prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Under år 1992tog de fäder som utnyttjat pappadagar i genomsnitt ut . Pappomasandel av uttagna dagar med föräldrapenning är mycket låg. skedde enmindre ökning av pappomas andel av ersatta dagar med föräldrapenning. Pappomasandel var då jämfört året innan. var pappornas andel7,. För att främja kontakten mellan pappor och bam är det angeläget attpappomas uttag av i synnerhet föräldrapenning ökar. Det krävs såväl insatser påkort sikt som långsiktiga insatser för att främja en sådan utveckling. Medelför särskilda informationsinsatser i detta syfte har avsatts och bör avsättasäven fortsättningsvis. Regeringen avser att återkomma med förslag vad avserinformationsinsatser i jämställdhetspropositionen . På kortsikt är det angeläget att försäkringskassoma även fortsättningvis informerarblivande pappor om föräldraförsäkringens möjligheter. Genombidragsförskotten ger samhället ett ekonomiskt gmndskydd för bam vars föräldrarlever åtskilda. Kostnademaför bidragsförskott beror i huvudsak på basbeloppets utveckling, antaletberörda bam, underhållsbidragens storlek och återbetalningen av förskotteradebidragsförskott. Desenaste åren har antalet bam för vilka bidragsförskott lämnas, ökat. /95 beräknas antalet berörda bam bli ca 29 000 fler () änvad som antogs i föregående års budget. av den totala kostnadenför bidragsförskott finansieras genom inbetalningar från de underhållsskyldiga.Återbetalningsbenägen- heten(andelen inbetalda underhållsbidrag i förhållande till krävda bi- Prop.1993/94:100 drag) har under /93 minskat med 10 procentenhetertill Bil. 1samband med adoption av bara från utlandet lämjias, under vissa förutsättningar,bidrag. Verksamheten med intemationella adoptioner harförändrats . Det totala antalet förmedlade bara harsjunkit kraftigt . Nedgången har bromsats upp. Andelen bamsom inte förmedlats genom auktoriserad adoptionsorganisation, s k enskildaadoptioner, har ökat . förmedlades ca 24 %av antalet adopterade bam genom enskilda kontakter. Motsvarande andel år 1988var . Antalet förmedlade adoptivbam och förmedlingssättet under perioden1988 - 1992 framgår av följande sammanställning. Antalet förmedlade adoptivbarn och förmedlingssättet åren1988 - 1992 1988 1989 1990 1991 1992 Totalt förmedlade adop- 1074 883 965 1113 1115 -Förmedlad genom 920 701 680 786 847 aukt. -Förmedlad utan 154 182 285 327 268 aukt. Andel barn förmedlade 14 21 30 29 24 Bampensionutges till bam under vars far eller mor eller vars båda föräldrar haravlidit. Åldersgränsen för bampension från såväl folkpensioneringen som ATP är18 år. För bam som går i gmndskola eller gymnasium eller motsvarande kan barnpensionenförlängas längst t.o.m. juni månad det år bamet fyller . Antalet bampensioner har sjunkit under ett flertalår. Antalet ökade dock tillfälligt då ett antal bam fickrätt till bampension. utbetalades 30 500 bampensioner frånfolkpensioneringen och 30 100 från ATP. Vårdbidragför funktionshindrade barn Prop. Föräldrarmed ett sjukt eller funktionshindrat bam som behöver tillsyn och vård i hemmetkan få vårdbidrag. Vårdbidrag kan utges som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Hel förmån utges med belopp motsvarande 2,5basbelopp. De partiella vårdbidragen utges proportionellt i förhållande tillhel förmån. infördes nivån tre fjärdedelsvårdbidrag. Denna regeländring har ännu inte fått fullt genomslag. Antalet trefjärdedels vårdbidrag beräknas öka . Detta medför att antalethalva vårdbidrag minskar. är annars tendensen att antaletvårdbidrag totalt ökar något. Uttryckt i antal hela vårdbidrag uppgick dessatill 11 950 /93 och 13 100 /94. För budgetåret1994/95 beräknas antalet bli 13 350. Till dessa tal skall läggas retroaktivabidragsutbetalningar och ferievårdbidrag. Åren1988 och 1989 överfördes medel från bostadsbidragssystemet tillflerbamstilläggssystemet för att därigenom undvika orimligt höga marginaleffekter.I samband med skattereformen återfördes dessa medel. Avsikten var att återgåtill de tidigare