prop · GH03176 · 1993-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund lämnar utredningen följande förslag: -Kommerskollegiet bör besluto i de ärenden enUgt den utvidgade massförstörelsefegensom delegeras till myndighetsnivå, utom befräffande utförsel av kämämnen och utrastaingsom särskilt har utformats fbr att framställa, foearfoeto eller använda sådanaämnen. De senare besluten bör fattos av Stotens kämkraftinspektion. Ävenmed de förändringar i lagstiftningen som utredningen föreslår ° kommerbehovet att kvarsto fbr foerbrda fbretog att på ett enkelt sätt orientera sig igällande foestämmelser och handläggningsordning fbr exportkonfrollen. Fbr att tiUfredsstäUadetto foehov bör enUgt utredningen en vägledning eUer handbok sammanstäUas,som innehåUer ett uttbmmande register bver alfe de strategiskt känsUga varorsom är fbremål fbr exportkonfroU, såväl krigsmateriel som dual use-produkterDen bbr också ange det eUer de lagmm enUgt vilka konfroUen utbvas lUcsom innehåUaen redovisning av de administrativa instanser som är inblandade och den handfeggningsordningsom gäUer i fbrekommande fall. Motdenna bakgmnd lämnar utredningen följande förslag: -I syfte att skapa bättre bverskådlighet i fråga om de bestommelser och denhandläggning som gäller fbr exportkonfrollen ges en handbok ut som tocker samtiigafbr exportkonfrollen relevanto regelverk och pro-duktfbrteckningar samt deadministrativa mtiner som gäUer i fbrekommande fall. 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:341) om förbudmot utförsel av vissa produkter som kan användas i massförstörelsesyfte, m.m. Härigenomfbreskrivs i ftäga om lagen (1991:341) om fbrfoud mot utfbrsel av vissa prcxluktersom kan användas i massfbrstbrelsesyfte, m.m. delsatt I, 2 a och 3§§ skaU ha följande lydelse. delsatt det i lagen skaU införas en ny paragraf 1 a §, av följande lydelse LagengäUer i den utsträckning regeringen föreskriver 1. hillstondiga rofoot- och raketsystem och andra ofoemannadeluftfarkoster som kan utayttjas som foärare av massförstörelsevapen, 2. delsystem, komponenter och konstmktionsmaterial fbrsystem som avses i 1 och som kan uppnå en räckvidd av , 3. provnings- och tiUverkningsutmstaing fbr system,delsystem och komponenter som avses i 1 och 2, 4. foiologiska agenser som kan användas i foiologiskavapen och kemiska produkter som kan användas fbr tillverkning av kemiska vapen(kemiska prekursorer), 5. utmstning som kan användas för tiUverkning av foiologiskaeUer kemiska vajien samt av sådana foiologiska agenser och kerruska prekursorersom avses i 4, 6. utmstaing eller material som är av väsentiigbetydelse för framställning av kämladdningar och inte omfettos av lagen(1984:3) om kämteknisk verksamhet, och 7.programvara fbr automatisk datobehandling och annan programvara särkUtutformade för prcxlukter som avses i 1-3 eller sådan utmstamg som avses i 5-6 7. utrustningeller mctterial som har SärskiU konstruerats eller iordningstälUs för bearbetning, användning eller framställning av kämämne. 8. kämämne,kårrwyfall, med haU av kämämne och vara i vilken sådaru ämne ingår, 9. andrahögtekrwlogiska pro dukter som direkt eller indirekt kan användas i massförstörelse syfte, och 10. programvara förautomatisk databehandling och anruin programvara särskiU utformad för produkter som avses i 1-3 eller 5-9. 1993/94:176 Bilaga 2 Frågor om tillstånd enUgt denna lag prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Om ett ärende som avses i första stycket enligt regeringens före-skrifierskall avgöras av en myndighet och myndigheten finner ärendet vara avprincipiell vikt, får myruligheten hänskjuta ärendet till regeringen förprövning. 