prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — Eftersom utredningen inte redovisar n got f rslag till finansiering av verksamheten s anser Statskontoret det sv rt att bed ma om f rslaget skall genomf ras genom omprioriteringar av annan verksamhet. RRV ifr gas tter om studiest det, f rutom studiebidrag, ven skall inkludera ett merkostnadstill gg. Det r tveksamt om staten b r st f r de merkostnader som uppst r vid utlandsstudier utan att det d rmed kan komma att uppfattas som ett otillb rligt gynnande av dessa studier j mf rt med gymnasiestudier i . CSN, som under en rad r f rordat kade insatser f r internationalisering inom utbildningsomr det, st ller sig positiv till utredningens f rslag. CSN menar att en viktig f ruts ttning f r att fler ungdomar skall ges reella m jligheter att studera kortare eller l ngre tid utomlands r att reglerna om r tt till studiest d f r studier utomlands liberaliseras. 7 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar (kap. 6) I underlaget f r statsbidrag till undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar ing r barn och ungdomar, som r svenska medborgare, r bosatta utanf r och har svenska som normalt umg ngesspr k med minst en av sina f r ldrar (v rdnadshavare). De flesta remissinstanserna, bl.a. och i G teborg, delar i princip utredningens f rslag. p pekas att ven ett s dant system kommer att ha nackdelar och upplevas som or ttvist. LO menar att generell r tt f r svenska medborgare att i utlandet f undervisningen bekostad av skattemedel ska knytas till de nu g llande kriterierna f r detta och avvisar d rmed utredningens f rslag om ut kat generell r tt. Remissinstanserna har inga inv ndningar mot utredningens f rslag om att utlandsskolornas verksamhet bedrivs s l ngt m jligt enligt grunderna f r skolan i samt att j mkningar av timplanerna kan g ras i vissa fall. Utredningen f resl r att regeringen b r besluta om en utlandsskola r ber ttigad till statsbidrag. Det blir sedan uppgift att besluta om en statsbidragsber ttigad skola skall f fullt ansvar f r h gstadie- resp. gymnasieundervisning. Flertalet remissinstanser anser att regeringen skall besluta om statsbidragsber ttigande. Statskontoret ifr gas tter om inte uppgiften b r vila . menar att regeringen m ste precisera kraven f r ett godk nnande. Utredningen f resl r att statsbidraget f r grundskole- resp. gymnasieundervisning i princip skall motsvara genomsnittskostnaden per elev i motsvarande undervisning i . Huvudmannen skall sj lv besluta hur de anvisade medlen skall anv ndas. Kostnader f r lokaler ers tts s rskilt med ett belopp motsvarande av resp. skolas faktiska kostnader. H nsyn skall tas till kostnadsskillnader mellan olika skolorter genom att en del av schablonbeloppen indexregleras. Merparten av remissinstanserna tillstyrker f rslaget. Statskontoret menar att f rslaget b r kunna finansieras genom minskning av det generella bidraget till kommunerna. De elever som g r i utlandsskolorna r svenska medborgare och skulle normalt g tt i skola i och allts innefattas av bidraget till svenska skolor. SUF tror att en indexreglering av bidraget kan ge mer r ttvis f rdelning n , men menar att ytterligare analys av utlandsskolornas totala kostnadsbild beh ver g ras av vilka faktorer som skall utg ra underlag f r indexber kningen. Liknande synpunkter framf rs av F reningen f r Svenskar i V rlden. Remissinstanserna inst mmer i stort sett i f rslaget att huvudmannen f r en utlandsskola skall ha r tt att ta ut elevavgifter. L rarnas Riksf rbund anser att b r f i uppdrag att utarbeta kriterier f r om och i s fall hur stor avgift en utlandsskola har r tt att ta ut. Utredningen f resl r att verl ggningar tas upp med de andra nordiska l nderna om att dessa skall ge ett bidrag per elev som motsvarar det f r svenska elever till mpade schablonbeloppet. st der f rslaget och utg r ifr n att de f rhandlingar som omn mns i f rslaget f rs p departementsniv . B de SUF och F reningen f r Svenskar i V rlden vill understryka behovet av att verl ggningar skyndsamt tas upp med de andra nordiska l nderna. F rslaget inneb r att en utlandsskola leds av en styrelse och i den ing r en ledamot av den svenska beskickningen i landet. Rektor skall finnas f r ledning av utbildningen. anser att det ven i forts ttningen skall ankomma p att utse en representant i styrelsen. har visat att utlandsskolorna n mer beh ver tillsyn och ven i vissa fall inspektion i dess mer formella mening. Utredningen f resl r att skolans styrelse skall best mma vilka fasta l rartj nster som skall finnas. Betr ffande krav f r s dan tj nst g ller vad som f reskrivs i skollagen om l rare i skolan i . I vrigt f resl s att den som r l rare vid utlandsskola skall tj nstg ra som l rare i skolv sendet i under minst tv att tta p varandra f ljande r. L rare i kommunala skolv sendet b r