tiU ) måste te tUl vara erferenhetema i av överförbara utsläppsrättigheter. Företegen bör få minska utsläppen där det är bUUgast. anser, med hänvisning tiU princip 16 i Rio-deklarationen - som anger att ekonomiska styrmedel bör 104 användas med beaktande avatt mte stömingar i den intemationeUa handehisker - att en koldioxidbeskattning på en nivå som avsevärt Prop. 1993/94:111 överstiger omvärldens inte bör tiUämpas. SVEBIOmenar att inverkan på klimatet av alfe växtiiusgaser föratom koldioxid främstmetan bör beaktas och omräknas tiU koldioxidekvivalen-ter. understryker att metanenussionema från energisektora är småjämfört med sådana emissioner fiån annan mänskUg verksamhet. SkuUe riset kunnakompletteras med något annat basUvsme-del kan metanemissionerna komma att mmskaradUcalt. Ozonskiktet.Statens naturvårdsverk föreslår att fortsatte åtgärder bör vidtes för attbegränsa utsläppen och avveckla/begränsa användningen av de ozonuttannandeämnena CFC och HCFC (freoner). Ung vänster anser inte att bör importeraprodukter gjorda med hjälp av freoner och i Ukhet med KdS-K vUl man stoppaundantegen som ges för användning av freon. Folkkampanjenföreslår att i förste hand regeringen, men också kommunalpohtUceraa, skaUansvara för att utarbeto program för att stoppa aUa mvesteringar som försämrarluftföroreningssitaationen. bör investeringsprogram utarbetes för enradUcal minskning av aUa utsläpp som är skadUga för atmosfären. Programmet börkoordineras med programmet för kämkraftsavveckUngen och fär ej tes tiU intäktför att fortsätta kämkraftsutayttjandet. I.e) Vatten och avlopp Kapitel 17 och 18 i behandlar skyddet av havoch färskvattenresurser För att förhindra att den mUjön förstörs krävsett synsätt som är baserat på försiktighetsprincipen och på förebyggandeåtgärder. MKB rekommenderas som skyddsåtgärd. För att skydda tiUgången ochkvaUteten på färskvattenresurser föresfes bl a integrerad utveckling ochförvaltning samt kartläggning och uppskattning av tiUgängUga vattenresurser. Färskvatten.Statens naturvårdsverk föreslår att fler och bättre skyddsområden förvattentäkter mrättes. konunun anser att det behöver göras enkartering av gmndvattentiUgångar och deras behov av skydd. SGU menar att enutredning bör tiUsättes med uppgift att skriva ett handlingsprogram föreffektiv vattenanvändning av färskvatten. KdS-K anser att dricksvatten börklassas som Uvsmedel och innehåUsdeklareras. KdS-K föreslår också att andratiUsatser än klor och brom i badanläggningar skaU undersökas. q2000tycker att beskriver färskvattenbristen som ett tekniskt problem,istäUet för en fråga om användning och fördelning av resurser. I u-ländersaknas t ex ätgärder för att anpassa valet av grödor efter vattentiUgångama ochstoppa kalawerkningar som stör nederbörden. Vidare präglas, enUgt NFR-IHP,kapitel 18 om färskvatten av 70-talstänkande där den trängande frågan i mångau-länder om försörjning med både mat och vatten förbises tiU förmån för t extekiuskt krävande stetionsnät för vattenresursbestämning. föreslår att utiiyggnad av 105 kväverening iavloppsreningsverken fiiUföljs enUgt tidigare planer och attåtgärdsplaner för förbättrad rening i enskUda avloppsanfeggnmgar Prop.1993/94:111 upprättes inom kommunema mom . konunun tycker att Bilaga 1.1 det bör ske en reglering av enstaka hushåUsutsläpp av avloppsvatteni vattendrag. NaturhistoriskarUcsmuséet påpekar att en reduktion av närsaltatsfep-pen tiU sjöar ochvattendrag utan kompletterande åtgärder kan vara ytterst aUvarUg för den högrefeunan, t ex utter, p g a en minskad utspädningseffekt av mUjögifter.Naturskyddsföreningen viU se en utredning om hur