gällande reglema för flerbarnstillägg. Förändringengenomfördes dock inte fullt ut. Regeringen anser det nu rimligt att återgå tillde regler som gällde . Riksdagenhar beslutat (prop. 1992/93:174, bet. 1992/93:BoU21, rskr. 1992/93:365) attbostadsbidragens administration skall föras över till deallmänna försäkringskassoma och att staten skulle överta hela kostnadsansvaretför bostadsbidragen. Vidare har beslutats en höjning av den generella åldersgränsenför bam i fråga om bostadsbidrag till bamfamiljer från 17 till . Beslutetinnebar också att prövningen av bostadsbidrag i allt väsentligt skall ske moten beräknad aktuell inkomst i ett s.k. rallande system utan att nya ansökningarbehöver göras . De regelförändringar som vidtagits innebär attbostadsbidragssystemets fördelningsprofil förstärkts; bidrag lämnas i störreutsträckning än tidigare till dem som har låga inkomster i förhållande tUl sinförsörjningsbörda. Vidare har stödet till de hushåll som har höga kostnaderför sitt boende ökat. Regeringen avser att fortsättningsvis noggrantfölja utvecklingen inom såväl arbetsmarknaden som bostadsmarknaden och ta deinitiativ till förändringar i regelsystemet som denna utveckling kan föranleda.Regeringen avser därför att återkomma till medförslag om vilka regler som skall tillämpas för bidragsgivningen fr.o.m. år1995. Riksdagenhar vidare gjort ett tillkännagivande (bet. 1992/93:BoU21, Prop. 1993/94:100rskr. 1992/93:365) om att regeringen bör förelägga ett förslag Bil. 6 om en vidgning av kretsen bostadsbidragsberättigade, så att den ävenkommer att omfatta personer av samma kön utan beaktande av samlevnadsform.Regeringen avser att återkomma till i frågan . Frånoch med gäller vissa förändringar i föräldraförsäkringen.Föräldrar till bam undei; som omfattas av lagen (1993:387) om stöd ochservice tUl vissa funktionshindrade (LSS) kan då få rätt till tio kontaktdagarper bam och år. Föräldrar till sjuka eller funktionshindrade bam kommer ocksåatt i vissa situationer, t.ex. vid besök på en ibehandling av ett sjukt eller funktionshindrat bam, kunna få tillfälligföräldrapenning även om bamet inte är närvarande. Vidare kommer förälder tillbara som fyllt men inte (i vissa fall ) och som omfattas avLSS att få tillfällig föräldrapenning om föräldem behöver avstå från förvärvsarbeteför vård av sjukt bam (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr.1992/93:321). har beslutat om en utvidgadlagreglering på bam-omsorgsområdet (prop. 1993/94:11, bet. 1993/94:SoUll, rskr.1993/94:117). I den proposition som låg till gmnd för beslutet aviserades delsett förslag om vårdnadsbidrag för bam mellan ett och , dels att de 90dagama i föräldraförsäkringen som ersätts med garantibelopp, de s.k.garantidagama, skall avvecklas. Arbetsgmppen för vårdnadsbidrag har i rapportenVårdnadsbidrag m.m. (Ds 1993:70) redovisat förslag till den tekniskautformningen och konsekvensema av att införa ett vårdnadsbidrag fr.o.m. den 1juli 1994. Arbetsgmppens förslag bereds inom regeringskanslietmed sikte på att en proposition skall föreläggas för beslut undervåren 1994. Flexibiliteten hos föräldraförsäkringen har medförtaU systemet i vissa fall konunit att övemtnyttjas. En arbetsgrapp inomSocialdepartementet har därför fått i uppdrag att göra en översyn av vissafrågor inom föräldraförsäkringen. I uppdraget ingår bl.a. att belysa olikasituationer där en förälders uttag av föräldrapenning mer styrs av önskemåletatt ge famUjen en inkomstförstärkning än av att ta del i vården av bamet.Enligt direktiven skall arbetsgrappen bedöma omfattningen av dessa former föruttag av föräldrapenning och länma förslag till sådana ändringar som motverkaratt föräldraförsäkringen utnyttjas på sätt som nämnts. I arbetsgmppens uppdrag ingår däratöver att bedömabehovet av och, där så bedöms lämpligt, utforma förslag till vissaförbättringar när det gäller den tillfälliga föräldrapenningen, bl.a. frågan omrätt för i första hand ensamförälder att överlåta dagar med tillfällig föräldrapenningtill annan vuxen person som inte är att likställa med förälder. Somtidigare redovisats är fäderaas andel av uttagna föräldrapenning- Prop.1993/94:100 dagar mycket låg. Den nämnda arbetsgrappen har i en delrapportBil. 