prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — ochdet enda direktvalda organet i kommunen eller måste betonas starkare i detpågående förändringsarbetet. bör inriktas på fömyelseav främst fullmäktiges arbetsformer och sättet Bilaga 1 på vilket fuUmäktige möterkommunmedlemmama. fiillmäktige fyUer sincentrafe poUtiska och demokratiska roU på ett tiUfredsstäUande sätt ärdet innehåU som fullmäktiges verksamhet totalt sett fylls med - intesammanträdesfrekvensen. Enligtvår mening skulle en mer flexibel tiUämpning av reglema i 5 kap. 1 §kommunaUagen om antalet ledamöter i fuUmäktige undamöja en stor del av deproblem kommunema och landstingen anser sig ha, då man passerarintervaUgränsema för rrunsfe antal ledamöter ViviU också erinra om den möjlighet som erbjuds i 5 kap. 21 § kommunaUagen,erfligt vilken fiillmäktige får bestämma att också andra än ledamöter skafl harätt att delte i överläggningar men inte i besluten. På detta sätt kanfuflmäktige rent aflmänt orientera sig om bl.a. poUsiä-ra ärenden av lokaltintresse. Iett sista avsnitt tar vi upp behovet av reformer av den kommunala revisionen.Reformeringen bör enligt vår mening inriktas på att trygga en hög kompetens medhänsyn till de ökande kraven som finns och de utökade uppgiftema angåendelaglighetsgranskning som vi föreslår i annat sammanhang. Vi förordar att depolitiska partiema med större omsorg än till uppdragen som kommunala revisorerrekryterar kandidater med erferenhet av fiillmäktigearbete och med gcxl kännedomom kommunens eller verksamhet. Viavvisar bestamt förslag om att lekmiinna-revisorema intefår vara kvar vad gäUer revision av kommunala företag. Kapitel6 innehåUer beskrivningar av framväxten av de nya styr- och prcxiuktionsformemaför verksamhet. Vi analyserar drivkraf-tema samt de fördelarrespektive nackdelar som följer med de olflca förändringama. Vi ger ocksåförslag tifl åtgärder som främjar tifl-komsten av fler nya driftformer Viskiljer på nya produktionsformer i egen regi, tfll vilka vi räknarresultatenheter samt intraprenader och nya prcxjuktionsformer med extem drift.Tfll den senare kategorin hänförs kommunala företag, entreprenader, privataföretag, fÖreningar/ideell verksamhet, avknopp-ning, användarkooperativ ochfristående skolor Produktionen kan också upphöra helt genom t.ex.utförsäljning. Gemensamtför de flesta av de nya prcxiuktionsformema är ökad affärsmässighet och olflcainslag av konkurrens. Problemen genereUt sett med de flesta av de nyaprcxiuktionsformema är bristen på tiUförUtUga uppföljnings- ochutvärderingssystem inklusive kvalitetsmämingar. Dealtemativa driftformema har många fördelar jämfört med traditionellverksamhet. Verksamheten bedrivs på ett nytt och annorlunda sätt viUcetstimulerar kreativitet och uppfinningsrikedom. Effektiviteten ochkosmadsmedvetandet ökar i organisationen. De nya driftformema går hand i handmed nya former av politisk och ekonomisk styming CKh med nya valmöjligheter förmedborgama. Vihar särskiU analyserat frågoma om affärs- och upphandlingssek- 121 retess(6 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen) när en utförarenhet utsätts för konkurrens. Dekonkurrenssituationer som avses är upphand- Prop. 1993/94:188 Ung av privatdrift som altemativ tiU egen regi, dvs. när en myndighets Bilaga 1egenregiverksamhet blir utsatt för konkurrens. Om andra anbudsgivare kan drivaden tiU lägre kosmad blir det en vinst för myndigheten, vilket också är syftetmed att konkurrensutsätta den egna verksamheten. Insyn i myndighetensverksamhet har då inte gynnat någon annan på myndighetens bekosmad. Denbestämmelse (1 §) som är till för att skydda en myndighets affärs- ochdriftförhållanden utgår från en situation när en myndighet tävlar med andraproducenter om att avsätta produkter och tjänster på en marknad. Vidtillkomsten av 6 kap. I § torde inte ha fömtsetts den situation som beskrivitsi stycket ovan. Det kan således ifrågasättas om sådan verksamhet omfettas avsekretessen i bestänunelsen. Om det skulle införas en sekretessregel