växtaäringsämnen frånavloppssystemet kan tas tiUvara i odling utan förluster och mUjöstömingar.Jordbruksverket förordar att bevattningsutredningens försfeg om bUdande avbevattningssamfalUgheter bör beaktes. Havsmiljön.Kustbevakningen menar att ansträngningama för att skydda havsmUjön bör breddasoch intensifieras. anser att organohalogener (t exDDT och PCB) står för en avgörande förorening av och att prcxluktersom innehåUer miljögifter måste tes om hand och destmeras. Ett annat problem ihavsmUjön är, enUgt , bifängster vid fiske. En översyn bör därförgöras av i vilken utsträckning ändringar i fiskets utformning (fiskeredskap,tider och område) kan minska problemet. Regler för rapportering av bifängsterbör utformas. Vidare anser att beslut om jakt på salar bör tes iinteraationeU enighet och mot bakgmnd av korrekte uppgifter om beståndetsstorlek och hälsotiUstånd. Jakt på de tte svenska sälartema bör tUlsvidare intetiUåtes. Stockholmsuniversitet hoppas att det intemationeUa havsforskningsrådet, ICES, skaU sfemodeU för att bygga upp Uknande forskningssamarbete i andra delar av världen.SGU anser att rekommendationen i om art upprätte översiktsplaner förkust- och havsområden bör vara en del av arbetet med att te fram lokala Agencfe21, men fömtsätter att större resurser avsätts för att te fram underfeg.NFR-IHP bekfegar att lägger större vikt vid effekter av föroreningari havsområden än vid hur man stryper tiUförsehi, inte minst från landbaseradekäUor. l.f)KemikaUekonttoU I (kapitel 19) firamhåUs att de störste problemen medhantering av giftiga kemikaUer är bristen på tillräckUgt vetenskapUgt underlagför riskbedömning av ett stort antal kemUcaUer samt att resurser saknas för attutvärdera mUjöeffektema av de kemikaUer för viUca underlag finns. -snabbare och utökad mtemationeUriskbedömning, -harmonisering av klassificeringoch märkning av kemikaUer, -utbyte av information, -försferkning av nationeUkompetens samt -åtgärder mot olagUg handel medgiftiga och ferUga produkter. KemikaUemspektionen anser att väsentiiga förbättiingar behövs i denintemationeUa riskbedömningen av kemikaUer. Inspektionen framhållervidare vUcten av information på kemikaUeom- rådetsamt vägledning och kunskapsstöd tiU lokafe tiUsyns-myndigheter. Prop.1993/94:111 anser att centrafe myndigheter under en Bilaga1.1 övergångsperiod bör ges resurser för utökad bedömning och kfessificeringav kemiska ämnen. Resulteten av undersökningarna bör ges ut i form av årUgenuppdaterade förteckningar liknande de som finns för bekämpningsmedel. Lundsuniversitet anser att vid bedömningar av hälsorisker och mUjöferor börpersistente kemikaUer och buUckemikaUer prioriteras. LutherhjälpentiUsammans med Kyrkornas U-forum ifrågasätter utgångspunkteraa för Agenda 21skapitel 19 om kemikaUer, därför att behovet av giftiga kemUcaUer uiteifrågasätts och effekterna bedöms alltför enkelt. För att inte företegen självai aUtför hög grad skaU kunna styra riskbedömningar bör, enUgt kyrkorna,ekotoxUcologiska stadier utföras av myndigheter eUer frisfeende institat. Länsstyrelseni anser att kraven på vaminformations-blad för sammansatteprodukter bör skärpas. ingående substansers eventaeUa mUjöfarUghetföratsätts framgå. Prcxlukter med bristfälUg information bör inte få användas.Vidare bör den årUga mUjörapporteringen från företegen göras mer helfeckandegenom att även omfette redovisning av kemikalieutbyte. NaturskyddsföreningenvUl att regeringen uppdrar åt KemikaUemspektionen att tiU te fiam en"svart Uste" över mUjöfarUga kemiprodukter som skaU bort frånprcxluktion och försäljning och uppmanar inspektionen att användasubstitationsprincipen