6 Alteraativa metoder att öka pappors uttag av föräldrapenning (Ds1993:87) redovisat två metoder att öka fädemas uttag av föräldrapenning. Denena metoden innebär en begränsning av möjligheter för en förälder att överlåtaföräldrapenning till förmån för den andra föräldem. I rapporten föreslås att deföräldrapeimingdagar som inte skall få överlåtas skall uppgå till 30 och att iden mån en förälder inte utnyttjar det totala antaletföräldrapenningdagar skall minskas i motsvarande mån. Enligt den andra metodeninförs differentierade ersättningsnivåer i föräldrapenningsystemet på så sättatt ersättningsnivån blir lägre än av den sjukpenninggrandandeinkomsten i det fall en förälder inte utnyttjar sina föräldrapeimingdagar utanöverlåter dagar till den andra föräldera. Rapporten bereds inomregeringskansliet. Denekonomiska regleringen mellan särlevande föräldrar med bara och stödet tillensamföräldrar har varit föremål för ett långvarigt utredningsarbete. Somredovisades i föregående budgetproposition är dock inte förslagen idepartementspromemorian Ensamförälderstöd (Ds 1992:53) möjliga att lägga tillgrand för lagstiftning. Remissinstansema har pekat på andra vägar förreformering av underhållsbidrag och bidragsförskott med bibehållande avhuvuddragen av dagens system men där vissa förändringar vidtas för attmoderaisera det och för att ta bort problem i de båda systemen som harkonstaterats. Mot denna bakgrand har regeringen gett en särskild utredare () i uppgift att se över de båda systemen för att bl.a. pröva omförsäkringskassoraa kan ges en större roll vid fastställelser och jämkningar avunderhållsbidrag. Uppdraget skall redovisas . Genombeslut utfärdade regeringen direktiv till en särskild utredare(1992:08) att se över verksamheten med intemationella adoptioner och föreslåde förändringar som han finner påkallade. Utredningsarbetet initierades bl.a.mot bakgmnd av arbetet inom Konferensen för interaationell privaträtt i Haagmed att utarbeta en konvention som skall reglera hanteringen av intemationellaadoptioner. Arbetet i har sedermera resulterat i en konvention den 10 maj1993 om skydd av bam och samarbete vad avser interaationell adoption. Av direktiven framgår att utredaren bl.a. skallpröva den roll som Statens nänmd för interaationella adoptionsfrågor () hari adoptionsverksamheten. Inriktningen skall vara att, med bibehållande av denenskildes möjlighet att adoptera utan medverkan av auktoriserad adoptionsorganisation,stärka NIA:s roll när det gäller att upprätthålla en verksamhetpå hög etisk nivå till bamens bästa. Utredaren skall vidare Prop. 1993/94:100redovisa olika möjligheter att minska kostnadema för interaationella Bil. 6adoptioner utan att adoptionsorganisationemas arbetsmöjligheter begränsas samtundersöka hur de små adoptionsorganisationema kan stödjas. Även frågan om hurolika hjälporganisationer och andra ideella sammanslutningar kan medverka i sambandmed interaationella adoptioner skall prövas. Utredaren beräknas redovisaresultatet av sitt arbete . Regeringenhar tidigare föreslagit att ett vårdnadsbidrag skall införas från den1 . Förslaget innebär att vårdnadsbidraget skall vara skattepliktiginkomst och uppgå till för varje bara som har fyllt ettmen inte . Rätt till avdrag för styrkta bamomsorgskostnader vidinkomstbeskattningen skall föreligga upp till i vart fall vårdnadsbidragetsbelopp. De 90 dagaraa i föräldraförsäkringen som berättigar till ersättningmed garantibelopp skall avvecklas och rätten till ledighet för vård av bamförlängs från 18 månader till . En arbetsgrapp tillsattes med uppgiftatt belysa olika administrativa aspekter av bidraget samt att utarbeta förslagtill lagteknisk reglering av detta. Arbetsgrappen har redovisat sina förslag irapporten m.m. (Ds 1993:70). Synpunkter på arbetsgrappens förslag har inhämtatsfrån