som gerett sådant skydd måste man beakta viflca konsekvenser det skufle få för denoffendiga insynen. Vi avser inte att foreslå en sådan bestammelse. Efteren analys av 6 kap. 2 § sekretesslagen har vi ftinnit att en ändring avbestammelsen torde vara nödvändig för att anbud skafl kunna behandlas lflca ursekretessynpunkt oavsett om det är en privat producent eller en egenutförarenhet som lämnat anbudet. Sekretessen för uppgifter hos utförarenheterbör endast gälla i samband med upphand-Ung och omfetta motsvarande uppgiftersom i anbudshandlingar. Vi föreslår att 6 kap. 2 § kompletteras så attutförarenhets erbjudanden lUcstalls med anbud i ärenden om upphandling oavsettom utförarenheten är en del av myndigheten eUer utgör en egen myndighet i sammakommun eller landsting. Ikapitel 7 redovisar vi statistiskt material och undersökningar som visarförändringar i antalet förtroendeuppdrag, omsätmingen av för-ttoendevalda, hel-och deltidsengagemang samt gmpp- och åsflctsrepre-sentativitet hos deförttoendevalda. Antaletförtroendeuppdrag har fram tfll minskat i både kommuneroch landsting. Minskningenav antalet förtroendeuppdrag i kommunema är propor-tioneUt större änminskningen av antalet kommuner och poUtiska organ. Antalet förtroendeuppdragper 1 000 invånare har sjunkit från 25 per 1 000 invånare tfll 5,2uppdrag för att vara 4,8 uppdrag per 1 000 invånare. Antaletordinarie förtroendeuppdrag i kommunema (286 st) var 41 548. Någonsystematisk datainsamhng om antalet förtroendeuppdrag och antaletförtroendevalda i landstingen har inte skett i någon fullödigutsö-äckning. Enligt vår enkät finns det 9 719 uppdragtotalt i landstingen. Generelltkan sägas att ungdomar, kvinnor privatanstäflda och invan drare har haft och har fortferande en svag representativitet i både kom muner och landsting men att bl.a. arbetare, kvinnor, glesbygdsboende och i någon mån äldre har förbättrat sin stallning . De unga har fått en sämre position . Vi ansluter oss tiflsynsättet att en god representativitet har ett värde Prop. 1993/94:188 i sigoch att den främjar andra centrafe värden som bättre kontakter Bilaga 1 medmedborgama, bättre överensstämmelse i åsflcter meflan väljama och de valda ochökad jämstäfldhet. Vi vifl hävcfe att det är ett viktigt värde i sig att denlokala demokratin bärs upp av ett stort antal förtroendevalda och attsammansätmingen av beslutsorganen bör spegla befolkningen så bra som möjUgt.De brister vi ftinnit i det sismäinn(fe hänseendet är enhgt vår mening fråndemokratisynpunkt beklaghga men inte alarmerande. Vi rekommenderar de poUtiskapartiema att intensifiera sina ansträngiungar att förbättrarepresentativiteten hos de förtroendevalda. Vidövergång tiU nya organisationsformer måste demokratifrågoma inklusive antaletförtroendeuppdrag och representativiteten ha en mycket central stäUning. Virekommenderar de kommuner och landsting som gjort storaorgarusationsförändringar att också utvärdera dessa utifrån kommunaldemokratisksynpunkt. Kapitel8 handlar om poUtikerroUen i en föränderlig värld. Vi redovisar våra principieUasynpunkter på de senaste årens utveckling i kommuner och landstiing medbetydelse för de förtroendevalda och deras olika roller Utgångspunkter är densamhäUsekonomiska utvecklingen, antalet förtroendeuppdrag, nya organisation-och styrformer samt den ökade användningen av delegering av beslutanderätt. Olikaperspektiv ges på politikemppgifter genom en renodling av roller och genom enbeskrivning av de arenor på vilka politikema agerar. I detta sammanhang tar viockså upp partiemas roller funktioner och framtid samt det kommunalapartistödet. Förändringaroch relevanta företeelser som ger konsekvenser för poUtikerroUen är t.ex.: * de lokala partiorganisationemas problem och möjligautveckling * vissa kommande regelförändringar som ökade inslagav personval och förlängda mandatperioder * förändringar av värderingar och attityder blandväljama * de hittiUsvarande erfarenhetema av nya former förorganisering och styming * synen på poUtiskt