som grand för att förbjuda kemikaUer om vilka konsensusråder att de är starkt miljöfarUga, främst de ämnen som är upptegna pä den s kbegränsnings-listen. Folkkampanjen föreslår att regeringen bör ansvara för atten fuUständig och öppen redovisning utarbetes över alfe kemikaUer somttansporteras och hanteras i anslutning tiU kämenergiverksamheten. NFR-IHPpåpekar behovet av gott kunskapsunderlag innan beslut fattas om giftigakemikaUer och mUjöfarUgt avfaU, t ex vid långsamt läckage av föroreningar, dåöverifede åtgärder kan förvärra problemen. i anseratt en samordning bör ske på central nivå meUan brandsäkerhetskrav och mUjökravnär det gäUer flamskyddsmedel. Stymingav hantering och användning. föreslår en utredning omindustriavfaU, ökade krav på avfeUshantering och utformningen av deponier vidmUjöskyddsprövningen samt ett särskUt regelsystem för omhändertagande avmUjöfarUgt avfeU. kommun menar att kemikaUehanteringen behöver enhårdare konfroU vid införsel av nya medel. Förbud mot kemikalier bör tiUämpas istörre utsträckning. viU att omhändertagandet av kvicksUverhaltiga produkterförbättras. Katrinehohns kommun anser att en styming av kemikaUeandvändning börske redan i prcxlucentiedet. I stället för punktinsatser, som ofta sker långtut i användarledet eUer på lokal tiUsynsnivå, bör konsekventa krav stäUas påtiUverkningsindustiin från central nivå. Kraven bör klart prioriteras utifrånmUjöhänsyn. Länsstyrelseni anser att mUjöavgift bör uiföras på 107 sådana stabUa organiskaämnen som identifierats som särskUt mUjöfårUga ochatt det undantag från förprövningsplikt som gäUer för mikrobiocider Prop.1993/94:111 bör upphävas. anser att aU användning av Bilaga 1.1 syntetiska organiska klor- och bromföreningar bör förbjucfeseftersom prcxluktion, användning och avfeUsbehandling medför oaccepteblamUjörisker föreslår totalföibud mot direkt mUjöferUga ämnen somPCB och en hög mUjöavgift på mUjöskadUga ämnen som kan tolereras men som skaUhålfes på en feg nivå. Genom förhandsgranskning av alfe kemikaUer skaU beslutom förbud tas. Ung vänster menar att måste behålfe sina jämförelsevisstränga mUjökrav på kemikaUer och anamma strängare fegar där sådana finns iandra länder. Katrineholmoch konunun efterlyser konkrete direktiv för tiUämpningen av Lagen omkemiska produkter (LKP). och SundsvaUs konunun viU ha en ökad och mersystematisk tiUämpning av försUctighetsprincipen och substitationsregeln inomLKP. menar att försUctighetsprincipen bör toUcas så attsubstansen X inte skaU få släppas ut med hänvisning tiU att denmte bevisats vara skadUg. l.g)Miljö och hälsa 1 Agenda 2Is kapitel 6 betonas att åtgärder i fråga omhälsovård, mUjövård och samhäUs-ekonomiska förhåUanden måste samordnas.Åtgärder som innefettar utbUdning, bostedspoUtik och infrastmktar-arbeten börinriktes på att göra det möjUgt för människor att på lokal nivå säkerstäUa enhåUbar utveckling. efterlyser nationelfe mål för foUchälsan i Sverigeoch deras koppling tiU en håUbar utveckling och olika samhäUssektorers roU.ScKialstyrelsen föreslär att mål för svensk hälsa kan definieras genom attbryte ned och använcfe WHOs "Hälsa 2000" i . Den svenskaorganisationen har fördelen att den kopplar hälsoskydd tiU mUjöfrågor genominte minst kommuneraas nämnder. bedömeratt Agenda 21s mål om hälsa kan visa sig omöjUga att nå inom utsatt tid. Landstingeti län menar att skyddet av människors hälsa måste få bU mer styrandeför den svenska mUjöpoUtiken. De värderingar som styr mUjöarbetet tar oftainte tUlräckUg hänsyn tiU de kunskaper som finns om hälsoeffekter på människan.I det fortsatta uppbyggandet av infrastmktarer för