prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Enav förutsättningarna för att det skall föreligga skyldighet att upprättaemissionsprospekt har, enligt paragrafens hittillsvarande lydelse, varit attbolaget är skyldigt att ha auktoriserad revisor. Sådan skyldighet föreliggerbl.a. om bolagets aktier är noterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats.Den nu gjorda uppdelningen av aktiebolagen i publika och privata aktiebolaghar emellertid gjort det naturligt att i stället låta bestämmelserna omemissionsprospekt omfatta alla publika aktiebolag. Detta har kommit tilluttryck I paragrafens nya lydelse. Enytterligare förutsättning för att skyldighet att utfärda emissionsprospektskall föreligga har varit att summan av de belopp som kan komma attbetalas till följd av Inbjudan uppgår till . Enligt 2 kap. 1§ lagen (1991:980) om handel med finansiella Instrument gäller numera - mednägra undantag - att prospekt skall upprättas av den som emitte-rar vissafondpapper eller lämnar erbjudande om köp eller försäljning av vissafinansiella Instrument. En förutsättning för detta är att summan av det beloppsom kan komma att betalas pä grund av emissionen eller erbjudandet uppgär tillminst . Med fondpapper avses härvid enligt 1 kap, 1 § samma lag bl,a,aktier och obligationer samt sådana andra delägarrätter eller fordringsrättersom är utgivna för allmän omsättning. Det har därför ansetts lämpligt att idetta avseende anpassa bestämmelserna om prospekt i förevarande paragraf tilllagen om handel med finansiella instrument. Skyldighet att upprätta prospektskall således föreligga redan när summan av de belopp som kan komma att betalastil! följd av emissionen uppgår till . Även konvertibla skuldebrev,skuldebrev med optionsrätt, optionsbevis och vinstandelsbevis får, när deutgivits av ett publikt aktiebolag, anses falla in under begreppet fondpapper ilagen om handel med finansiella instrument. Motsvarande anpassning avprospektreglerna har därför gjorts i 5 kap. 16 § och 7 kap. 4§ där prospekt fördessa slag av värdepapper behandlas. Vidremissbehandlingen av kommitténs betänkande har en remissinstans föreslagit attdet skall Införas bestämmelser om att emissionsprospekt skall upprättas även dåemissionen Inte riktar sig till en vidare krets. Det har Inte ansetts möjligtatt I detta sammanhang ta upp denna fråga. Frågor om emissionsprospekt tordeemellertid komma att behandlas I fortsatta arbete. 5 kap, 2 § Prop, 1993/94:196 Vid emission av skuldebrev mot vederlag i pengar haraktieägarna företrädesrätt att teckna sig för förvärv av skuldebrev såsom omemissionen gällde de aktier som kan komma att träda i stället för skuldebreveneller nytecknas pä grund av optionsrätt. Beslut av bolagsstämman att avvika från aktieägarnasföreträdesrätt är giltigt endast om det kar biträtts av aktieägare med tvåtredjedelar av såväl de avgivna röstema som de vid stämman företrädda aktiema. (Jfr 5 kap, 2§ I kommitténs förslag) Jfr 4 kap. 2 §. 5 kap. 8 § Styrelsen kan besluta om emission av skuldebrev och omavvikelse från aktieägares företrädesrätt under förutsättning avbolagsstämmans godkännande. Bestämmelserna i 4 - 6 §§ och 7 § första stycketäger motsvarande tilllämpning, I fråga om styrelsens begäran om bolagsstämmansgodkännande tillämpas 4 kap. 4§, Vad där sägs om förslag till emissionsbeslutskall gälla styrelsens beslut. Beslut av bolagsstämman att godkänna avvikelsefrån aktieägares företrädesrätt enligt 2 § första stycket är giltigt endast omdet har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna röstemasom de vid stämman företrädda aktiema. Anmälan för registrering enligt 7 § tredje stycket skallgöras när emissionsbeslutet godkänts av stämman och teckningen av skuldebrevenavslutats. Har anmälan för registrering ej skett inom ett är frän styrelsensbeslut om emission, är beslutet förfallet, (Jfr 5 kap. 8 § I kommitténs förslag) Jfr4kap, 2och 14§§, Bolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut omemission och att därvid awika från bestämmelserna i 