prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Denväxande kapitalstocken medför att produktionskapaciteten kraftigt stiger.Produktionstillväxten inom näringslivet stiger med per årIndustriproduktionen stiger med genom snabbt ökandeefterfrågan från maskininvesteringar, varakonsumtion och varaexport. För attfå till stånd den sysselsättningsökning som beskrivs i detta scenario krävsockså en betydande expansion av ekonomins övriga nä- ringslivssektorer.Till en del beror detto på att offentlig konsumtion i allt större utsträckningproduceras i den privato sektora. Tillsammans med den höga aktiviteten iekonomin samt hushållens stigande tjänsteefterfrågan innebär detto attnäringslivet exkl. industrin bedöms öka produktionen med drygt 4 1/ De realt disponiblainkomstema beräknas växa med Den reala lönesumman växersnabbare än i 3 %-alteraativet men pensioner och transfereringar tillarbetslösa växer långsammare. Framtidsförväntningarna och förtroende förekonomin är högre som räntan och arbetslösheten är betydligt lägre äni altemativet med medelhög tillväxt. Detto bidrar till en något snabbareneddragning av sparandet. Den privata konsumtionen förväntas stiga med knappt 21/och sparkvoten falla till . Den finansiellasparkvoten sjunker till . 1993/94:150 Bilaga1.1 IkbeU 13.7 Försörjningsbalansen med vissa nyckeltal enligtalternativet med hög tillväxt Årlig procentuell förändring, priser -2,1 -0,4 -3,8 -0,7 -1,6 -0,9 -0,8 -2,0 -1,1 -0,7 -0,8 -2,5 -1,5 -1,5 -0,7 -0,8 -16,2 -3,5 -1,6 -4,9 -0,2 NPI (årsgenomsnitt) Öppen arbetslöshet -0,3 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Procent av arbetskraften. Procent av BNP. * I procent av förädlingsvärdet till producentpris. Denimportvägda efterfrågan ökar naturligtvis snabbare i detta scenario och väntasstiga med . Relativpriset mellan hemmamarknads- och importpriserfaller något , men ligger oförändrade från1995 års nivå i genomsnitt . Importen av bearbetodevaror stiger med . I jämförelse med 3 %-altemativet ärimporten i relation till den importvägda efterfrågan något lägre. Detto ärdelvis en följd av att investeringsexpansionen medför en kapacitetsuppbyggnadsom möjliggör att de inhemska företagen kan möta en relativt sett störreefterfrågan. Den totala importen ökar med ca 9 1/Den realautrikesbalansen uppvisar negativa bidrag till tillväxten i storleksordningen1/. Liksom i 3 %-altemativet uppvisar kalkylen emellertidbetydande exportnetton och bytesbalansöverskott. Exportnettot väntas år 1999uppgå till ca 3 1/av BNP. 1993/94:150 Bilaga1.1 Snabbvändning nedåt i arbetslösheten och i åtgärdsvolymerna Denförhållandevis höga tillväxten innebär att det skapas ca 440 000 nyaarbetstillfällen från 19951999. Det underliggande utbudetstiger med knappt 190 000 personer Summan av personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och öppet arbetslösa beräknas falla till ca 6 1/av arbetskraftenår . Diagram13.9 Underliggande utbud och reguljär sysselsättning i förhåUande tUlbefolkningen enligt alternativet med hög tiUväxt --- 1-- 1-- 1-- 1-- 1-- ,--- 1-- 1-- 1-- 1-- T'---- 1-- 1-- 1-- '--- 1-- 1980 1982 1984 1986 19881990 1992 1994 1996 1998 Anm.: Det skuggade områdetutgörs av summan av öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder i förhållande till befolkningen Idiagram 13.9 framgår att det underliggande utbudet når upp till ca 83 1/avbefolkningen i åldrama . Denna nivå indikerar att produktionspotentialen har bibehållits, trots den djupalågkonjunkturen, som en följd av framgångsrik arbetsmarknadspolitik och enallmänt flexibel arbetsmarknad. Sysselsättningen stiger ntycket snabbare än ialtemativet med medelhög tillväxt och når 1999 av befolkningen.Denna kraftiga expansion möjliggörs delvis av en nedgång i medelarbetstiden,som väntas falla något snabbare än i 3 %-altemativet, vilket också är ettuttryck för att arbetsmarknaden är flexibel. Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 Sparandet i offentlig sektor kan förbättras ytterligare Ett scenario med bättre fungerande arbetsmarknad ochlönebildning och därmed följande högre tillväxt skulle innebära markantförbättrade offentliga finanser Sparandeunderskottet i den offentliga sektomuppgår i detto scenario flll av BNP , se tabell 13.9 och diagram13.10. Sparandet är starkare ialteraativet med hög än det med medelhög tillväxt. Skillnaden är särskiltpåtaglig för de statliga finansema, men även den kommunala sektom förbättrarsitt fmansiella sparande betydligt. Diagram 13.10 Finansiellt sparande i offentlig sektor1990-1999 Andel av BNP, procent 8 Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 Tabell 13.9 Den offentliga sektorns flnanser vidalternativa tillväxttakter Andel av BNP 1999 -6,3 -5,3 -0,7 -5,4 -5,1 -0,8 -3,3 -5,9 -2,3 -4,5 -7,6 -1,3 -0,7 -0,1 -1,8 Anm.: Förändring, procentenheter 19951999. Som framgår av tabellen är de offentliga inkomstema,uttryckta som andel av BNP, något lägre i detta beräkningsalteraativ. Delsberäknas skatteandelen bli något mindre till följd av den lägrekonsumtionsandelen ochden minskade arbetslösheten, dels är den offentliga sektoms räntein- Prop.1993/94:150 takter mindre, då räntenivåema sjunker något mer i detta altemativ.Den Bilaga 1.1 störsto förändringen jämfört med det tidigare presenteradescenariot inträffar dock på utgiftssidan. Den offentliga sektoras utgiftskvot,utgifteraa uttryckto som andel av BNP, kalkyleras till att bli treprocentenheter lägre , jämfört med alteraativet med medelhögtillväxt. Detta illustrerar tillväxtens betydelse för att uppnå ennormalisering av utgiftsandelen. För det första kan transfereringama sänkas,då utgiftema för arbetslöshetsunderstöd och arbetsmarknadspolitik är lägre.För det andra minskar utgiftema för offentlig konsumtion som andel av BNP mer idetto altemativ än i altemativet med medelhög tUlväxt. Detta är en naturligföljd av den högre tillväxten, då jämförelsen görs i förhållande till BNP. Dereala utgifteraa för offentlig konsumtion sänks mer i detta alteraativ än i detmed medelhög tillväxt. Anledningen till detta är att avseende de realakonsumtionsutgifteraa avser utgifter exklusive förändringar till följd avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Eftersom arbetslösheten sjunker snabbare idetto alteraativ, innebär det att de reala utgifterna för offentlig konsumtionsjunker mer, jämfört med alteraativet tillväxt. Scenariot med högtillväxt medför emellertid att det i termer av sysselsättning finns fleranställda i den offentliga sektora 1999, jämfört med altemativet med medelhögtillväxt, trots att de offentliga konsumtionsutgiftema är lägre som andel avBNP. Detto beror på att löneutvecklingen i offentlig sektor är långsammare iförhållande till BNP-deflatom i detto scenario. Skillnaden mot näringslivetslöneökning är betydligt större i detto altemativ. Meddet gradvis sjunkande underskottet i de statliga finanseraa, ökar denoffentliga sektoms nettoskuld betydligt långsammare. uppgårnettoskulden till av BNP. Även om den offentliga sektoras nettoskuld ökarnominellt även i detto altemativ, stiger den som andel av BNP alltlångsammare. avstannar ökningen och sjunker skuldkvoten meddrygt en procentenhet av BNP. 1 detta alteraativ visas tydligt det starkaberoendet av tUlväxten för de offentliga finansema. Det primära sparandetförbättras med av BNP , se diagram 13.11.Av detto svarar saneringsprogrammet för Kombinationenav realränta, tillväxt och primäröverskott visar att detto är en situation somi början av nästa sekel kan innebära en stadigt sänkt skuldkvot, givetdifferensen mellan realränta och tillväxt och givet fortsätto primäröverskott.Tillväxten överstiger i detto altemativ realräntan med i genomsnitt en halvprocentenhet. Primäröverskottet slutåret motsvarar av BNP. Diagram13.11 Primärt flnansieUt sparande i offentlig sektor 19901999 Andel av BNP, procent 8 1993/94:150 Bilaga1.1 -16-'-T-------- 1------- 1------- T----- 1------- 1------- 1------- 1------- 1------- F 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Sänkthushållssparande bidrar till