prop · GG03174 · 1993-02-25 00:00:00 — Utredaren framhåller dock att det i detta sammanhang är viktigt att verkligen se regelverket som ett system där de olika komponenterna samverkar på ett logiskt sätt. Utredaren föreslår att man går över till att använda en beräknad aktuell inkomst i stället för som en på den senaste taxeringen grundad inkomst. Huvudprincipen skall vara att den som söker bostadsbidrag uppger sin beräknade inkomst för . Vid ansökan skall beräkningen normalt avse 12 månader framåt. När det gäller inkomstbegreppets innehåll anser utredaren att man bör utgå från samma komponenter som ingår i begreppet sammanräknad inkomst. Förslaget innebär därför främst en anpassning till reglerna för inkomstbeskattningen som införts års taxering. Med bidragsgrundande inkomst avses en för hushållet beräknad, varaktig skattepliktig inkomst av tjänst, aktiv och passiv näringsverksamhet samt kapital. Som inkomst av kapital medtas dock endast inkomster av det slag som vid taxeringen tas upp under begreppet Inkomstränta, utdelning eller annan inkomst eller tillgångar. Inkomsten av kapital skall beräknas med ledning av uppgifter som hämtas från den senaste taxeringen. Även barns ränteinkomster etc. tas med i den bidragsgrundande inkomsten. I lagen om bostadsbidrag benämns inkomst av tjänst och näringsverksamhet tillsammans förvärvsinkomst. Utredaren föreslår att varken realisationsvinst (kod 45) eller realisa- tionsförlust (kod 49) skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Inte heller någon förmögenhetsfaktor tas med i det nya regelsystemet. Som ett alternativ redovisar dock utredaren att förmögenhetsfaktorn i den bidragsgrundande inkomsten slopas först när förmögenhetsbeskattningen är avvecklad. Utredaren pekar dock på att generalklausulen bör kunna användas om någon som får bostadsbidrag har så stora realisationsvinster eller stor förmögenhet att behovet av bostadsbidrag väsentligt påverkas. fastställer hushållets bidragsgrundande inkomst med utgångspunkt i första hand från en uppgift om beräknad inkomst lämnad av den som söker bostadsbidrag eller av den som enligt lagen har att lämna ny inkomstuppgift för bidraget.Kan sådan beräkning inte lämpligen göras får beräkna inkomsten med stöd av uppgifter som kassan har tillgång till. I sista hand får den bidragsgrundande inkomsten eller del därav fastställas med ledning av kontrolluppgift eller taxering. En annan regelfråga som utredningen behandlat är vilken ordning för överklagande av bidragsbeslut som bör gälla. överklagas kommunala beslut om bostadsbidrag till länsbostadsnämnden och i sista instans till . Utredaren föreslår att domstolsprövning på samma sätt som gäller övriga ärendetyper vid försäkringskassorna, dvs. länsrätt och kammarrätt samt Regeringsrätten som sista instans. Ett rullande system för handläggning av bostadsbidrag Handläggningsordningen i stort får formen av ett rullande system i stället för det nuvarande till kalenderår bundna bidragsgivningen med ansökan och beslut . Förslaget innebär att den som behöver bostadsbidrag ger in en fullständig ansökan endast en gång. Beslutet om bostadsbidrag löper sedan i normalfallet tills vidare. Det ändras successivt till följd av nya uppgifter som bidragstagaren antingen är skyldig att lämna eller har anledning att lämna i eget intresse. Detta innebär en viss ök- ning av uppgiftsskyldigheten i förhållande till nuvarande regler, men flera av uppgifterna förekom tidigare i den årsvisa fullständiga ansökan, som således nu avskaffas. I det föreslagna systemet behöver ingen finavstämning ske i efterhand för den som skött sitt uppgiftslämnande utan bidraget rullar då framåt. För den som lämnar i legal mening oriktiga uppgifter sker däremot avstämning och återkrav. Om någon, kanske helt korrekt, inte lämnat någon ändringsuppgift kommer kassan ändå som ett led i sin efterkontroll att infordra aktuella uppgifter. För den som inte lämnar begärd uppgift skall kassan ha sanktionsmöjlighet. Enligt utredaren innebär detta system en klar rollfördelning mellan bidragstagaren och . Den som får bostadsbidrag