2 § om aktieägaresföreträdesrätt. Bemyndigande att avvika från bestämmebema i 2§ första stycketom aktieägares företrädesrätt är giltigt endast om det kar biträtts avaktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna röstema som de vid stämmanföreträdda aktiema. Skall skuldebrev kunna tecknas mot tillskott av annanegendom än pengar eller eljest med villkor eller skall avvikelse fränaktieägares företrädesrätt kunna göras, skall detta särskilt anges ibolagsstämmans beslut. Beslutet skall innehålla bestämmelse om den tid, längstintill nästkommande ordinarie bolagsstämma, inom vilken styrelsens beslutskall fattas. Bestämmelserna i 4 kap. 4 § äger motsvarande tillämpning i frågaom förslag till bemyndigande. Bolagsstämmans beslut skall genast anmälas förregistrering. Innan registrering har skett kan styrelsen ej fatta beslut omemission. Bestämmelserna i 4 - 7 §§ gäller I tillämpliga delar Ifråga om styrelsens beslut om emission. (Jfr 5 kap. 9§ i kommitténs förslag) Jfr 4 kap. 2 och 15§§. 5 kap. 16 § Prop. Bestämmelserna i 4 kap. 19 - 26§§om emissionsprospekttillämpas också när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådantbolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan attförvärva av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis som avses i dettakapitel. Skyldighet att upprätta emissionsprospekt föreligger dock endast omsumman av de belopp som till följd av inbjudan kan komma att betalas uppgärtill . (Jfr 5 kap. 16 § i kommitténs förslag) Jfr 4 kap. 18 §. Nedsättning av aktiekapitalet fär ske för följandeändamål, nämligen 1.avsättning tillomedelbar täckning av förlust enligt fastställd balansräkning, om förlusteninte kan täckas av fritt eget kapital, 2.återbetalningtill aktieägarna, eller 3.avsättning tillreservfond eller till fond att användas enligt beslut av bolagsstämman. Nedsättning för ändamål som anges i första stycket 2 och 3fär ej avse större belopp än att full täckning finns för det bundna egnakapitalet efter nedsättningen. Beräkningen därav sker enligt balansräkning förnästföregående räkenskapsår, om denna fastställes vid stämman, och annars pågrundval av de handlingar som anges i 4 kap. 4§ första stycket 1-3. Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom 1.inlösen ellersammanläggning av aktier, 2.indragning avaktier utan återbetalning, eller 3.minskningav aktiernas nominella belopp med eller utan återbetalning. Om nedsättning avaktiekapitalet på grund av bristande betalning eller på grund av att aktier kar blivit ogiltiga finns bestämmelseri 4 kap. 13 § andra stycket oc/z 7 kap. 2§. Om nedsättning genom inlösen avaktier enligt förbehåll i bolagsordningen finns bestämmeber i 8 -10§§. (Jfr 6 kap. 1 § i kommitténs förslag) I paragrafens första stycke, punkterna 1-3, anges deändamål för vilka nedsättning av aktiekapitalet får ske. För nedsättningenligt punkterna 2 och 3 fordras enligt 6 § rättens tillstånd.Domstolsprövningen enligt 6 § syftar till att skydda bolagets borgenärer ochger dessa möjlighet att kräva betalning eller ställande av säkerhet. Det ärdärför av betydelse vilket ändamål nedsättningen har. Nedsättning föravsättning till reservfond har i gällande rätt generellt hänförts till punkten1 och någon domstolsprövning av nedsättningen har därför inte varit nödvändig.Denna ordning har emellertid inte ansetts stå i full överensstämmelse medkapitaldirektivet. Direktivet godtar i och för sig att nedsättning i vissafall sker utan att direk tivets föreskrifter om borgenärsskydd vid nedsättning tillämpas. En förut sättning för detta är dock att det görs en avsättning till en bunden reserv. Denna reserv får inte överstiga av aktiekapitalet (se arti kel 33). Aktiebolagslagen tillåter att reservfonden är större än sä. I själva verket har ett stort antal svenska aktiebolag redan en reservfond som är större än av aktiekapitalet. Det har Inte ansetts lämpligt att ändra reglerna om reservfondens storlek. I stället har lagtexten ändrats så att det blir nödvändigtatt inhämta rättens Prop. 