medges upp till sex rs ledighet f r att tj nstg ra vid utlandsskola. V rdet av tj nstg ring vid utlandsskola b r ses ver i s rskild ordning. Remissinstanserna, bl.a. , Svenska insitutet, SUF och L rarnas Riksf rbund, r positiva till utredningens f rslag om att man bl.a. skall se ver anst llningsfr gorna. och pekar p sv righeterna att f rena fasta tj nster med kravet p tj nstg ring i . N gra remissinstanser, bl.a. SIDA, anser att n gon form av tvingande best mmelse borde finnas f r skolf reningarna att garantera l rarna ett bra f rs kringsskydd. Inte bara pensionsf rs kring utan ven sjukf rs kring som t cker inkomstbortfall vid l ngvarig sjukdom. H gskolan i V xj k nner oro f r att tj nstekonstruktionen f r utlandsverksamma l rare av praktiska sk l blir sv r att genomf ra utom i tider av akut l rarbrist. Ett nskem l r att f r denna l rargrupp i st llet ordnar obligatoriska fortbildningskurser p ferietid s att de kan h lla sig Áa jour med skolv sendet i . anf r att om schablonbidraget till utlandsskolorna ven skall innefatta motsvarigheten till kommunernas medel f r lokal skolutveckling b r kravet p tv rs tj nstg ring i inte regleras i f rordningstext. Utredningen f resl r att , efter anbudsf rfarande, ska tr ffa avtal med en huvudman f r distansundervisning om ers ttning till denna f r s dan undervisning. Avtalet skall ocks s kerst lla att material f r distansundervisning p h gstadiet finns att tillg . Avtalet skall ocks inkludera kostnader f r handledning som i varje enskilt fall kan organiseras p platsen. Liber-Hermods menar att avtal m ste slutas mellan och den organisation som blir ansvarig f r rena distansundervisningen p grundskole- och gymnasieniv . En f ruts ttning f r Liber-Hermods l ngsiktiga medverkan med nuvarande pedagogiska och administrativa kvalitetskrav r att garantibeloppet ger full kostnadst ckning med kalkylm ssig vinst. Man menar ocks att arbetsgivaransvaret m ste l ggas p den lokala skolstyrelsen samt att man b r konsulteras vid tj nstetills ttningarna och att handledarna b r genomg en obligatorisk utbildning i Liber-Hermods regi p v ren innan de tilltr der sin tj nst. 7.4 Kompletterande svensk undervisning F rslaget om att ett indexreglerat schablonbidrag per beh rig elev l mnas till huvudman f r kompletterande svensk undervisning mottages positivt av remissinstanserna. SUF och F reningen Svenskar i V rlden f rordar ett enhetligt schablonbidrag oavsett om huvudmannen r en utlandsskola eller lokal skolf rening. I sistn mnda fall aktualiseras fr gan om ett "startbidrag". Remissinstanserna har inga inv ndningar mot att statsbidraget till Swedish Culture upph r. 7.5 Svensk undervisning vid utl ndsk skola Remissinstanserna st ller sig i stort sett positiva till att regeringen skall besluta, efter pr vning av varje s rskilt fall, om statsbidrag till utl ndsk skola som har svenska elever och anordnar undervisning i svenska och om . kommun anser att b r besluta i dessa fr gor. 7.6 Skolg ng i Remissinstanserna har inga inv ndningar mot f rslaget att en kommun eller ett landsting, som i sin grundskola eller gymnasieskola tar emot utlandssvenska elever, skall f statsbidrag f r dessa elever enligt samma schabloner som de som till mpas f r utlandsskolorna. 7.7 Ett nytt centralt organ F rslaget inneb r att en ideell f rening, F reningen f r Utlandsundervisning (FFU), anf rtros f rdelningen av statsbidrag och andra administrativa uppgifter samt informations- och serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska barn och ungdomar. M nga remissinstanser, d ribland RRV, , Norrk pings och kommuner, TCO, L rarf rbundet, L rarnas Riksf rbund och SAF, avstyrker f rslaget att en ideell f rening, FFU, inr ttas. RRV och Statskontoret menar liksom m nga andra remissinstanser att ven i forts ttningen b r svara f r f rdelning av statsbidrag till utlandsskolorna och ven anf rtros de informations- och serviceuppgifter som r r undervisningen. kommun, i l n m.fl. r tveksamma inf r utredningens f rslag. SAF f resl r att en r dgivande n mnd inr ttas som st d till den centrala myndigheten f r utlandsundervisningen. 8 Vissa vriga fr gor om skolan i (kap. 7) 8.1 Internationell studentexamen - International Baccalaureate (IB) Utredningen f resl r att f r att anordna studier som leder fram till den internationella studentexamen (IB) skall en kommun i forts ttningen endast beh va ha ett godk nnande av () i GenÁeve. M nga remissinstanser, bl.a. CSN, VHS, KTH, , , och G teborgs kommuner st der utredningens f rslag. CSN tycker att svenskt studiest d b r kunna utg till studerande som l ser denna utbildning i eller utomlands. KTH anser att detta internationella studieprogram kan ge en v rdefull stimulans till utveckling av den svenska gymnasieskolan. VHS menar att av s rskild betydelse f r h gskolans fortsatta internationalisering r f rslagen om International Baccalaureate och "bilingual education" liksom tanken p st rsta m jliga tillvaratagande av hemv ndande elever med s rskilda spr kkunskaper. 