ledarskap i en osäker värld. Inomdenna nya ram håUer det uppenbart på att växa fram en mer differentieradpolitikerroU än vad vi hittiUs varit vana vid. Vid sidan om den traditioneUa"aUomfettande" politflcerrollen finns nu embryon tiU roller förpolitiker som "företagsledare", som medlare mellan konkurrerandeintressen, som kundombud - främst i beställamämnder - och som kritisktgranskande lekmän, främst i fullmäktigeutskotten. Envflctig uppgift för de politiska partiema är att de skaffar sig kuns kaper om nya system för bättre kommunflcation med individer och gmpper bland aUmänheten samt med medlemmar och sympatisörer För 123 att motverka ickeönskvärda konsekvenser av medialiseringen av pohti- ken är det nödvändigt attpartiema skaffar sig en strategi för kommuni- Prop. 1993/94:15 kation somgör det möjligt att aktivt påverka utvecklingen istäUet for att Bilaga 1låta sig styras av den. Ikapitel 9, Ekonomisk ersättrung tfll de förtroendevalda, konstaterar vi atterfarenhetema av de kommunaflag införcfe reglema om ersätming tiflförtroendevalda för förlorade pensions- och semesterförmåner och för förloradarbetsinkomst har varit mycket besvärUga att tillämpa. Viföreslår genom ändringar i kommunallagens 4 kap. 12-14 §§ en återgång tiU defrivilUga regler för ersätming tiU förtroendevalda som infördes . Medborgarnas inflytande och kontroll Kapitel10 handlar om medborgamas rätt att erhålla information om, få insyn i och utövainflytande över den kommunala verksamheten. Offendighetsprincipengäller all verksamhet, däremot inte för privata företag som utförverksamhet på entreprenad åt kommunen. I allt större utsträckning bedrivs nukommunal verksamhet av enskflda. Vi anser därför att det finns sterka skäl somtelar för att aUmänheten bör garanteras någon form av insynsrätt i sådanverksamhet och att denna säkerstäUs i lag. Därför föreslår vi för det försteatt bestammel-sema i kommunallagen kompletteras så att det klart framgår attnämndemas ansvar också omfetter verksamhet som utförs av enskilda.För det andra föreslår vi en komplettering så att det framgår att entreprenörerfår anlites. För det tredje föreslår vi en ny regel, som har karaktar avgeneraUdausul, och som ger utrymme att bedöma behovet av insyn och kontroll ikommunal verksamhet som bedrivs av enskflda företeg. I avtel som upprättesmellan en kommun och en privat entreprenör kan då utifrån verksamhetens art ochavvägningar meflan aflmänintresse och enskilt intresse samt detaljerade reglerom insyn och kontroU preciseras. Denkommunala informationen tiU medborgama varierar och mm, tiU innehåU,inrikming och omfång. var det vanligt medsamhällsinformation med pedagogiskt upplysande innehåfl. finns en störremångfeld, inte minst av mer marknadsförande karaktar Sättet att informera påär av strategisk betydelse för hur den lokala demokratin skall kunna utvecklas.Vi ger ett antal exempel på nya kommunflcationsmöjligheter mellan medborgareoch kommuner och landsting, t.ex. lokal-TV, medborgarkontor m.m. Ettsätt att öka allmänhetens insyn, få information och möjUggöra ökat mtresset för lokalpolitflc är att håfla offendiga styrelse- och nämnd sammanträden, dvs. öppna fÖr allmänheten. Vi anser att kommuner som vill hålla öppna nämndsammanttäden bör få möjlighet tiU dette och föreslår därför en ny regel i kommunallagen om dette. Diskussionen omanvändarinflytande har förts . 1993/94:188Rådgivande förvalmingsråd, bmkarråd med vetorätt och självförvalt- Bilaga 1ningsråd är exempel på organiserat användarinflytande. Däremot finns inte någotstöd i feg för kommunfiiflmäktige att medge nämnd att överfora vissaförvaltningsuppgifter tifl ett användarorgan vid en institution. Viföreslår en särskild lagreglering som möjUggör ett sådant förferande i kommunaltdriven verksamhet vid specieUa institutioner Vi anser också att kommunema skaUumyttja möjUgheten att skriva in samrådsförferande med användama i avtal medentreprenörer Ikapitel 11 tar vi upp betydelsen av foUcomröstningar, opiruonsunder-sökningaroch andra förferanden