1993/94:196 tillstånd också vid sådan nedsättningsom sker för avsättning till reservfond. Nedsättning enligt första stycket punkten 1 kommer sålundaenbart att kunna ske för avsättning till täckande av förlust.Nedsättning för avsättning till reservfond upptas i stället i första stycket 3.Det innebär att det för sädan nedsättning kommer att gälla samma regler som förnedsättning vilken sker för utdelning till aktieägama eller för avsättning tillbolagets fria fonder. I sådana fall är nedsättningen beroende av rättenstillstånd (se 6 §). Nedsättning kan ske även I andra sammanhang än de somanges i första stycket. De delvis nya bestämmelserna I 8 - 10 §§ behandlarnedsättning när det I bolagsordningen finns ett förbehåll om inlösen av aktier.Vidare har i 7 kap. 2 § tagits in en bestämmelse om nedsättning i samband medatt förvärvade egna aktier har blivit ogiltiga. I båda dessa fall kan det varanödvändigt att i samband med nedsättningen göra en avsättning till reservfond(se 9§ och 7 kap. 2§). För att klargöra att dessa nedsättnlngsfall fallerutanför den indelning som görs i förevarande paragrafs första stycke - ochdärmed inte heller regleras av de rättsregler som knyter an till dennaindelning - har det ansetts lämpligt att i ftärde stycket erinra ombestämmelserna i 8 -10 §§ respektive 7 kap. 2§. 6 kap. 2 § Beslut om nedsättning av aktiekapitalet fattas avbolagsstämman, om ej annat följer av 8 §. Nedsättningsbeslutet fär ej fattasförrän bolaget blivit registrerat. Behöver bolagsordningen ändras, skallbeslut därom först fattas. Nedsättning för ändamål som anges i 1 § första stycket 2eller 3 fär beslutas endast efter förslag eller godkännande av styrelsen. Bestämmelserna i 4 kap. 4§ om förslag till bolagsstämmansbeslut och andra handlingar gäller i tillämpliga delar. Kallelsen till bolagsstämmanskall alltid ange nedsättningsförslagets huvudsakliga innehåll. (Jfr 6 kap. 2 § i kommitténs förslag) Av bestämmelserna i paragrafens tredje stycke följer attbolagsstämmans beslut om nedsättning skall föregås av att ett förslag tillbeslut jämte vissa ytterligare handlingar hälls tillgängliga för aktieägarnaunder minst före bolagsstämman. Kapitaldirektivet, artikel 30, innehåller en bestämmelseom att syftet med nedsättningen skall anges i kallelsen till bolagsstämman. Ikallelsen skall också anges hur nedsättningen skall genomföras. I lagtexten hardärför föreskrivits att kallelsen skall innehålla uppgift om förslagetshuvudsakliga innehåll. I detta ligger att det i kallelsen skall lämnas uppgiftinte bara om storie-ken på den föreslagna nedsättningen utan också om ändamåletmed nedsättningen samt om nedsättningen skall genomföras genom inlösen, sammanläggning,Indragning eller minskning av aktiernas nominella belopp. 6 kap. 2a § Bolagsstämmans beslut om nedsättning är giltigt endast omdet har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna röstemasom de vid stämmanföreträdda aktierna. Vid bolagsstämmas beslut om nedsättningenligt 8§ gäller 9 kap. 13 §. Innebär nedsättningen att rättsförhållandet mellan redanutgivna aktier izib- 16 ] 11 1993/94. bas, ärbeslutet giltigt, om det har biträtts av samtliga vid stämman närvarande Prop. 1993/94:196 aktieägare företrädande nio tiondelar av aktiema. 1 följandefaU räcker det för giltigt beslut att det kar biträtts av aktieägare med tvåtredjedelar av såväl de avgivna röstema som depå stämman företrädda aktiema,nämUgen om 1.nedsättningenförsämrar endast viss eller vissa aktiers rätt ock samtUga vid stämmannärvarande ägare av dessa aktier företrädande nio tiondelar av alla sålundaberörda aktier godkänner nedsättningen, eller 2.nedsättningenförsämrar endast helt aktieslags rätt och ägare till hälften av alla aktier avdetta slag ock nio tiondelar av de på stämmman företrädda aktiema av detta slaggodkänner nedsättningen. (Jfr 6 kap. 2a § I kommitténs förslag) Paragrafen är ny. Den innehåller majoritetsregler avseendebolagsstämmobeslut om nedsättning av aktiekapitalet. Denna fråga harbehandlats i avsnitt 9. Det I