8.2 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k - s.k. bilingual education Enligt utredningen b r kommunala initiativ till att bedriva undervisning p annat spr k n svenska b r st djas av staten f r direkt riktade insatser f r fortbildning av l rare. kommun anser att undervisningen p engelska/tyska (bilingual education) b r helst ske av engelskl rare resp. tyskl rare eller inf dda l rare. Kommunen f resl r ocks att man inf r linjespecifik engelska/B-spr k p samtliga program samt att l rarna fortbildas i ex. teknisk engelska, ekonomisk franska osv. kommun anser att bilingual education r en mycket kostnadskr vande verksamhet f r de flesta kommuner, d man st ller stora krav p spr kkunskaper hos de l rare som skall svara f r undervisningen. Kommuner med IB-undervisning har ofta rekryterat l rare fr n annat land. Man b r satsa p fortbildning av svenska l rare. G teborgs kommun menar att fortbildningsinsatser inte enbart b r riktas mot undervisning p engelska, eftersom behoven av fortbildning inom det franska och tyska spr komr det r mycket stora. Kommunen tillstyrker f rslagen men vill uppm rksamma att de f reslagna medlen inte p n got s tt motsvarar de faktiska behoven. 8.3 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig f rdighet i fr mmande spr k utomlands I f rordningarna f r och gymnasieskolan f rs best mmelser in om att spr kundervisningen s l ngt det r m jligt skall organiseras s att hemv ndande elevers spr kf rdigheter tas tillvara och utvecklas fr n den niv de har n r eleverna intr der i den svenska skolan. Remissinstanserna r positiva till f rslaget. anser dock att f rslaget att inf ra best mmelser om att hemv ndande elevers spr kf rdigheter skall tas till vara r alltf r vagt f r att kunna bli f rordningstext. betonar att det r viktigt att f rdigheterna tas till vara men att det b r komma fram i andra styrdokument f r skolan. i G teborg tycker att d utlandssvenska elever terv nder till b r de kunna ges tillf lle till studier i de program som finns f r elever som inte har svenska som modersm l, t.ex. ITK. kommun f resl r att teranpassningsprogram utarbetas. kommun anser att det r riktigt att man b r str va efter att bevara och utveckla spr kf rdigheten fr n den niv eleven har vid terkomsten till svensk skola. En samverkan med komvux och med hemspr ksundervisningen r naturlig. 9 Kostnader och genomf rande (kap. 8) Kostnaderna f r alla f rslag som utredningen lagt fram har ber knats till . F rslag till finansering finns inte. anser att p sikt b r verket avlastas den ekomomiadministrativa hanteringen och i st llet utvidga sitt engagemang vad g ller uppf ljning, utv rdering, tillsyn och utvecklingsst d till den svenska undervisningen i utlandet. N gra remissinstanser, bl.a. och Svenska kommunf rbundet ansluter sig till utredningens uppfattning att finansieringen av de reformer som f resl s m ste ses i ett vidare perspektiv n utbildningsomr dets. Utdrag ur protokoll vid regeringssammantr de N rvarande: statsministern , ordf rande, och statsr den B. , , , LaurÂen, H rnlund, , , , , , , , Bj rck, K nberg, , , P. , Statsr det anm ler fr ga om skolans internationalisering. Regeringen beslutar att genom proposition l mna f rslag till om skolans internationalisering i enlighet med bilagan till detta protokoll. Propositionens huvudsakliga inneh ll 1 1 rendet och dess beredning 3 1.1 5 2 Utbyten och andra internationella kontaker 6 2.1 Organiserandet av internationell utbytes- och annan kontaktverksamhet p skolomr det 8 2.2 S rskilt st d till internationella kontakter 9 2.3 Undervisning i olika mnen p fr mmande spr k 11 2.4 Elevutbyten 12 2.4.1 Ett breddat urval av l nder f r svenska elevers utlandsstudier 12 2.4.2 F rb ttrat mottagande av utl ndska elever 13 3 Tillgodor knande av utlandsstudier 14 4 Vissa vriga fr gor om skolan i 17 4.1 Internationell studentexamen 17 4.2 Insatser f r barn och ungdomar som skaffat sig f rdighet i fr mmande spr k utomlands 22 5 Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar 23 5.1 Beh righet 24 5.2 Utlandsskolorna 25 5.2.1 Allm nna grunder 25 5.2.2 Etablering 26 5.2.3 Statsbidrag till utlandsskolorna 28 5.2.4 Ledning och l rare 30 5.3 Distansundervisning 32 5.4 Kompletterande svensk undervisning och svensk undervisning vid utl ndsk skola 33 5.5 Skolg ng i 35 5.6 Administration, tillsyn och utveckling 35 6 Genomf rande m.m. 36 7 rendet till 37 Propositionens lagf rslag 38 Bilaga 1 Sammanfattning av bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden 42 Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden ver bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden 51 Utdrag ur protokoll vid regeringssammantr de 61