för möjligheten att stärka den lokafe demokratin, ökaintresset för poUtiska frågor och för att skapa lokafe opinioner. LokafefoUcomrösmingar är vanligare i andra länder i , de fleste medlemsstetemai har lagstiftning som tiUåter anordnandet av lokalafoUcomrösmingar. Ikapidet görs en genomgång av framväxten av nuvarande lagstiftning. Viredovisar också en särskild studie om användandet av undersökningar avmedborgaropinioner på nivå sedan tillkomsten av kommunaflag.Under de som omröstningsinstitutet ftinnits har det fram tfll 1993använts , varav 14 gäflt indelningsändringar. Omde poUtiska partiema i ökande utsti-äckning får svårigheter med att via sinaminskande medlemskadrer pejla lokala opinioner eUer uppfette väljamas åsflcterär enligt vår uppfetming lokala foUcomröstningar ett mycket gott komplementtill den indirekte representetiva demokratin och framför aUt ett sätt attstärka den lokala demokratin. Vianser att en ökad användning av lokala foUcomrösmingar är önskvärd. Ett möjUgtsätt att öka frekvensen av dessa är att införa regler om foUcinitiativ. EnUgtvår mening talar mycket för införandet av en bestammelse med irmebörden av de röstberättigade kom-muninvånama kan väcka förslag om attlokal foUcomröstning skaU håUas i viss fråga och att kommunfullmäktige dåskulle vara tvunget att te upp frågan om omrösming till behandUng. Rätten attbeslute om att håUa foUcomrösming skall dock även vara förbehålleten majoritet av fullmäktiges ledamöter och folkomrösmingama bör ävenfortsättningvis vara rådgivande. Vi föreslår att ett fiillgånget kommunaltfoUcom-rösmingsinstitut tiUskapas med denna innebörd och redovisar förfårandereglerinklusive de lagändringar som krävs för förslagets genomförande. Viredovisar också i dette kapitel våra åsflcter om personval mot bakgmnd avPersonvalkommitténs förslag och anser att ett ökat insfeg av personval börkunna stärka den lokala demokratin genom bl.a. förbättrade relationer mellanväljare och valda. Iflera av de föregåenden kapitien konsteteras åtskilliga gånger brister i uppföljnings- och utvärderingssystem inklusive kvahtetsmätning av verksamhet. I kapitel 12, KvaUtetskonti-ofl, görs en omfet tande genomgång av problem, definitioner generella krav, mått och 125 modeller avseende kvaUtet och kvalitetsmäming. Medde nya målstymingssystemen följer ökade krav på uppföljning Prop. 1993/94:188och kontroU av kvaUtet i verksamheten. De nya prcxiuktionsformema. entreprenad och bestäUar-utförarmcxleUen, kräver att man feststäl-ler vemsom har ansvar för kvaUteten i verksamheten. När medborgama får möjUghet attsjälva välja prcxlucent av en kan det vara kvaUteten som avgörvalet. Kvahtetsmätning (kU kvaUtetskontroUkommer att behövas i ökande grad framöver i kommunemas (Kh landstingensverksamheter Det har ännu inte bUvit en integrerad del av processen men arbetethar påbörjats. Vimenar bl.a. att de kommunala budget- (Kh redovisningssystemen behöver utveckfesoch att den kommunala revisionen i ökad utsträckning bör använda sig avsystematiska kvalitetsmämingar. Information som kommer fram vid uppföljning böråterföras tiU användama i form av jämförelser meUan producerande enheterAnvändama måste fä veto vflken kvaUtet de har rätt att kräva och vart de kanvända sig med klagomål. De fÖrtroendevalcfe skaU aktivt engagera sig iutvärdering av verksamhetema eftersom detfe är en poUtisk uppgift. Kapitel13 handlar om de kommundelningar som genomförts ,utvärderingar av dessa samt våra överväganden om behov av reformering avnuvarande lagstiftning. Ättakommundelningar har genomförts under i)ericxlen, huvudsakUgen korrigeringar avinte fiiUt så lyckade kommunsammanslagningar i början av 1970-telet.Ytterligare en kommundelning är beslutad men ej genomförd nämUgen kommundär per bUr egen kommun. Regeringen har sedan 1979avslagit 14 fiam-stallningar eUer besvär avseende delning av kommun, utredningom fömtsättningar för sådan delning eUer genomförande av folkomröstning i endelningsfråga. Dekommundelningar som har genomförts har framför