1 denna lag förstos medtillhandahållande: fbrsäljning, upplåtelse, utbjudande mot vederlag, lån, gåvaeUer fbrmedling, tillverkningsrätt: varje rätt att tiUverka en produkt som omfattesav lagens bestämmelser I denna lag fbrstos medtillhandahållande: fbrsäljning, upplåtelse, utbjudande mot vederlag, lån, gåvaeller förmedling, tillverkningsrätt: varje rätt att tUlverka en produkt som omfattosav lagens bestämmelser kämämne: uran,plutonium eller annat ämne som används eller Ican användas för utvinning av kämenergi(kämbränsle) eller förening i vilken sådant ämne ingår, torium eller annat ämnesom är ägnat att omvandlastill kämbränsle eller förening i vilken sådant ämne ingår, och använt kämbränsle som irttehar placerctts i slutförvar, kämayfaU:använt bränsle som har placerctts i slutförvar, radioaktivtämne som har bildats i en kärrtieknisk anläggning eller mctterial eller annatsom har blivtt radioaktivt förorenat i en sådan anläggning, och radioaktivadelar av en kämteknisk anläggning som awecklas. 1993/94:176 Bilaga 2 Produkter som avses i 1 §får inte fbras ut ur landet utan tiUstånd av regeringen. I fråga omprogramvara som avses i 1 § 7 lUcställs med utfbrsel bverfbring tiU utiandet genomtelekommunikation eller på annat lUcnande sätt. Prcxlukter som avses i 1 §får inte föras ut ur landet utan tiUstånd. I fråga om programvara som avses iI § 70 lUcställs med utfbrsel bverfbring tiU utiandet genom telekommunUcationeller på annat liknande sätt. Regeringen får gerwmföreskrifter meddela undantag från detta tilllståndskravför utförsel tillvissa länder. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet Härigenom fbreskrivsatt 1 § lagen (1984:3) om kärateknisk verksamhet skaU ha fbljande lydelse. Denna lag gäUer kämtekniskverksamhet, m.m. Med sådan verksamhet avses 1. uppfbrande, innehav eller drift av kämteknisk anläggning, 2. fbrvärv, innehav, bverlåtelse,hantering, foearfoetaing, transport Denna lag gäUer kämtekniskverksamhet, m.m. Med sådan verksamhet avses 1. uppfbrande, innehav eUerdrift av kämteknisk anläggrung, 2. förvärv, iimehav, överlåtelse, hantering, bearbettung, transport av eUer annan befattning med kämämne eUer kämavfaU, 3. införsel tiil riket och utförsel ur riket av käraämneeller käraavfall, 4. utförsel ur riket av a. mineralmed haU av käm ämne, b. vadsom har framstälUs av kämämne eller vara i vilken så dant ämne ingår, c. utrustning ellermaterial som har SärskiU iordningsstälUs för bearbetning, användning eller framställning av kämämne, i den utsträckning regeringen föres kriver, och 5. upplåtelse eller överlåtebe från svensk myndighet, svenskt företag eller den som är bosatt eller stadigvarande vist a här i riket till någon i utlandet av rätt att tillverka sådan utrustning eller sådant material som avses i 4c, i den utsträckning regeringen före skriver av eller annan befatming med käraämne eUer käraaviaU, 3. infbrsel tiU riket av kämämne eUer kämavfaU. 1993/94:176 Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden över betänkan- Prop.1993/94:176 det (SOU 1993:56) Kontrollen över export av strå- bilaga 3 tegisktkänsliga varor Efterremiss har yttranden över foetänkandet avgetts av: Justitiekanslem, RikspoUsstyrelsen,Krigsmaterielinspektionen (KMI), EG-delegationen i , ,ÖverfoefaUiavaren, Fbrsvarets materielverk. (),Smittskyddsinstitatet, GeneraltaUstyrelsen, , Närings- ochteknikutvecklingsverket (), KenukaUeinspektionen, Stotens kämkraftinspektion(SKI), , Stcx;kholms Handelskammare, , , Verkstedsindustrier cx:h Försvarsindustri-fbrening. Flertaletremissinstanser tiUstyrker utredningens försfeg eUer lämnar dem utan erinran. Idet följande redovisas remissinstansemas yttranden på de punkter där de haft enannan uppfattaing än utredaren, eUer i bvrigt kommenterat dessa. I. Massförstörebelagens tilUimpningsområde utvidgas så cttt den även omfattarhögteknologiska produkter, som direkt eller indirekt kan anvärulas i förstörelsebringandesyfte. KMI:"I Uttedningens överväganden har en aUtför schematisk uppdelning gjorts idels krigsmateriel, dels civU dual-use-materiel. Det foetonas, kanske underpåverkan av strävan att mom EG late de varor som konfroUeras enUgtCOCOM, AG, MTCR och NSG föras meUan ländema utan tiUståndspUkt, att dessa varorär civUa. Deras presumtiva förstbrelseforingande egenskaper kommer i utredningeni