har därmed ett ansvar för att ändringsuppgifter lämnas. Kassans roll blir i huvudsak en servicefunktion. De resurser som avsätts för kontroll kan användas på ett flexibelt sätt med inriktning på svåra fall och på eventuellt missbruk av systemet. När administrationen av bostadsbidragen flyttas över från kommunerna till försäkringskassorna förändras handläggningen på flera sätt. Hand- läggningen kommer att ske i en organisatorisk miljö där också andra bidrag handläggs inom samma arbetsenhet och av samma personal. Detta ger stora fördelar i fråga om resursutnyttjande, tillgång till uppgifter och säkerhet i prövning och kontroll. Ett gemensamt ADB-stöd innebär likformighet i uppgiftshanteringen och ger grunden för ett heltäckande uppföljningssystem. Utbetalningen av bostadsbidrag kan på flera olika sätt förenklas. Tillsammans med de administrativa effekterna av det föreslagna regel- systemet beräknar utredaren att förändringarna minskar kostnaderna för den lokala administrationen med , även vid den ökade volym som antagits. I fråga om kontakt- och servicemöjlighet för bidragstagarna bör försäk- ringskassorna kunna erbjuda minst samma och sannolikt bättre förhållanden. Personalåtgången vid kassorna har i förslaget beräknats till ca 400 årsarbetskrafter. Det är drygt 100 färre än vad kommunerna disponerade enligt en enkät som BOAD gjort till samtliga kommuner. Skillnaden beror emellertid på de redovisade nya förutsättningarna. Hur resursbehovet kvantitativt skall tillgodoses vid kassorna i förhållande till nuvarande ramar och arbetsuppgifter är en fråga som utredaren menar hör hemma i budgetprocessen. Den centrala administrationen bör enligt utredaren, i konsekvens med förändringen lokalt, flyttas över från till . RFV får då samma ställning i fråga om bostadsbidrag som för andra bidrag och ersättningar hos försäkringskassorna. har ansett att man där bör ha kvar sin roll som planerande, föreskrivande och uppföljande myndighet för bostadsbidragen, medan RRV:s roll då skulle bli enbart den verkställande. Utredaren avvisar ett sådant delat huvud- mannaskap med hänsyn bl.a. till att oklarhet och orationalitet skulle kunna uppstå vid kassorna och ett minskat incitament till engagemang skulle kunna bli följden för RFV. roll inom det bostadspolitiska området och den kompetens man där har föranleder emellertid ett förslag om viss samrådsskyldighet för RFV. Uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen och av dess administra- tion bör till stor del kunna grundas på data från handläggningen vid försäkringskassorna. RFV bör således ha ansvaret för det grundläggande uppföljningssystemets utformning och drift. bör ha en roll som kravställare och mottagare av uppgifter. Enligt utredaren bör få minst lika goda förutsättningar som för de utvärderingar verket vill göra. utvärderingsverksamhet påverkas inte heller organisatoriskt eller resursmässigt av förslaget. Förslaget leder däremot till att uppgifterna upphör för den grupp för bostadsbidragens centrala administration som finns på . Det gäller dock endast en mindre grupp. Eftersom uppgif- terna förs över till annan myndighet, främst RFV, bör enligt utredaren någon egentlig förändring inte inträffa i fråga om resurserna för bostadsbidragens centrala administration. I enlighet med direktiven föreslår utredningen att förändringen av såväl regelsystem som administration genomförs per . Nuvarande regler gäller således t.o.m. . Ärenden enligt det nya regelsystemet handläggs av försäkringskassorna. Alla som har bidrag från kommunen måste göra en ny ansökan som entrébiljett till det nya systemet. Ansökan måste kunna göras och kassornas handläggning påbörjas . Handläggningen bör emellertid kunna utsträckas i vissa fall och bör då vara avslutad i och med oktober månad. Anledningen till detta är den stora anhopning som uppstår då drygt 350 000 bidragsbeslut skall fattas med giltighet fr.o.m. . Den som inte fått sitt nya bidragsbelopp får fram till kassans beslut ett interimsbelopp som är detsamma som utgavs av kommunen för juni månad. Kommunerna handlägger bidragsärenden fram