paragrafens/öyto stycke första meningen angivnamajoritetskravet är föranlett av artikel 40 i kapitaldirektivet ochöverensstämmer med vad som enligt 9 kap. 14 § fordras för ett beslut om ensådan ändring av bolagsordningen som inte påverkar redan utgivna aktiers rätt.Kapitaldirektivets särskilda majoritetsregel gäller emellertid Inte vidtvängslndragning av aktier på grund av föreskrift i bolagsordningen (seartikel 36). Med hänsyn till detta har det ansetts att det inte bör fordraskvalificerad majoritet när bolagsstämman beslutar om nedsättning med stöd av8§. Kommitténs har bedömt att det inte finns något behov av en uttryckligbestämmelse om detta (se kommitténs betänkande s. 159 f.). En sädan särskildbestämmelse har emellertid ansetts vara av värde. Om ett beslut om nedsättning innebär att rättsförhållandetmellan redan utgivna aktier rubbas, gäller enligt andra stycket ett särskiltsträngt majoritetskrav, motsvarande vad som enligt 9 kap. 15 § tredje stycketfordras för ändring av bolagsordningen när rättsförhållandet mellan redanutgivna aktier rubbas. I bolagsordningen kan föreskrivas längre gåendemajoritetskrav än de I paragrafen angivna kraven (se 9 kap. 13 § andrastycket). 6 kap. 6 § Skall nedsättningsbeloppet helt eller delvis användasenligt 1 § första stycket 2 eller 3, får nedsättningsbeslutet ej verkställasutan rättens tillstånd, såvida icke bolaget genom nyemission tillförsett belopp som minst motsvarar nedsättningsbeloppet. Rättens tillstånd skall sökas senast tvä månader efter detnedsättningsbeslutet registrerats. Vid ansökningshandlingen skall fogas bevisatt nedsättningsbeslutet registrerats och förteckning över bolagets kändaborgenärer med angivande av postadress. Rätten skall kalla bolagets borgenärer, såväl kända somokända, med föreläggande för den som vill bestrida ansökningen att senast vissdag skriftligen hos rätten anmäla detta vid äventyr att han annars anses hamedgivit ansökningen. Kallelsen skall skyndsamt kungöras genom rättens försorgI Post- och . I länet och alla kändaborgenärer skall underrättas särskilt genom rättens försorg. Bestrides ej ansökningen eller får de borgenärer sombestrider den full betalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar,skall tillstånd meddelas. Om den rätt som tillkommer Innehavare avpensionsfordran finns be- stämmelser i 23 § andra stycket lagen (1967:531) omtryggande av pensions- Prop. 1993/94:196 utfästelse m.m. Om en borgenärs anspråk avser en sådan fordran på löneller annan ersättning som har förmånsrvtt enligt 12§ förmånsrättslagen(1970:979) eller en fordran på pension som kar förmånsrätt enligt 12 eller 13 §samma lag, skall han inte tas upp i förteckningen över bolagets kändaborgenärer. Han skall inte kallas av rätten och har inte heller rätt tillbetalning eller säkerhet enligt fjärde stycket. (Jfr 6 kap. 6§ i kommitténs förslag) Paragrafen innehåller bestämmelser till skydd förborgenärer vid nedsättning av aktiekapital. Bestämmelserna behöver intetillämpas vid nedsättning som sker för avsättning till omedelbar täckning avförlust eller för avsättning till reservfond i särskilda fall (se 1 § fjärdestycket i dess nya lydelse) eller i vissa i 9§ angivna fall. De väsentliga dragen i borgenärsskyddsreglerna är desammasom enligt gällande lag. Borgenärsskyddet skall således tillgodosesgenom ett förfarande vid rätten. Rätten skall kalla bolagets borgenärer delsgenom en kungörelse i Post- och , dels genom särskildaunderrättelser till alla kända borgenärer. Tillstånd till nedsättningen skallges, om ansökan inte bestrids eller om de borgenärer som bestrider den får fullbetalning eller betryggande säkerhet för sina fordringar. En grupp av borgenärer skall Inte dras in i förfarandetvid domstolen. Detta framgår av femte stycket. Genom en ändring i lagtexten haravgränsningen av denna borgenärsgrupp genomgått en viss ändring. Ändringen harbehandlats i avsnitt 9. Det hittillsvarande undantaget för "borgenär somtill-lika är gäldenär I samma rättsförhållande" har Inte ansetts förenligtmed