hälso- och sjukvården ilandet behövs en fortsatt satsning på speciaUserad mUjömedicinsk verksamhet påregional nivå. En sådan resurs kan tiUgodose det regionala och lokala behovetav medicinsk konsulthjälp i mUjöfrågor, samt också delta i den regionala ochlokala utvecklingen av det hälsorefeterade mUjöarbetet. Folkhälsoinstitutetanser att hälsoarbete bör bedrivas i det vardagUga sammanhanget istäUet föratt, som hittiUs, vara mriktet på enskUda riskfektorer som t ex rökning ochaUcohol. Livsmedel.Statens hävdar att ökad mUjöhänsyn inte 108 fårStäUa människors krav på rena, giftfria Uvsmedel åt sidan t ex i sambandmed återanvändning av förpackningar av papper eUer pfest som Prop.1993/94:111 kan medföra hälsorisker om de kommer i kontakt med Uvsmedel. BUaga 1.1 framhåUer vidare att hot mot den yttre mUjön frånexempelvis kemikaUer CKh tangmetaUer påverkar människors hälsa genomförekomsten av resthalter i Uvsmedel, vilket ger anledning att se mUjöhotenockså från Uvsmedelsperspektiv. Psykosocialafaktorer kan, enUgt påverka enbefolkning exponerad för mUjöstömingar minst lika mycket som fysiska ochkemiska fektorer. Därför bör hälsovård, mUjövård och samhäUsekonomiska åtgärderintegreras. Länsstyrelseni anser att det är av stor vikt att de socialaaspektema beaktes pä alfe nivåer i arbetet med . påpekar att hänsyn måste tas tiU arbetsmUjöfrågor närförändringar görs avseende den yttre nuljön. LO och i länanser att företegshälsovården kan användas som ett insöaiment i arbetspfetsensmUjöarbete. SGUföreslår att mätberedskapen för kämtekniska olyckor förstärks, bl a genom förstärkningoch uppbyggnad av SGUs flyggeografiska utmstning, som också kan användasintemationeUt. FoUckampanjenföreslår att regeringen bör framfegga planer för hur befoUcning saktekan minska. l.hlMUjökonsekvensbeskrivningar (MKB Rio-deklarationens princip 17 lyder"MUjökonsekvensbeskrivningar skaU användas som ett nationeUt mstrament försådana föresfegna verksamheter som kan antes ha en betydande skadUg inverkan påmUjön och som kräver beslut av behörig nationeU myndighet." Tillämpning.Länsstyrelsen i föreslår att en MKB vid prövning av t exnytUlkommande industrier även bör omfette verksamhetens kretsloppsanpassning.Flera instanser (, SundsvaUs kommun. Ung vänster mfl) anser att det bör StäUas krav på MKB i samband med mer omfettande poUtiskabeslut som rör t ex den ekonomislca poUtiken, jord- och skogsbrakspoUtik, kommunalaupphandlingsbeslut, kommunala investeringar eUer planläggning av bostedsområdenoch vägar. FaUen med och trafikledema kring visar, enUgtNaturhistoriska , hur MKB kan få en aUtför undanskymd roU. Naturskyddsförenuigenanser att MKB före beslut skaU sfellas ut offentUgt, inbegripaoffentUga hearings och följas upp av möjlighet för allmänheten att, efteramerikansk förebUd, föra talan i domstol om myndighetema mte följer sina egnabestämmelser. Ung vänster anser att i MKB bör ingå en värdering av inte baraekologiska utan också sociala och kultareUa aspekten MKB fär inte utformas avintressentema aUena, utan med hjälp av oberoende mUjöskyddsombud. anser att övergripande planer och program för ti-ansportsystemet bör föregås av en strategisk MKB, vilket fömtsätter avsevärd forskning och utveckling av metoden. attkonsekvensbeskrivningar av planer - inte minst översUctsplaner - skaU fåen vidgad tiUämpning och menar att arbetet på ett system för att på ett Prop. 1993/94:111 stringent sätt mUjömässigt utvärdera planer bör uppmärksammas. Socialstyrelsenpåpekar att en MKB skaU iimehålfe beskrivningar av konsekvenser för hälsa CKhhushållning med natarresurser. framhåUer att införandet av MKBännu