foakgmnden. I själva verket är vissa av dem foetydUgt farUgare i orättehänder än vissa typer av krigsmateriel. De utgbr poUtiska varor i sammautsträckning som krigsmaterielen. Man kan konstetera att det råder oenighetinom EG om vem som skaU ge tiUstånd, urspmngslandet eUer det land somimporterat produkten, i det faU t.ex. en MTCR-pro-dukt skaU reexporteras tiUland utanför EG. Ett flertal kräver att som urspmngsland hainflytande på tiUståndsgivningen för sådana transaktioner. Denklara åtskillnad meUan krigsmateriel och s.k. dual-use-produkter, som utredningen säger sig vUja eftersträva, kan därför främst avse regelverkets utformning och tUlämpning. Eftersom i detta avseende redan en klar åtskillnad gjorts i existerande foestämmelser, anvisningar och tiUämpning syns utredningens strävan redan uppfyUd. Den starka koppling som föreUgger meUan prcxluktgmppema ur utrikespoUtisk CK;h säkerhetspoUtisk synvinkel foorde i stäUet ha foetonats cx;h slutsatsen dragits att mycket starka skäl talar för att ärendena fobr enhgt KMI foeredas mom samma organisationsenhet. 4 1993/94. 1 samL Nr 176 KMI delar utrednmgens uppfetttungatt det är angefeget att en foättre Prop. 1993/94:176 bverskådUghet skapas ochen mer samlad organisation foUdas för aren- Bilaga 3 denas handläggning. Det ärdärvid med hänsyn tiU fol.a. våra mtemationeUa åteganden nbdvändigt att somutredningen föreslår skyndsamt genomföra en ändamålsenUg konfrolfegstiftningför högteknologiprcxluk-tema.KMI foittäder därmed i princip försfeget att dennuvarande högtek-nologiförordnmgen mordnas i massförstbrelsefegen ochförordningen. Det fobr dock härvid foeaktes att många prcxlukter ihögteknologiförordningen inte har något samfoand med massförstbrelsevapen. Detteförhållande anser KMI att utredningen mte närmare har analyserat. Frågan om alfeprodukter som finns upptegna i COCOM:s förteckning skaU exportkonttoUerasäven om de har svenskt urspmng bör därför prövas i anslutning tiUpropositionsskrivandet. Produkter som bandspelare, sig-nalanalysatorer, utmstningarför tiUverkning av halvledare, vissa datorer, telekommunikationsutymstning,akustiska sensorer för under-vattensforak, vissa kameror, fesrar cx:h optiska utmstamgarsamt komponenter tiU dessa, magnetometrar radarstotioner, undervattensfårtyg, ytfårtygoch gastarfoinmotorer kan t.ex. svårUgen rymmas under foegreppet massförstbrelsevapenoch det kan starkt ifrågasattes om sådana produkter med svenskt urspmngöverhuvudteget skaU exportkonttoUeras om de inte utgbr krigsmateriel. FOÄdelar uppfattningen att export av hbgteknologiprodukter skaU konfroUeras, ävenom de tiUverkats i . FOA anser också att utredningens förslag att minskaantalet lagar/förordningar på vUken exportkonfroUen gmndas innefoär enförbättring. FOA anser dock att det mest bnskvärda hade varit en lag. Generaltullstyrelsenanser att ett genomförande av förslaget skuUe medföra en förenkfed sitaationinte minst för näringsUvet, varför det tillstyrks. \krkstadsindustrier anför att föreningen efter hittiUs gjorda bedbmningarej kunnat finna att den mbjliga skärpningen av lagen som uppstår när massförstörelsefegenoch hbgteknologiförordningen läggs samman skuUe innebära aUvarUga profolem förföretegen. Massförstörelselagens tillämpningsområde utvidgas så att den även omfattarvissa kärrttekniska produkter. SKIanser att utredningens försfeg om att bverföra kämtekniska produkter ftän käratekniklagentill massförstörelsefegen motiveras med åteganden om icke-spridning avkäravapen. gäUer i sin heUiet för kämämne och käratekniska produkter somkan hänföras tiU NSG, Uste 1. Förradioaktivt ämne, annat än käraänme, som bUcfets i kämteknisk anläggning eUermaterial eUer annat som bUvit förorenat i en sådan anläggning och radioaktivadelar av en kämteknisk anläggnmg som avvecklats finns inte enUgt SKI:sbedömning, krav om exportkonfroU ut icke-spridningssynpunkt. Andra krav kan föreUgga,vilka dock inte redovisas av utredningen. SKI anser att en sädanordning skuUe medföra