högre tillväxt Medden högre sysselsättningen ökar hushållens arbetsinkomster snabbare i dettascenario. Den lägre arbetslösheten medför att de offentliga inkomstöverföringamablir lägre. Den disponibla inkomsten är dock högre Tabell13.10 Hushållssektorns finanser vid alternativa tillväxttakter Andel av dispom inkomst 1999 Genomsnittlig procentuell förändring 1995-1999 Faktorinkomster Överföringar från offentlig ,, sektor Övrigt netto Skatter och avgifter -0,7 3,3 5,3 -4,2 -3,3 -5,3 -4,1 -0,4 Andelav disponibel inkomst resp. förändring i procentenheter. i reala termer. Sparkvotenär i detta altemativ något lägre. Detto hänger Prop. 1993/94:150 samman medden stärkto allmänekonomiska situationen, vilken medför Bilaga 1.1 attosäkerheten avseende den framtida privatekonomin minskar. Hushållens finanservid alteraaflva tillväxtbanor redovisas i tobell 13.10. Bthögre bmttosparande och lägre bytesbalans vid ökad tillväxt Brattosparandeti ekonomin beräknas vid en hög tillväxt uppgå till av BNP. 1 alteraativetmed medelhög tillväxt kalkyleras kvoten till . Skillnaden består i ettbetydligt större realt sparande i detta alteraativ, som detfinansiella sparandet är något lägre. Att det finansiella sparandet bytesbalansen är lägre i detta alteraativ är en följd av att den starkareefterfrågan också medför ökad import, dvs. ett relativt lägre exportnetto. Detär ett uttryck för att både konsumtions- och investeringsefterfrågan ärstarkare i ekonomin. Resultaten framgår av tobell 13.13. Detfinansiella sparandet i den offentliga sektora är i högtillväxtscena-riotbetydligt starkare. Skillnaden uppgår till av BNP år1999. Företogens finansiella sparande är dock lägre,till följd av de högre investeringsutgifteraa. Dessutom är hushållensfinansiella sparande något mindre. Totalt uppgår därför bytesbalansensöverskott till av BNP , vilket är lägre än ialtemativet med medelhög tillväxt. Bytesbalansenssaldo vid olika tillväxt illustreras i diagram 13.14. 1altemativet med låg tillväxt ökar inflationsförväntningama kraftigt redan ibörjan av perioden. Både de långa och de korta räntoma stiger påtagligt.Bytesbalansöverskotten är betydande, men medför emellertid inte mer än en svagappreciering av den svenska kronan, ca 1/mot våra viktigastehandelspartners eftersom inflationen och inflationsförväntningama är högre äni övriga altemativ. Lönebildningenfungerar sämre än vad som fömt varit fallet Dettascenario illustrerar en möjlig utveckling i det fall arbetsmarknaden fungerarmycket dåligt som ekonomin utmärks av en fortsatt hög osäkerhet. 1detto scenario är arbetsmarknadens bristande funktionsförmåga påtaglig och tarsig bl.a. uttryck i att s.k. insiders inflytande över lönebildningen ärbetydande. Löneförhandlingar under inslag av starka insiders drabbar de somstår utanför den reguljära sysselsättningen i och med att lönema drivs upp såkraftigt att efterfrågan på ytterligare arbetskraft reduceras påtagligt.Dessutom beräknas inslagen av nominella lönestelheter och kompensationstänkandegenerera resursfördelningsproblem, trots höga arbetslöshetsnivåer. Dettoresulterar i att löneökningstakten stiger relativt kraftigt. Den högalöneökningstakten skapar höga inflationsförväntningaroch snabbt stigande räntor. Tillsammans med Prop. 1993/94:150lönebildningens bristande anpassningsförmåga dämpar detto arbetskrafts- Bilaga 1.1 efterfrågan och medför att sysselsättningsuppgången bryts och istället planar ut nivå. Antalet personer utanför den reguljäraarbetsmarknaden permanentas på en nivå kring av arbetskraften. Genomde relativt kraftiga löneökningama försämras det relativa kostnadslägetbetydligt snabbare än i de övriga scenariema. Trots betydande överskott iutrikeshandeln apprecieras kronan endast med 1/på grand av denförhållandevis höga inflationen och inflationsförväntningama. Vinstnivåernapressas tillbaka av svagare efterfrågan och företogens strävan att begränsamarknadsandelsförluster såväl hemma som utomlands. Detto räcker emellertid inteför att hejda en märkbar uppgång i