aUt motiverats frånkommunaldemokratiska aspekter Vi anser att den kommunafe demokratin kan stärkasgenom kommundelningar där det finns fömtsättningar för detfe och där detsamtidigt finns ett sferkt önskemål bland befoUcningen om detfe. Erferenhetemaav genomförda kommundelningar är svåra att utvärdera. Resultatet av deundersökningar som vi låtit genomföra antyder att de kommunaldemokratiskaaspektema tiUgcxiosetts. En slutsats som bör kunna dras är att de nya småkommunema som uppstått inte uppvisar sämre ekonomiska fömtsättningar änflertalet andra jämförbara kommuner Det yttersta avgörandet har ändåmedborgama i respektive kommun. Det är deras uppfetming om humvida demokratin,ekonomin och den offendiga servicen tillfredsstäUer deras krav, som är denyttersta värdemätaren på delningens effekter Vihar inte kunnat uppfetta något reellt behov av att reformera den 126 I kapitel 14 behandlar vifirågor om majoritetsstyre i kommuner och Prop. 1993/94:188 landsting. Virefererar en skrivelse från Stockhohns kommun om tiUs- Bilaga 1 vidareval avledamöter och ersättare i nämnder och styrelser samt sam-manfettarKommunaldemokratiutredningens altemativ om majoritets-och samlingsstyre ochFörtroendeuppdragsutredningens (PM i bflaga av ) mcxlefl förbegränsat majoritetsstyre. Frågomaom tfllsvidareval och misstroendeförklaringar är nära knutna till olika sättatt göra majoritetsmarkeringar i nämnder samt behovet av utskott, men kan ävenbehandlas fristående. Vi tar ställning tiU behovet och lämpligheten av att införatiUsvidareval. EnUgtvår mening finns det risk för att ändrade majoritetsförhållanden under löpandemandatpericxier kommer att öka. Vi anser att det skall införas en möjUghet attvälja nämnder i kommuner och landsting tills vidare och att nuvarande regler omviss tid tes bort. Vi föreslår ändringar i kommunallagen om dette. Enkonsekvens av dette förslag blir att fiiUmäktige bör fä möjUghet att undermandatperioden entiediga ledamötema och ersättama i en nämnd. Vi anser dock attinitiativet tiU entiedigande av en nämnd bör ligga på styrelsen. Genom detteförfaringssätt menar vi att man försäkrat sig om att ett förslag tiU nymajoritet är väl förankrat hos de olflca partiema. Endedigandet bör omfettesamdiga ledamöter och ersättere i en nämnd. Några mandattider kommerfortsätmingsvis inte att finnas for nämndema. Viföreslår vidare att den rätt som finns att efter ett val ändra anteletledamöter i en nämnd utan föregående beredning skafl gäfla . EnUgtnuvarande bestämmelser krävs för bordläggning av ett ärende i fiillmäktigeendast att minst en tredjedel av de närvarande ledamötema begär det. Förbordläggrung av val krävs dock enkel majoritet. Vi anser att den behandling somblir akmeU i händelse av ett majoritetsskifte bör jämstallas med val och krävaenkel majoritet. KommunaUagen ändras även i enlighet med dette. Kapitel15 benämns Justeringar i kommunallagen. De frågor som behandlas i kapidetavser * användning av beteckningen sted somkommunalrättsUgt begrepp respektive användning av beteckningamastedsftillmäktige och steds-styrelse * tillvägagångssätt att kalla tifl sammanträde medfullmäktige * jäv vid s.k. dubbla engagemang * förferanderegler vid hantering av jävsfrågor Ordetsted har i vart fåfl två klart skflda betydelser Dels den vedertag na språkliga betydelsen av tätort, större bebyggelseansamling etc., dels en kommunalrättsUg sådan. Konununema har om de så önskar, fiiU rätt att använda beteckningen sted så länge det ej sker i kommunalrättsUga sammanhang. Vi anser att begreppen kommunftiUmäktige och kommun- 127 styrelseväxt in i medborgamas medvetande varför vi inte ser något skäl att återinföra äldrebeteckningar. Vår utgångspunkt är att ingen ändring Prop. 1993/94:188 av nuvarande reglering bör göras. Ordvaleni kommunallagens regler om sätten att kalla tiU sammanträde är inkonsistente.Istället för att omväxlande använda "sändas tiU" eller"tillställas" föreslår vi att ordet "lämnas" införs ikommunaUagens 5 kap. 9 och 11 §§. Reglerom jäv syftar inte