ett antal organisationer och myndigheter vid utfrågningar somSocialdepartementet genomfört. Regeringen avser att förelägga enproposition med förslag om att införa ett vårdnadsbidrag. - att genom pedagogisk grappverksamhet ge bam stödoch stimulans för sin emotionella, sociala och intellektuella utveckling ochbidra till goda uppväxtvillkor, - att ge bam med behov av särskilt stöd i sinutveckling den omsorg som deras speciella behov kräver, - att underlätta för föräldrar att förenaförvärvsarbete och studier med vård och ansvar för bam, - att göra det möjligt för föräldrama att i ökadutsträckning själva välja mellan olika altemativ och därigenom öka derasinflytande över den omsorg bamen får, - att utforma stödet och regleringen så attverksamheten bedrivs ekonomiskt effektivt. Underde har tre viktiga steg tagits för att nå dessa mål. 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 Detförsta steget var principbeslut (prop. 1993/94:1001984/85:209, bet. 1985/86:SoU5, rskr. 1985/86:27) om att alla barn Bil. 6 överett och fram till skolstarten skall få delta i enorganiserad förskoleverksamhet. Bam till förvärvsarbetande eller studerandeföräldrar erbjuds plats i kommunala eller alteraativa (föräldrakooperativm.m.) daghem eller i familjedaghem. Bam i familjedaghem eller vars föräldrar ärhemarbetande erbjuds möjlighet att delta i verksamhet i öppen förskola ellerfå plats i deltidsgrapp. 1 propositionen som låg till grand för riksdagensbeslut underströks också att målet inte innebar att kommunema befriades frånsitt ansvar att erbjuda bamomsorg till bam . Skolbarnsomsorgenberördes inte i principbeslutet. Ett andra viktigt steg genomfördes i dens.k. valfrihetspropositionen (prop. 1991/92:65, bet. 1991/92:SoU12, rskr.1991/92:85) där tidigare hinder för fri etablering och fritt utnyttjande avolika former av bamomsorg togs bort. Detta ökade familjens valfrihet ochmöjligheter att lösa bamomsorgen på det sätt familjen själv önskar. Ett tredje och avgörande steg har genomförts underhösten 1993 då antog regeringens proposition (1993/94:11, bet.1993/94 1993/95:SoUll, rskr. 1993/94:117) Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet.I propositionen läggs fast övergripande mål för barnomsorg utanför hemmet.Kommuneraas skyldighet att tillhandahålla bamomsorg för bam i åldraraa 1 årtill och med skärps genom förslag till ändringar i socialtjänstlagen(1980:620). Beslutet innebär en utvidgning av de förslag som fördes fram i1985 års beslut genom att åldersgränsen för rätt till bamomsorg sänks från 18till 12 månaders ålder. Även skolbamsomsorgen blir en skyldighet. Vidare blir kommunema skyldiga att ge bidrag tillenskilda förskolor och fritidshem med ett belopp per bam som inte oskäligtavviker från konununens nettokostnad per bara i den egna verksamheten. Vid tillståndsgivningsom gäller enskilda förskolor och fritidshem får avseende endast fästas vidsökandens lämplighet och ändamålsenligheten av lokaleraa. Bestämmelser införs i socialtjänstlagen sompreciserar baraomsorgens uppgift samt de kvalitetskrav som gäller förverksamheten. Förskoleverksamhetens uppgift är att genompedagogisk verksamhet erbjuda bara fostran och omvårdnad. Skolbarnsomsorgensuppgift är att komplettera skolan samt erbjuda bam stöd i deras utveckling ochen meningsfull fritid. Förskoleverksamhetens och skolbamsomsorgens verksamhetomfattar omvårdnad, fostran och utvecklande stimulans i grappens form. Att intesärskilja pedagogiken och omsorgen utan i stället se dessa som integreradedelar i verksamheten är utmärkande för baraomsorgen såväl i som iövriga nordiska länder. Barnomsorgens organisation, dess kvantitet ochkvalitet, innebär att den kan fylla flera behov i det moderaavälfärdssamhället. Den möjliggör för föräldrar, mödrar som fäder, att förenaföräldraskap och förvärvsarbete. Den erbjuder barnen trygga och stimulerandeuppväxtvillkor. För bam med behov av särskilt stöd, t.ex. bam med funktions- hinderoch bam med psykosociala problem, tar bamomsorgen ett sär- Prop.1993/94:100 