direktivets krav (jfr kapitaldirektivet, artikel 32). Lagtexten har därförjämkats så att den numera gör undantag endast för borgenärer med sädana fordringarpä lön, pension eller annan ersättning som har förmänsrätt enligt 12 och 13 §§förmånsrättslagen (1970:979). Dessa anses på grund av reglerna om lönegarantiredan ha betryggande säkerhet för sina fordringar. Övriga borgenärer somtidigare inte har omfattats av borgenärsskyddsreglerna kommer däremot att göradet I fortsättningen. Det Innebär att bolagets motparter i leveransavtal,avtal om nyttjanderätt, licensavtal m.m. skall kallas av rätten och att de, omde bestrider ansökan, har rätt till betalning eller betryggande säkerhet. I aktiebolag, vars aktiekapital kan utan ändring avbolagsordningen bestämmas till ett lägre eller högre belopp, kan Ibolagsordningen Intagas förbehåll att aktiekapitalet kan nedsättas genominlösen av aktier, dock ej under minimikapitalet. Förbehållet skall angeordningen för Inlösningen och inlösningsbeloppet eller grunderna för dessberäkning. Om förbehållet införes genom ändring av bolagsordningen,fär det endast avse aktier som kan tecknas eller utges efter det att ändringenregistrerats. Har fondemission ägt rum efter registreringen, får inlösen avfondaktie ske först när förflutit från registreringen av emissionen. Nedsättning får ej ske sä att full täckning ej finnes fördet bundna egna kapitalet. Beräkning därav skall ske på grundval av fastställd balansräkning för nästföregående räkenskapsår. (Jfr 6 kap. 8 § första - tredje styckena i kommitténsförslag) Prop. I denna och de båda följande paragraferna behandlasnedsättning av aktiekapital genom inlösen av aktier pä grund av förbehåll Ibolagsordningen. Paragrafen har inte genomgått någon annan förändring än attbestämmelserna i det förutvarande fjärde stycket har överförts till 10 §. 6 kap. 9 § Bestämmelsema i 6 och 7§§ tillämpas även vid nedsättningenligt 8 §. Bestämmelsema gäller dock inte om 1.nedsättningengenomförs genom inlösen med ett sammanlagt belopp som inte överstiger det friaegna kapitalet beräknat på grundval av fastställd balansräkning förnästföregående räkenskapsår och 2.ettbelopp som motsvarar nedsättningsbeloppet avsätts till reservfonden. (Jfr 6 kap, 8 § fjärde stycket i kommitténs förslag) Vid nedsättning enligt 8§ anses enligt gällanderätt något förfarande vid domstol inte vara nödvändigt (se prop, 1975:103 s,364), Eftersom nedsättningen grundar sig pä förbehåll som framgår avbolagsordningen, anses borgenärerna redan när de rättshandlar med bolaget varauppmärksammade pä den risk som förbehållet kan Innebära, Såsom har utvecklats i avsnitt 9 stär emellertid hittillsgällande rätt inte helt i överensstämmelse med de krav som uppställs ikapitaldirektivet. Direktivets bestämmelser om att borgenärerna har rätt tillbetryggande säkerhet gäller visserligen inte generellt vid tvångsvisindragning av aktier men undantag från bestämmelserna får göras enbart i frågaom utdelningsbara medel och under förutsättning att medlen avsätts tillreservfond eller används för fondemission (se artikel 36 d). Detta har föranlett bestämmelserna I förevarande paragraf,som är ny. Paragrafen Innebär att bestämmelserna om borgenärsskydd i 6§ samtde i 7§ intagna bestämmelserna om nedsättnlngens fullbordande som huvudregelskall tillämpas också när nedsättningen sker genom inlösen av aktie pä grund avförbehåll i bolagsordningen. Av andra meningen framgår dock att bestämmelsernaom borgenärsskydd och nedsättnlngens fullbordande inte gäller om inlösen skermed ett belopp som inte överstiger bolagets fria egna kapital enligt fastställdbalansräkning för nästföregående räkenskapsår och ett belopp som motsvararnedsättningsbeloppet överförs till reservfonden. 