mte har skett fiiUt ut i den lagstiftning som reglerar hanteringen av denbiologiska mångfelden. Polarforskningssekretariatethävdar att Antarktisfördragets mUjös-kyddsprotokoU har gjortmUjökonsekvensbeskrivningar tiU en central del av planeringen av alfe nyaaktiviteter i polarområdena. kommun har bifogat en checkUste för enförberedande MKB i sitt remissvar. anser att undersökningar bör bekostes av den som viU släppa ut,bygga eUer på annat sätt påverka mUjön. Blandde områden som behandfes i kapitel 14 i Agencfe 21 märks översyn avjordbmkspoUtiken, betydelsen av kunskap om ett håUbart jordbmk, djurgenetiskaresurser samt energiförsörjning. En friare handel och minskade handelshinderför jordbraksprcxlukter och Uvsmedel är viktiga för att nå en håUbar utveckling. Styrmedel.Länsstyrelserna i och anser att mUjöfrågoma i högregrad måste beaktes vid framtida beslut om förändringar i jordbmkspoUtiken. TiUexempel utgick det s k om-sfelhiuigsstödet utan att särskUd hänsyntogs tiU skyddet av mUjön. Medlen kunde därför inte styras mot omställning avjordbmk i markområden med stort markläckage eUer för att eteblera skyddszonerkring vattenområden, vilket enUgt länsstyrelsemas mening hade varit önskvärt. Boverketmenar att offentUga styrmedel behövs i jordbmket för att åstadkomma ettbiologiskt varierat landskap. Dessutom bör jordbmket förmås att bidra tiU enmUjömässigt uthåUig energiproduktion genom att odling och nyttjande avenergigrödor premieras i omställningen av jordbmket. q2000 föreslår ökat stödtiU och styming i riktning mot ekologiskt jord- och skogsbmk. Naturskyddsföreningenföreslår en ersättning i hefe riket på meUan 100 och 44(X) kr per hektar tiU aUjordbruksareal, differentierad efter förekomst av biologiska ochkultarhistoriska värden. Kostaaden på årUgen kan finansierasdels genom mUjöavgifter mom jordbmket, dels genom att arealsersättningenersätter nuvarande bidrag för landskapsvård och större delen avNorrlandsstödet. Vid ett eventaeUt medlemskap kan systemet åtminstone delvisfinansieras med EG-medel. varnar för övertoUcning och över- utayttjande av försUctighetsprincipen, PoUuter Pays Principle (PPP) och kraven på mUjökonsekvens- beskrivningar då dessa principer kan vara ett hinder för ett lönsamt jord- och skogsbrak. Jord- och skogsbruk kan inte 1 lo jämföras med mdustrieUverksamhet då markens biologiska avkasttiing ochtiUgången oU luft och vatten är gmnden för aU odUng. Principen att Prop.1993/94:111 förorenaren skaU betafe kan därför inte utan vidare överföras tiUde Bilaga 1.1 areeUa näringama. anser att det krävs minskade läckage avgödningsämnen från jordbmket och en höjd grad av återvinning av både organiskaoch oorganiska gödningsämnen. För att begränsa jordbmkets närsaltsutsläppföreslår typprovning av gödselspridare, genomförande avtidigare lämnade förslag för att minska ammoniakavgången från jordbmket(feckning av flyt-gödselbehåUare mm), samt utvidgning av tiUämpningsområdet förflertalet av åtgärderaa mot ammoniakavgång tiU att omfatta hefe ochSvealands slättbygder. förordar att delar av NOx-avgiftenfrån bUtrafiken och handels-gödselavgiften kan användas för ettexperimentprogram kring anläggning av översUningsvätmarker för fastiäggning avkväve. Våtmarkerna kan sedan användas för t ex energiskogscxlUng. menar att ytterUgare begränsningar ianvändningen av bekämpningsmedel och andra giftiga substanser i jord- ochskogsbmk är nödvändiga. och kommun anser att sänkta pålagorpå bekämpningsmedel och handelsgödsel samt fortsatta bidrag tiU konventioneUodling av spannmål är exempel på åtgärder som effektivt hindrar ettkretsloppsanpassat jordbmk från att