bara tiU att förhindra eller försvåra att någon gynnar sigsjälv eUer någon närstaende. Reglema om jäv bygger ytterst på allmänhetensförtroende för myndighetema i deras beslutsfattande i så motto att det helstinte ens bör uppstå någon tveksanfliet om risk för jäv förelegat eUer inte. Vårtförslag är att kommunaUagen kompletteras med en bestämmelse som säger att deundantag från staUföreträdarjäv och deUkatessjäv, som gäUer för aktiebolag därkommunen eller äger minst hälften av aktiema och stiftelser därkommunen eller utser mer än hälften av styrelseledamötema, inteskaU gälla när en nämnd handlägger ärenden som rör myndighetutövning motenskild. 1991års kommunallag innehåller inga bestämmelser om hantering av jävsfrågor Vi föreslårett överflyttande av centrala delar av 12 § förvalmingslagen, därförferanderegler vid jäv finns införda, tifl kommunallagen. 1993/94:188 Utgivna rapporter: Bilaga 1 MarieFridolf: Altemativa produktionsformer i verksamhet. Vem utför och påvflka vflUcor (Ds 1993:27) CharlotteSkawonius: bryter sig loss - Bytänkande efler demokratins räddning? m.fl.: Konsekvenser av valmöjUgheter inom skofe, bamomsorg,äldreomsorg och primärvård (SOU 1993:47) MefeBoéthius: Kommunafe verksamheter i egen förvaltiiing och i kommunala bolag -en jämförande sttidie (SOU 1993:48) GunnarWalUn: Att inhämfe synpunkter från medborgama. Det kommunalaomrösmingsinstitutet i tillämpning (SOU 1993:72) StigMontin: Radflcala organisationsförändringar i kommuner och landsting (SOU1993:73) EvaWallberg m.fl.: KvaUtetsmätiiing i verksamhet (SOU 1993:74) 1299 Riksdagen1993/94. Kommitténslagförslag (SOU 1993:90) Prop. Lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenomföreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:9(X)) delsatt 4 kap. 12 och 13 §§, 5 kap. 34 och 35 §§ samt 6 kap. 13 § skall upphöra attgälfe, delsatt 3 kap. 4, 9, 16 §§, 4 kap. 14 §, 5 kap. 9, 11, 23, 30, 36 §§, 6 kap. 7, 12,15, 19, 24, 27 §§ samt 7 kap. 8 och 10 §§ skaU ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas tre nya bestammelser, 2 kap. 11 och 12 §§ och 3kap. 18 a § samt närmast före 2 kap. 11 § en ny mbrik av följande lydelse. Fullmäktige får besluta att en rådgivande folkomröstning skall hållasi kommunen eller i viss fråga som ankommer på fullmäkti ge. Ominitiativrätt i visst fall till folkomröstning finns bestämmelser i 5 kap. tredje stycket. om för-farandet vid folkomröstning finns i lagen (0000:0000) omkommunala foUcomröstningar. Kommunenhar rätt att fö ersättning för de kostnader somförcm-leds av att ett landstingvid en folkomröstning anlitar valnämnden. 1993/94:188 Bilaga 2 Fullmäktigeskall, om inte något annat är särskflt föreskrivet, bestämma nämndemasverksamhetsområden och inbördes förhållanden. Fullmäktige får därvid beslufe 1. att en nämnd skall hahand om en eller flera verksamheter i hefe kommunen eller , 2. att en nämnd skafl hahand om en eller flera verksamheter för en del av konununen eller , 3. att en nämnd skafl ha hand om verksamheten vid en eller flera anläggningar, och 4. att en nämnd skall vara underställd en arman nämnd. 3. atten nämnd skafl ha hand om verksamheten vid en eUer flera anläggningar, 4. att en nämnd skaU vara underställd en annan nämnd,och 5.att en nämrui får görabeställningar och en anrmn nämnd utföra dessa inom ett verksamhetsområde. Fullmäktigebeslutar i ärenden av principieU beskaffenhet eUer annars av större vikt förkommunen eUer , främst 1. mål och rikdinjer för verksamheten. 2. budget, skatt och andra vflctiga ekonomiska frågor, 3. nämndemas organisation och verksamhetsformer, 4. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 5. val av revisorer och revisorsersättare. 6. gmndema förekonomiska förmåner tiU förtroendevalda, samt 1. årsredovisning och ansvarsfrihet. 6. gmndemaför ekonomiska förmåner tiU fÖrtroendevalcfe, 7. årsredovisning och ansvarsfrihet, samt 8. hållande av folkomröstning. 1993/94:188 Bilaga 2 Fullmäktigebeslutar också i andra frågor som anges i denna feg eUer i andra förfetmingar.