kompUkationer och att Prop. 1993/94:176 frågan fobr belysas ytterUgare. SKIanser att enUgt utredningens försfeg bverfetelse av kämämne cx;h kämavfaUförblir kärateknisk verksamhet, som kräver särskUt tiUstånd enUgt kärateknikfegen.I de feU cfe ansbkan om utförsel även mnefettar ansbkan om överfetelse skuUe utredningensförsfeg innebära att för sådana ärenden frågan om bverfetelse behandlas av MUjö-och natarresursdepartementet och frågan om utfbrsel behandlas avUtrikesdepartementets handelsavdehiing. SKI anser att frågan om lämpUgheten aven sådan ordrung inte berörs av utredningen. Regeringenfår meddela undarttag från tiUståndskravet vid utförsel till vissaländer. KMI:Uttedningen stäUer sig positiv tiU att i vissa faU och tiU vissa länder undantegmå gbras fiän utförselförbudet, alterantivt att genereUa Ucenser utfärdas. KMIförordar mtiU ett EG-medlemskap den senare Ibsningen. Det engelska systemet medOpen General (OGL) synes enligt KMI fungera väl. Dess införande harinneburit att antalet utfärdade Ucenser har mmskat från 100 000 tiU 26 OOO.Detär KMI:s uppfettning att ett sådant system skuUe innebära att antalet enskildaUcensärenden, även sedan högteknologiprcxlukterna förts m under tiUståndsplikt,kommer att vara foegränsat. Rubriken på den nuvarande lagen omförbud mot utförsel av vissa produkter somkan anvärulas i massförstörebesyfie, m.m. ändras. FOAanser att det är positivt att man tänker sig ett nytt namn på den nya lagen såatt ordet massförstbrelse försvmner. StockholmsHandelskammare anser liksom utredningen att den nuvarande massförstbrelsefegeni och med den föreslagna förändringen fobr fä ett nytt och mer neutralt nanm.En foenämning som enUgt handelskammaren kan övervägas är Lag om exportkonfroUav vissa strategiskt känsUga produkter (ExportkonfroUagen). Regeringen bemyndigas att till myndighet som regeringen bestämmer delegembeslut i ärenden enligt lagen. Myndigheten skall ges möjUghet cttt hänskjutadelegerade äreruien till regeringen för beslut. KMIföreslår att det i lagen bppnas för möjUgheten att hänskjute vissa tiUståndsärenden tiU KommerskoUegium, men att konkrete åtgärder i denna riktning först vidtes om det skuUe visa sig att arfoetsomfattningen foUr så stor, att organisationen inte rimUgen i sin helhet kan inrymmas i regeringskansUet. Den organisation som skisseras i utredningen inom handelsavdelningen torde enUgt KMI sannolikt vara tillräckUg för att handha aUa ärenden. En delad handläggning av utförselärendena skuUe komma att ianspråkte stbrre personalresurser, förlänga handläggnings- tiderna och motverkasyftet att tiU gagn för industrin åstedkomma en Prop. 1993/94:176 samlad organisation för ärendeberedningen. Mankan enUgt KMI jämföra med de organisationer som länder med Ukartad storlek har.Norge har sin organisation koncentterad tiU UD, Fmland, som haft en spUttrad organisation,för sanunan den tiU UD och gör sammaledes. Att stora länder somTyskland, och har fegt stora delar av sin tiUståndsgivning pämyndighetsbasis förklaras av deras stora antal ärenden, minst tiofelt fler änvad vi kan förvänte oss. Sammanfettningsvisfinner KMI att man bör awakte med att dubblera tiUståndsorganisationen tiUs efiterett EG-inträde. Den bör vidare då genomföras enbart om exportkonttoUorganisationeni regeringansUet skuUe avsevärt foehöva förstärkas utöver vad utredningen föresfegit. GTSunderstryker vUcten av att kunna hänskjute enskUda ärenden tiU regeringen för foeslut.Omfattningen bedöms bU mycket Uten men mbjUgheten är av stbrste betydelse i feUdä den uttikes- eUer säkerhetspoUtiska aspekten är av svårbedbmd natar. Ufredningenföreslär att KommerskoUegium fobr foeslute i de ärenden enUgt den utvidgade massförstbrelsefegensom delegeras tiU myndighetsnivå, utom vad foeträffar kämämnen o.d. GTS tyckeratt nackdelarna med en sådan ordnmg mte har belysts av uttednmgen. GTS påpekaratt det visserUgen kan sägas vara principieUt riktigt att sbka skilja den materielfetiUämpningen med tiUständsfiägor från