inflationen. Nettoprisindex, BNP-deflatoraoch priset på total efterfrågan stiger med i genomsnitt.Konsumentprisema inkl. effekter av minskade räntesubventioner och höjdfastighetsskatt ökar med närmare 3 1/. Ökningenav enhetsarbetskostnaden medför relativprishöjningar för exporten och därmedfallande marknadsandelar. Exporttillväxten bedöms stanna på knappt 6 1/perår. Eftersomscenariet kännetecknas av fallande lönsamhet, höjda räntor och bristandetilltro till den svenska ekonomin blir investeringsaktiviteten betydligtsvagare än i de övriga altemativen. Brattoinvesteringaraa beräknas öka medknappt och investeringskvoten kommer inte alls upp till de nivåersom rådde , se diagram 13.8. Kapacitetsutnyttjandet beräknas stiga såkraftigt att flaskhalsar i viss utsträckning gör sig gällande. Detto resulterarbl.a dels i inflation och dels i ökad import, vilket i sin tur reducerararbetskraftsefterfrågan. Produktionstillväxtenhålls tillbaka och förväntas inom näringslivet uppgå till per årProduktivitetstillväxten bedöms dock öka snabbare än i de andra alteraativen,vilket beror på den svaga sysselsättningsutvecklingen. Rekrytering av nypersonal är ofta förknippad med olika kostnader, dels rent administrativa, delsgenom att nyanställdas produktionsförmåga initialt ofto understigergenomsnittet på arbetsplatsen och därmed sänker produktiviteten. Hushållensrealinkomster förväntas öka Detto är delvis en effekt avsnabbare lönestegringar, högre offentliga transfereringar, fallandevinstmarginaler som håller tillbaka inflationen och kraftigt förbättraträntenetto som en följd av högt sparande. Stabiliseringenav arbetslösheten på ntycket höga nivåer och fortsatt betydande underskott i deoffentliga finansema medför sannolikt en betydande oro inför framtiden.Förtroendet för ekonomin är lågt och ränteläget stigande. Incitamenten förbibehållet eller ökat sparande är starka. Det är i denna situation inte rimligtatt räkna med ett lägre sparande. Hushållen inser att den ekonomiskautvecklingen är ohållbar och förväntar sig sannolikt ytterligarefinanspolitiska åtstramningar framöver Sparkvoten bedöms därför förbli ihuvudsak oförändrad och ligga på en nivå kring 7 1/. Detto medför att konsumtionsutvecklingen begränsas till ca I 1/. läbeU 13.11 Försörjningsbalansen med vissa nyckeltal enUgtalternativet med läg tillväxt Årligprocentuell förändring, priser 1993/94:150 Bilaga1.1 -2,1 -0,4 -3,8 -0,7 -1,6 -0,9 -1,5 -1,7 -2,0 -1,5 -1,8 -2,5 -1,5 -1,5 -1,5 -1,8 -1,7 -16,2 -3,5 -0,2 -4,9 -0,2 KPI (årsgenomsnitt) NPI (årsgenomsnitt) Öppen arbetslöshet -0,3 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Procent av arbetskraften. ' Procent av BNP. '* I procent av förädlingsvärdet till producentpris. Importökningeni förhållande till förändringen i den importvägda efterfrågan bedöms varahögre än i de andra altemativen, delvis till följd av en något lägreproduktionskapacitet. Den svagare efterfrågeutvecklingen i detto altemativmedför dock att den totala importen ökar något mindre, med . Denreala utrikesbalansen ger positiva bidrag till tillväxten. Exportnettot ochdärmed också bytesbalansen uppvisar fortsatt mycket kraftiga överskott. Arbetslöshetenpermanentas på höga nivåer Denlåga tillväxten medför att enbart drygt 60 000 nya jobb skapas. Samtidigtstiger det underliggande arbetsutbudet med ca 20 000 personer Summan av deöppet arbetslösa och personer i arbetsmarknadsåtgärder stobiliserasredan i början av perioden på mycket höga 12 1/av arbetskraften. I diagram 13.12illustreras att det underliggande utbudet planar ut på en nivå kring avbefolkningen. Den reguljära sysselsättningen stiger 1996 till av befolkningenoch ligger kvar på denna nivå resten av perioden. Medelarbetstiden föratsesvara i princip oförändrad . 