växa fiam. föreslår bibehåUande av mUjöavgiften pä handelsgödsel,intemationeUt samarbete för att fä tiU stånd deklaration av och sänktgränsvärde för kadmiuminnehåUet i handelsgödsel samt att aweckUngsplanerutarbetas för vissa bekämpningsmedel. Vidare anser verket att det bör finnasett stödsystem för mUjöanpassning i jordbmket. q2000 påpekar att produktion ochtransporter av konstgödsel och bekämpningsmedel förbmkar stora mängder fossifebränslen. Nya energisystem för lantbmk bör, enUgt q2000, kunna utvecklas medhjälp av biobränsle, vind- och solenergi. anser att kapitel 14 punkt 9h) i , som berörutformningen och genomförandet av integrerade jordbmksprojekt, även börtillämpas på ängsmarker. Bevarande av ängar har betydelse för den biologiskamångfalden men har även ett kultarhistoriskt värde. Vidare refererar Enköpuigskommun tiU kapitel 14 punkt 4 le) i och föreslår att förhindrande avjorderosion och skydd av ytvatten kan ske genom anläggning av skyddszonerutefter åkerdUcen och genom uppföring av skyddsplantering. Livsmedel.Karlstads och anser att Uvsmedel bör produceras lokalt och att förädling av jordbraksprcxlukter bör ske så nära producent och konsument som möjUgt. Ung Vänster och KdS-K anser att livsmedelsproduktion utan handelsgödsel och kemiska bekämpnings medel bör stödjas, liksom att monokultarer i jordbmket och storskaUg animaUeproduktion bör motverkas. KdS-K viU att samma kvaUtetskrav skaU gälla för unporterade och svenska Uvsmedel. Inga kemiska färg-, konsistens- eUer kosmetiska ämnen skaU fä tiUsättas. Jordägarförbundetanser att om för egen del, t ex för jordbraksproduktion,väljer att ha strängare mUjöregler än vad som Prop. 1993/94:111 föreskrivs imtemationeUa överenskommelser, fär detta inte hindra att Bilaga 1.1 Sverigebeträffande importerade Uvsmedel stäUer motsvarande mUjökrav. Detta är nödvändigtför att inte den svenska Uvsmedelsproduktionen skaU slås ut av utiändsk utanatt någon förbättring av mUjön uppnås. KdS-Kanser att kvinnors kunskaper om jordbmksarbete måste tas tiUvara. 1kapitel 11 i Agencfe 21 betonas vUcten av att säkerstälfe att skogsprodukteroch tjänster utayttjas och produceras på ett långsiktigt häUbart sätt. EffektivtiUämpning av Skogsprincipema bör underfettas CKh stödjas av ländema. MUjöanpassadeskogsbruksmetoder betonar att håUbart skogsbrakinnebär mycket mer än att bevara isolerade reservat. Skogens natarUgaföryngringsprocesser (bl a skogsbränder) bör ges större spelram och våtmarker(mklusive sumpskogar) bör ges en framttädande roU i hela skogslandskapet föratt fegra, lecfe och rena vatten. VåtmarksdUcning i börförbjudas, eiUigt , och i norra bör reglerutformas som skyddar tillräckUga ytor sumpskog. Naturhistoriskariksmuseet hävdar att skogsbraket behöver en mekanism för regional planering pålandskapsekologisk skala, så att olika komponenter kan vara representerade.Statens naturvårdsverk föreslår, med hänsyn tiU bevarandet av den biologiskamångfalden, en ökad användning av mUjöanpassade skogsbraksmetoder såsom: -försiktig markberedning, -altemativ tiU trakthuggning, -ökade inslag avsjälvföryngring, -längre omloppstider där det ärlämpUgt firån produktions- och mUjösynpunkt, samt -försUctig tiUämpning avhelträdsumyttjande. Vidareanser att försöksverksamheten med skogsmarkskalkning ochvitaUseringsgödsUng bör fortsätta. LUcnande åsUcter framförs av iÄlvsborgs län som också föreslår att hänsynsregler bör införas för att minimerakvävefeckaget vid skogsavverkningar. motsättersig gödsling på vinterbetesmarkema och varaar för att gödsling av skogsmarkfrämjar mer näringskrävande växter varvid markfevaraa trängs tiUbaka.