konttoUftinktionen för att sbka nä en foalansi avvägningen meUan de ifoland motstridiga mtressena. Normalt är det dock så,att den myndighet som svarar för den materieUa tillämpningen också ges ansvarför tiUsyn och konttoU. Den åtskillnad som kan foehövas är en organisatorisk ftägainom myndigheten. Den för taUverkets del rådande sitaationen med ett antal feck-myndigheter,med ansvar för konttoUen av den gränsbverskridande handeln, är mte ett utslagav någon princip, utan en fråga om rationaUtet. Ofoserveras foör att taUverketskonttoUverksamhet ifoland endast kompletterar fackmyndighetens eget ansvar för konttoUav inrikes transaktioner. När konfroUen av hbgteknologivaror infördes,saknades en natarUg feckmyndighet, varför arfoetet kom att stanna på taUverket.Någon natarUg fackmyndighet finns inte heUer . KommerskoUegiumär en handelspoUtisk myndighet. Av foudgero- postionen framgår att regeringens strävan att renodfe myndighetens verksamhet tiU det handelspoUtiska området kvarstår. Den saknar tradi- tionsenUgt kompetens inom det utrikes- och säkerhetspoUtiska området det här är frågan om. Det finns natarUgtvis ett genereUt handelspoUtiskt intresse av att skaU kunna exportera så mycket som mbjUgt, men dette intresse är perifert i sammanhanget. Det anförda mnefoär, tiU skillnad ftän vad utredningen hävdar, att myndigheten mäste tiUföras ny kompetens i dette avseende. Vidare måste KommerskoUegiet enhgt GTS tiUföras en viss teknisk kompetens för att överhuvudteget kunna hantera tiJlståndsprbvningen. De profolem som uppstär, när fiägan om varan bverhuvudteget omfattas av vamförteckningen CKih hur den i sä faU skaU klassificeras, är mgalunda av lätt natar. Hanteringen av tiUståndsärendenafordrar ofta stbd av en rikstockande Prop. 1993/94:176 organisation. Ett genereUtmedgivande för ett visst företeg enUgt 4§ Bilaga 3 högteknologiförordningen fömtsätteratt företeget foUr foesökt för genomgång av exportkonfroUmtiner,klassificeringar och andra fömtsättningar för medgivandet. Lämnade medgivandenmåste sedan regehnässigt följas upp, då fömtsätttiingama för medgivandenaförändras . 1 samfoand med ansökningar avseende enskUda sändningar foUrdet ofta nödvändigt att på plats informera sig om varan cKh omständigheteraakring transaktionen. Denna form av uppgifter skuUe visserUgen kunna stanna på taUverketgenom att något sorts remissförfarande tiUämpades, men dette skuUe lecfe tUl enför företegen tidsödande byråkratisering. TilUcomsten av en ny myndighet isammanhanget skuUe enUgt GTS inte heller foidra tiU att skapa den avutredningen eftersträvade klarheten i organisationen av exportkonfroUen. DeninteraationeUa underrättelseverksamheten inom området strategiska varor ärintensiv. Med stbd av tallmyndighetema i respektive samarbetsländer hareffektiva och förfroendefiiUa kontakter kuimat etobleras även med vissa utiändskatiUståndsmyndigheter Detto är natarUgtvis av störsto foetydelse även när detgäller att kunna följa tiU-lämpningen i dessa länder och inte mmst följautvecklingen inom COCOM. Sådana mformationer är av störsto foetydelse förhanteringen av tillståndsfrågan. Det är onödigt att här uppträder merrestriktivt än vad som är nödvändigt, sett mot foakgmnd av den ifoland flytandetUlämpningen inom folocket. GTS anser att det säger sig självt attKommerskollegiet skulle foehöva tiUföras resurser för att foygga upp ochunderhålla ett motsvarande kontaktaät, särskilt som man saknar den erforderligamteraationella kontaktytan och erfarenhet av den här formen av verksainhet. Kontaktenmed företogen i samfoand med foesök och i övrigt utgör i sig en värdefiiU kontaktytour underrättelseteknisk synvinkel. Här kan information om misstänkteförfrågningar från inköpsorganisationer och foulvaner fångas upp. Det är givetatt denna del av informationsutfoytet inte kommer att förenkfes med ännu enmyndighet mfolandad. GTSfinner att sammanteget det inte torde finnas några fördelar med den avutredningen föreslagna ordningen med KommerskoUegium som