1993/94:150 Bilaga1.1 Diagram 13.12 Underliggande utbud och reguljärsysselsättning i förhällande till befolkningen , enligt alternativetmed läg tillväxt 681980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 Anm.: Det skuggade området utgörs av summan av öppetarbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder iförhållande till befolkningen Utvecklingeni det underliggande utbudet indikerar i detta alteraativ en beståendeutslagning av ekonomins samlade produktionspotential bl.a. i form av enfortsatt hög förtidspensionering. utgör hushållens höga sparande tillviss del en efterfrågepotential. Skulle hushållen omsätto delar av sparandet ikonsumtion eller om ekonomin får vidkännas någon annan kraftig efterfrågeökning,riskerar den lägre produktionskapaciteten att snabbt medföra flaskhalsproblem,stigande inflation och tendenser till överhettning, trots mycket högaarbetslöshetstal. Detoffentliga sparandet påverkas av tillväxten Den offentligasektoras finansiella sparande blir märkbart sämre med en lägre tiUväxt, setabell 13.9. 21 1993/94. 1 samL Nr 150 Ialteraativet med låg tillväxt är inkomsteraa i den offenfliga sektora Prop.1993/94:150 som andel av BNP högre eftersom löneandelen i ekonomin är störte.Bilaga 1.1 Detta genererar högre inkomster dels av direkto skatter, dels avarbetsgivaravgifter Skattekvoten är i viss utsträckning känslig för olika antagandenom tillväxten samt hur denna är komponerad. Skattekvoten ökar med nivån påarbetslösheten, eftersom olika former av stöd till arbetslösa är beskattat ochdärmed bidrar till skatteinkomstema (täljaren i uttrycket). Stödet i sig ingåremellertid inte i BNP (nänmaren). Om en individ i stället åter blir anställd,ökar BNP med lönen. Även om arbetsinkomsten är högre äntransfereringsinkomsten, och därmed genererar större skatteinkomster, ökarnämnaren mer än täljaren, varför skattekvoten i detta fall sjunker. Även enhöjd löneandel, dvs. sänkt vinstandel, innebär att skattekvoten stiger, eftersomlöner är högre beskattade än vinster I detta scenario, med lägre tillväxt,högre arbetslöshet och sänkt vinstandel, blir skattekvoten därför högre.Jämfört med alteraativet tillväxt, är skattekvoten nästan tvåprocentenheter högre. Även ränteinkomsteraa i offentlig sektor är störte, dådet allmänna inhemska ränteläget höjs. Totalt uppgår den offentliga sektorasinkomster till av BNP, mer än ialteraativet med medelhög tillväxt. Deoffentliga utgiftema ökar emellertid betydligt mer i detto alteraativ.Skillnaden i utgiftsnivå mellan beräkningaraa uppgår till mer än 5procentenheter av BNP. Transfereringama till hushåll minskar även i dennaberäkning som andel av BNP, sett från kalkylens första år till dess sista.Transfereringama stiger dock såväl nominellt som i volym, medan BNP utvecklassvagare realt. Anledningama är desamma som tidigare beskrivits, nämligen ensänkt arbetslöshet och genomförandet av saneringsprogrammet. Arbetslöshetensänks dock inte lika ntycket i denna kalkyl, varför skillnaden motmedelaltemativet blir störte inkomstöverföringar till hushållen. Slutåret ärtransfereringama till hushållen drygt en procentenhet av BNP högre, jämfört medalteraativet med medelhög tillväxt. Ialtemativet med låg tillväxt och hög arbetslöshet sjunker inte de kommunalakonsumtionsutgiftema till följd av arbetsmarknadspolitiska åtgärder på sammasätt som i de övriga alteraativen. De reala utgiftema för den offentligakonsumtionen är därför högre i detto scenario. Dessutom kännetecknasarbetsmarknaden av stora kompensations- och följsamhetskrav. I dessaberäkningar antas därför de offentliga lönema öka lika mycket som i den privatasektora. Resultotet blir en motsvarande lägre offentlig sysselsättning.Skillnaden uppgår till ca 25 000 personer. Dethögre allmänna ränteläget medför att även ränteutgiftema stiger mer i dennakalkyl och, liksom övriga högre utgifter, bidrar till att nettoskulden ökarsnabbare. Den ökade skulden genererar i sin tur framtida räntekostnader År1999 uppgår ränteutgiftema i den konsoliderade offentliga sektora till avBNP, i alteraativet med medelhög tillväxt uppgår de till . Den offentligasektoras nettoskuld beräknas 1999 tUl av BNP, i alteraativet med 3 %tillväxt beräknas den till av BNP. Detprimära finansiella sparandet förbättras med sammanlagt