skilt ansvar. Personalen i förskoleverksamhet och skolbarasomsorgär den viktigaste kvalitetsfaktorn för verksamheten. Personalen skall ha sådanutbildning eller erfarenhet att baraens behov av omsorg och en god pedagogiskverksainhet kan tillgodoses. Barngruppen i förskoleverksamhet ochskolbarasomsorg skall vara lämpligt sammansatt. Att bamgrappen är lämpligtsammansatt avser både grappens storlek och ålders- och könssammansättning.Bara-grappen får givetvis inte vara för stor i förhållande till personalstyrkanom kraven på pedagogiskt innehåll skall kunna upprätthållas. Förskoleverksamheten och skolbamsomsorgen skallvidare bedrivas i ändamålsenliga lokaler. Lokalernas storlek och utformningsamt miljö och material skall vara beskaffade så att uppgiften att genompedagogisk verksamhet erbjuda bam fostran och omvårdnad understöds och kangenomföras. Ett omfattande förändrings- och besparingsarbeteinom bamomsorgen pågår i de flesta kommuner. hardärför fått regeringens uppdrag att, tillsammans med , Statenskulturråd. och , följa hur situationen utvecklasför bam och ungdomar. I uppdraget beskrivs några prioriterade områden,däribland bamomsorgen. En första rapport villkor i förändringstider(följer upp och utvärderar 1993:2) som avser situationen år1992 visar att besparingaraa på de flesta håll gått att genomföra utanallvarliga försämringar av kvaliteten. Utvecklingen bedöms irapporten som mer allvarlig. Uppdraget kommer att slutredovisas senast den 1mars 1994. Bamomsorgutanför hemmet bedrivs i form av kommunala och enskilda daghem, familjedaghem,deltidsgrapp, öppen förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet förskolbarn. har det också skett en snabb utveckling mot enintegration av skolbarasomsorgen i skolan. Sammanställningen nedan visar utvecklingen av dettotala antalet bam i daghem, familjedaghem, fritidshem och deltidsgrapp från år1980 . Uppgifter om antalet bam som får del av verksamheten i öppnaförskolor och i öppen verksamhet för skolbara finns inte tillgängliga eftersombam som besöker dessa verksamheter inte behöver vara inskrivna. 1993/94:100 BU. Antal barn i olika barnomsorgsformer 1980 - 1992 Förändring 85-92 (%) Källa: Statistiska meddelanden Av ovanstående sammanställningframgår att det har skett en kraftig utbyggnad efter det attprincipbeslutet fattades . Detta gäller inte enbart bamomsorgen förförskolebara utan ännu mer för skolbaraen trots att dessa inte omfattades avprincipbeslutet. Andelen bara i familjedaghem och deltidsgrapp har samtidigtminskat . Minskningen i den senare grappen hänger samman med attca 20 000 fler bam får sin skolförberedande verksamhet 1992 jämfört medar 1985. Följande uppgifter har hämtats ur Bamomsorgsundersökningenår 1993 som föratom att ge information om baraomsorgsformerockså ger en bild av hur föräldrar förvärvsarbetar, utnyttjar föräldraledighet m.m. Att bamen får tillsyn uteslutandei hemmet innebär inte självklart att vårdnadshavaren/modera inteförvärvsarbetar. (65 000) av de bara vars vårdnadshavareförvärvsarbetade fick trots detta tillsyn i hem- met.Många - främst kvinnor - arbetar enbart /eller Prop.1993/94:100 föräldrama "saxar" sina arbetstider så att en avföräldrama alltid kan Bil. 6 vara hemma. Förytterligare information om baraomsorgens omfattning m.m. hänvisas tillprop. 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på baraom-sorgsområdet, m.m. (sid.14-22). Invandrar-och flyktingbarn i barnomsorgen Denökade flyktingströnunen har inneburit en kraftig ökningav antalet bam från andra länder i bamomsorgen. av baraen ibamomsorgen har ett annat hemspråk än svenska. Till bamomsorgens uppgifter höratt lägga gmnden för aktiv tvåspråkighet och dubbel kultureU identitet samt attbidra till en gynnsam integrering av invandrar- och flyktingbarnen i detsvenska samhället. Bamomsorgen skall aktivt bidra till att baraen fårinsikter om betydelsen av solidaritet mellan människor. Bamomsorgspersonal somarbetar med invandrar- och flyktingbara måste få erforderliga kunskaper