tillståndsmyndighet. KommerskollegiumframhåUer att man är positiv tiU att te på sig de arbetsuppgifter som föreslåsi betänkandet. Dessa ligger väl i Unje med KoUegiets nuvarande verksamhet.Resursfrågan måste dcx;k nännare preciseras. Kollegietnoterar att utredaren tegit fest på den kompetens som KoUegiet byggt upp undermånga år som på utrikeshandelns område. De arbetsområden somanges, information, företegskon-takter, expertstöd vid interaationeUaförhandlingar ete. är alla traditionella uppgifter för KoUegiet som . KollegietsUcensftmktion har som nänmts minskat från ett tjugotal handläggare tiU två handläggare , som ett resultot av teko- regleringaraas awecklmg. Inom funktionen utrikeshandel finns resurser 53 motsvarandedrygt en handläggare. Ufredningen har inte närmare be- 5 1993/94. 1 samL Nr 176 handlat resursfrågan påmyndighetsnivå, men de föreslagna arfoetsupp- Prop. 1993/94:176 giftemakräver således enUgt Kollegiet en förstärknmg av organisa- Bilaga 3 tionen. KommerskoUegiumär positivt tiU att to på sig de nya arfoetsuppgif-teraa. De skuUe utan stbrre profolemkunna passas in i KoUegiets Ucensftmktion med utayttjande av den datoriserade foehandlingav Ucensärenden som redan sker . Arfoete pågår om en framtida datoriseradbverföring av Ucensfoesked firån KommerskoUegium tiU tallverket och avrapporteringav importen från taUverket tiU KommerskoUegium. Kollegietanser sig kunna endast i mycket foegränsad omfattning foe-manna en utvidgadorganisation genom interaa omflyttningar och prioriteringar. Den kompetens somKoUegiet besitter som Ucens- cx;h funktionsmyndighet och det samarfoete som Ucensmyndighetenkommer att få med kommissionen och EG-länderaa vid EG/EU- medlemskap, skuUedock ge de rationaUserings- och stordriftsfördelar som utredningen torde syftopå i dessa delar. Omregeringen skulle komma att foesluto i enlighet med utredarens förslag utfoersig KoUegiet att, innan foeslut fattos, närmare få presentera erforderUgorganisation och foehov av resurser Redan nu kan sägas att ett rekryteringsfoehovav Ucenshandläggare med teknisk kompetens på flera områden och visst ökatjuridiskt stbd skulle föreligga. StockholmsHandelskammare inriktar sig på den framtida hanteringen av generella licensermotsvarande de nuvarande 4 § tillstånden samt anför att frågan om viUcenmyndighet som skaU foesluto om respektive revidera medgivandemotsvarande s.k. 4 §-tUlstånd, är ej foehandlad av utredningen. Det natarligastetorde enligt handleskam-maren vara att - efter en lämplig bvergångsperiod-fick fatto foeslut om medgivande. Däremot foorde även i fortsättaingenrevision och uppföljning åligga tallverket inom ramen för konttoU-besöksverksamheten. Kriterieraaför tiiUståndsgivning när det gäller det område som omfattos av hbgteknologiförordningenkommer med nbdvändighet att bU foetydUgt mer kompUcerade än när det gällervaror som duekt är avsedda för miUtär användning. Det är väsentiigt atttillståndsmyndigheten, vid foedbmningen av tUlståndsfiägor, utayttjar denkompetens och de kontaktvägar som finns inom svenskt näringsUv. SKIstbder förslaget att under vissa villkor delegera foeslut om tiUstånd för devaror som förtecknas i NSG listo 1 till SKI, under föratsättning att mottogandeland gjort foindande åtogande om fredlig användning, tillämpning av NSG och attfiillständig lAEA-safeguards tiUämpas i mottogarlandet. SKI skaU ha rätt attöverlämna ett ärende tiU regeringen för foedbmning, bl.a. om tvekan råder omfredlig användning av varan. Omhandläggningen på myndighetsnivå skriver SKI att SKI enUgt käratekniklagen är beredningsorgan för ansbkningar om export av kämämne, visst kärnavfall (i vissa faU är Stotens strålskyddsinstitat, SSI ansvarig myndighet) och käratekniska produkter (NSG listo 1). I de faU exporten omfettos av ett bUateralt avtal ombesbrjer SKI de mtiner som 54 erfordrasenligt avtelet, bl.a. de villkor som stolls enligt NSG. I de faU Prop.1993/94:176 där bilaterala avtal mte finns, inhämtos garantier enhgt NSG av UD.