t.o.m. enligt nuvarande regler. Vissa restärenden avseende dessa förmånsregler kan dock uppträda efter systembytet. Kommunerna bör handlägga även sådana ärenden. De kommunala åliggandena bör dock begränsas så mycket som möjligt. Om ett sådant restärende blir anhängiggjort senare än bör det därför handläggas av . Genom dessa förslag vinns betydande praktiska fördelar utan att någon enskild förlorar sin rätt. Dels behöver kassornas resp. kommunernas personal inte lära sig några andra regler än de som de själva skall tillämpa. Dels onödiggörs ett omfattande övertagande av kommunernas aktmaterial. Vidare kommer försäkringskassorna att kunna starta det nya systemet med ett likvärdigt och fräscht ansökningsmaterial från hela gruppen bidragstagare. Rent praktiskt förbereds förändringen i regi genom ett genomförandeprojekt som stått i direktkommunikation med utredningen. deltar i projektet. Utgångspunkten för projektarbetet är, i avvaktan på vederbörliga beslut, de förslag som utredningen arbetat fram. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet (SOU 1992:89) Bostadsbidrag, enklare, rättvisare, billigare Remissinstanser som anmodats yttra sig , Kammarrätten i , Datainspektionen, , , , , Länsrätten i , Länsrätten i , Utredningen om socialförsäkringen och EG (S 1991:03). Remissinstanser som beretts tillfälle att yttra sig , , , i , , Centralorganisationen /SR, kommun, kommun, , kommun, kommun, , Föreningen kommunala Förmedlingsorgan. Följande instans har yttrat sig på eget initiativ . Proposition.............................1 Propositionens huvudsakliga innehåll....1 Propositionens lagförslag...............3 Utdrag ur protokoll vid regeringssamman- träde .............11 1 Inledning............................11 2 Allmänna utgångpunkter...............13 2.1Nuvarande ordning.................13 2.2Allmänna utgångspunkter för änd- rade regler om bostadsbidrag......14 2.2.1Mål för bostadsbidragen......14 2.2.2Staten övertar kostnadsan- svaret för bostadsbidragen till barnfamiljer, m.m.......17 2.2.3Överföring av administra- tionen till försäkrings- kassorna.....................18 2.2.4Inkomstprövningen av bostadsbidragen..............18 3 Regelsystemet för bostadsbidragen....24 3.1Behovsprövningen av bostadsbid- ragen.............................24 3.2Bidragshushållet..................28 3.3Sambor............................29 3.4Åldersgräns för bostadsbidrag till barnfamiljer......................30 3.5Ett rullande system för handlägg- ning av bostadsbidrag.............30 4 Ordningen för överklagande m.m......33 5 Sekretess...........................34 6 ADB-baserat bostadsbidragsregister..36 7 EG-frågor...........................38 8 Ensamförälderstöd...................40 8.1Avskaffande av det särskilda bidraget för ensamstående med barn.............................40 9 Ändrade regler för bostadsbidrag för ..............................41 9.1Bostadsbidrag till barnfamiljer...41 9.1.1Bostadskostnadsgränser ......41 9.1.2Grundbelopp..................42 9.1.3Slopad inkomstprövning med hänsyn till bidragsförskott m.m..........................42 9.1.4Inkomstgräns för oreducerat bostadsbidrag................43 9.1.5Förslagens effekter..........44 9.2Bostadsbidrag till hushåll utan barn..............................45 9.2.1Inkomst- och bostadskostnads- gränser......................45 9.2.2Förslagens effekter..........47 10 Centralt myndighetsansvar ..........47 11 Övergångsbestämmelser...............48 12 Uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen.....................50 13 Anslagsfrågor.......................51 14 Upprättade lagförslag...............53 15 Specialmotivering...................54 15.1Förslaget till lag om bostads- bidrag..........................54 15.2Förslaget till om ändring i sekretesslagen..................69 15.3Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen.............69 16 Hemställan..........................70 17 Beslut..............................70 Bilaga 1Sammanfattning av BOAD:s betänkande (SOU 1982:89)...............71 Bilaga 2Remissinstanser................75