ochadekvat stöd och handledning i detta arbete. För att möjliggöra detta har under en treårsperiod5 , dvs. sammanlagt , ur Allmännaarvsfonden ställts till förfogande. Ett femtontal projekthar hittUls påbörjats med dessa medel, med olika inriktning och spridning överlandet. Andraåtgärder för barns miljö och uppväxtvillkor Riksdagenhar beslutat (prop. 1993/94:4, bet. 1993/94:SoU10, rskr. 1993/94:58) omnya regler för familjerådgivning. I enlighet med beslutet har regeringenuppdragit åt att bistå kommunerna i arbetet med att bygga uppden nya familjerådgivningen. () inrättades som myndighet den genom en omorganisation avBammiljörådet. Enligt lagen (1993:335) om utses ombudsmannen avregeringen för en bestämd tid. BO:s uppgift är att bevaka frågor som angårbaras och ungdomars rättigheter och intressen. Ombudsmannen skall därvidsärskilt uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpningstämmer överens med åtaganden enligt Förenta Nationeraas konvention ombamets rättigheter. BO skall ägna särskild uppmärksamhet åt frågor som rörutsatta bam och ungdomar. BO skall enligt sin förordning (SFS 1993:719)endast lämna en berättelse till regeringen om sin verksamhetunder tiden närmast föregående år - innevarande år. Konventionenom barnets rättigheter Prop. FN:skonvention om bamets rättigheter är ett av de viktigaste instmment somtillkonunit för att väma om bams och ungdomars levnadsvillkor.De stater som ratificerat konventionen har åtagit sig att se till att bametsbästa alltid kommer i främsta rammet när åtgärder vidtas som berör bara. I enlighet med sina åtaganden enligt konventionenhar regeringen lämnat en rapport till FN om efterlevnad avkonventionen. Rapporten har behandlats vid ett möte mellan för bamets rättigheter och representanter för den svenska regeringen.Konunittén har därefter avgett ett yttrande med anledning av rapporten. Kommittén noterar med tillfredställelse att Sverigesnabbt ratificerade konventionen och att den svenska rapporten var den förstasom kom in till FN. Kommittén lyfter fram såsom positivt att den svenskaregeringen har en aktiv hållning till konventionen, bl.a. när det gäller attinformera om konventionen och att söka nya vägar för att ytterligare förbättrabamens situation i . Den svenska lagstiftningen och de principer somgäller vid tillämpningen av våra lagar anses allmänt återspegla konventionensbestämmelser. De anmärkningar som kommittén framför mot Sverigeinnebär inte att anses bryta mot konventionen. att vissa åtgärder vidtas för att ytteriigare förbättra bamens situation. Kommittén rekommenderar att regeringen övervägeratt inrätta en övervakningsmekanism när det gäller tillämpningen avkonventionen. Genom inrättandet av en med särskilda uppgifter iförhållande till har regeringen gett uttryck för den vikt denlägger vid konventionen. Den treåriga satsning med medel från Allmännaarvsfonden vars syfte varit att med hjälp av frivilUgorganisationema spridakunskap om konventionen har utvärderats på uppdrag av ringar på vattnet - om frivilligorganisationemas information omFN:s barnkonvention. Rapporten beskriver, diskuterar och värderarfri-villigorganisationeraas informationsarbete om . Enligt deintervjuundersökningar som gjort i anslutning till utvärderingen kände av de tillfrågade till men av dessa kunde angenågot om vad konventionen handlade om. I ett samarbetsprojekt mellan ,, Rädda Bamen och Tidningen i Skolan har enskoltidningstävling utlysts, vilken vänder sig till samtliga elever igmndskolan. Syftet är att aktivera bamen och ungdomama själva i frågor som rörderas rättigheter och intressen i enlighet med konventionen. Regeringenhar tillkallat en särskild beredningsgrapp (S 1992:06) med representanter frånflera departement, som har till uppdrag att förbereda den svenska insatsen föratt genomföra Förenta Nationemas intemationella familjeår 1994. Utgångspunktenför engagemang är att de svenska insatsema skall ses som ett inslag ien fortgående och långsiktig verksamhet inom ramen för svensk familjepolitik.