6 kap. 10 § Ifall som anges i9§ andra meningen skall bolaget, när detenligt ett förbehåll i bolagsordningen har blivU bestämt att vissa aktier skalllösas in och att ett belopp motsvarande nedsättningsbeloppet skall avsättastill reservfonden, genast anmäla för registrering att aktiekapitalet sätts nedmed dessa aktiers sammanlagda nominella belopp. När registrering har skett, äraktiekapitalet nedsatt. (Jfr 6 kap. 8 § femte stycket i kommitténs förslag) Paragrafen, som är ny, behandlar den avslutanderegistreringen av sädana nedsättningsbeslut till vilka rättens tillstånd intefordras. Den motsvarar i huvudsak det förutvarande fjärde stycket i 8§. nedsättningsbeslutet kan registreras först sedan bolagethar beslutat om att Prop. 1993/94:196 avsätta ett belopp som motsvararnedsättningsbeloppet till reservfonden. Anledningen till detta är att sädanavsättning till reservfonden är en förutsättning för att rättens tillståndtill nedsättningen inte skall behöva Inhämtas (se9§). Ett aktiebolag får inte teckna egen aktie. Om ett aktiebolag kar tecknat egen aktie, skall stiftarnaeller vid nyemission styreben och verkställande direktören anses ha tecknataktiema för egen räkning med solidariskt ansvar för betalningen. Det gällerdock inte stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som visar attkan inte kände till eller kade bort känna till aktieteckningen. Om aktier i ett bolag kar tecknats av någon i eget namnmen för bolagets räkning, skall han anses ha tecknat aktiema för egen räkning. Bestämmebema i första - tredje styckena gäller även ifråga om ett dotterföretags teckning av aktie i moderbolaget. (Jfr 7 kap. 1 § i kommitténs förslag) Bestämmelserna i förevarande paragraf är nya. De bestämmelsersom tidigare upptagits I 1 § har med vissa ändringar flyttats till 2§. \ första stycket har - i enlighet med artikel 18.1 ikapitaldirektivet - upptagits ett förbud för aktiebolag att teckna egnaaktier. Frågan har behandlats i avsnitt 10. Andra stycket är föranlett av bestämmelsen i artikel 18.3i kapltaldlrektl-vet. Där föreskrivs att aktier som tecknats i strid medartikel 18 skall betalas av stiftelseurkundens eller bolagsordningensundertecknare (stiftarna) eller, vid ökning av aktiekapitalet, av medlemmarna istyrelsen eller direktionen. För att åstadkomma ett sådant betalningsansvar harföreskrivits att, om bolaget har tecknat egna aktier, stiftarna eller, vidnyemission, styrelsen eller verkställande direktören skall anses ha tecknat aktiernaoch bära ett solidariskt ansvar för betalningen. De I lagtexten utpekadepersonerna kan dock undgå betalningsansvar om de visar att de Inte kände tilleller borde ha känt till aktieteckningen. I tredje stycket finns en bestämmelse om vad som gällernär någon såsom bulvan åt bolaget har tecknat aktier i bolaget (jfr artikel18.2 i kapitaldirektivet). Ett sådant bulvanförhållande faller Inte in underbulvanlagen (1985:277). I stället föreskrivs i förevarande stycke att bulvanenskall anses ha tecknat aktien för egen räkning. Det innebär också att han kankrävas på betalning för aktien. Av ftärde stycket följer att bestämmelserna I första -tredje styckena skall tillämpas även om ett dotterföretag tecknar aktier imoderbolaget. Kapital-direktivet uppställer visserligen inte något uttryckligtkrav på detta. Svensk rätt har emellertid redan tidigare förbjuditdotterföretags förvärv av aktier I moderbolag och det har därför ansettsnaturligt att utsträcka förbudet mot tecknande av egna aktier till dotterföretagstecknande av aktier I moderbolaget. 7 kap. 2 § Aktiebolag får ej förvärva eller såsom pant mottaga egenaktie. tag fär ej heller förvärva eller såsom pant mottaga aktiei moderbolaget. 1993/94:196 tal i strid mot detta förbud ärogiltigt. Första stycket utgör inte hinder för aktiebolag ellerdotterföretag att vid övertagande av affärsrörelse förvärva aktier som ingår irörelsen, att lösa in aktier enligt 13 kap. 3 § eller att pä auktion ropa inaktier som har utmätts för företagets fordran. En förvärvad aktie skall, om deninte har dragits in genom nedsättning av aktiekapitalet, avyttras så snart detkan ske utan förlust, dock senast efter förvärvet. Har aktiebolag blivit moderbolag och Innehardotterföretaget aktier I moderbolaget, skall dessa aktier avyttras enligt vadsom sägs i andra stycket.