av Prop.1993/94:150 BNP. Eftersom av detta är hänföriigt till1993 Bilaga 1.1 års saneringsprogram, är den underliggande utvecklingenbetydligt svagare än i de andra alteraativen. Den förbättring som sker berordå på att tillväxten ändock uppgår till i genomsnitt, samt attarbetslösheten sjunker något. För uthålligheten i den offentliganettoskuldsättningen innebär detto scenario ett avsevärt sämre utgångslägeinför nästa årtionde. Den ingående skuldkvoten är högre, differensen mellanrealränto och tillväxt är större () samt primärsaldot negativt.Sammantaget indikerar detto en situation där skuldkvoten tenderar att stiga,vilket i sin tur, via räntekostnader tränger undan övriga utgifter. Sammantogetberäknas den offentliga sektoms inkomster vara högre relativtBNP, som utgiftema beräknas vara högre jämfört medscenariot med medelhög tillväxt. Det finansiella sparandet blir därmed 2,6procentenheter sämre vid en låg tillväxt. Inomden offentliga sektora är det framför allt den statliga sektora som ikalkyleraa är känslig för de olika antoganden som görs om tillväxten och desssammansättning. Nettosparandet i stoten blir mindre med enlägre tillväxtbana. Även AP-fonden, vars inkomster till största delen består avarbetsgivaravgifter, påverkas. Ränteintäktema till fonden blir störte i dettoscenario, då ränteläget är högre. Det finansiella sparandet i AP-fonden blirdärför något högre som andel av BNP. Den kommunala sektoms finansiella sparandeär något svagare, både nominellt och som andel av BNP. Detbör slutligen noteras att även vid en låg tillväxt ökar BNP , samtidigtsom arbetslösheten faller något. Det finansiella sparandet i den offentligasektom förbättras även vid en lägre tillväxt, sammanlagt med drygt 3procentenheter . I detta scenario svararsaneringsprogrammet för att en förbättring över huvud taget kommer till stånd.Utan saneringsprogrammet skulle den offentliga sektoras finansiella sparandemed dessa föratsättningar försämras jämfört med utgångsläget . Eftersomprimäranderskotten minskar betydligt mer, förklaras skillnaden mellanalteraativen av den offentliga nettoskuldens kostnader Lägretillväxt både orsakar och beror på hushållssparandet Hushållensfaktorinkomster, dvs. i huvudsak inkomster av lön, ökar nominellt kraftigare ialtemativet med en lägre tillväxt. Även reallöneutvecklingen är högre i dettascenario. Också transfereringama från den offentliga sektora är större, framförallt beroende på den högre arbetslöshetsnivån. Även om betalningaraa avskatter och avgifter är högre relativt BNP, dvs. skattetrycket är högre, ärdock hushållens disponibelinkomst större i denna kalkyl. Då osäkerheten om denframtida ekonomiska utvecklingen bedöms vara större i detto altemativ, spararhushållen relativt mer av sina inkomster Sparkvoten stiger därför till ca 8 %av disponibelinkomsten . tionentill samma andel av BNP som i alteraativet med medelhög tillväxt. Prop.1993/94:150 Realt motsvarar detta dock en lägre konsumtionsnivå. Ävenom hushållssektoms finanser i ett medelfristigt perspektiv kan beskrivas somgynnsamma, innebär utvecklingen i detta altemativ en stor risk för sänktorealinkomster framöver och hänger samman med dels den sänkto vinstandelen, sominnebär ökad risk för framtida utslagning av arbetstillfällen, dels att deoffenfliga finansema är fortsatt svaga . Detto förhållandeär i sin tur en förklaring till det höga hushållssparandet. Vinstandeleni näringslivet beräknas sjunka i detto scenario. Driftsöverskotten iföretogssektom faller därmed under de nivåer som beräknas gälla under åren19931995. Jämfört med 3 %-altemativet uppgår skillnaden till en procentenhetav BNP, se tobell 13.12. Nettot av företogens övriga inkomster ochränteutgifter faller också med en sänkt tillväxt. Detto följer av den högreräntenivån. Detta svarar för ytteriigare en procentenhets skiUnad i dettoscenario. 13.12 Företagssektorns finanser vid alternativatiUväxter Andel av BNP 1! Genomsnittlig procentuell förändring 1995-1999 -3,7 -7,2 -3,1 -4,6 0,8 -1,1 4,4 1,9 -3,6 3,0