prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Dennaassistans består bl.a. av konsultinsatser på pfets. Sverigeär vidare värd för och bidragsgivare tUl det intemationeUa Prop. 1993/94:100sjöfertsuniversitetet, WMU, i Mahnö. ger en högre ut- Bilaga 7bUdning tiU personer firån utvecklingsländer som är sysselsatte inom sjöferts-och hamnadministration. Studentema utbUdas tiU administratörer, lärare,inspektörer m.m. i syfte att stärka sjöfertsadministrationema i sina hemländer. Regeringen anser att samarbetet med och biståndettiU utvecklingsländer i syfte att uppnå en större sjö- och mUjösäkerhet är avstor betydelse. Med tanke på sjötransportemas globafe prägel leder starkaresjöfertsadministrationer i andra länder också tiU säkrare fartygstransporter isvenska fervatten. har en organisation cKh en erferenhet som ärväl lämpad for att med bl.a. utbUdning i organisations- och managementfrågorstödja en intemationeU harmonisering av sjösäkerhetsarbetet. Regeringen anseratt inom ramen för sitt sjösäkerhetsarbete bör ha möjUghet attavsatte medel för konsultinsatser eUer andra former av stöd i syfte att gebistånd tiU utvecklingsländer för att stärka deras sjöfertsadministrationer.Sådana insatser bör vara i överensstämmelse med en intemationeUprograminriktning i dette avseende. De närmare formema för dette arbete fårbestämmas av . Kostnadema kan variera över tiden, men bör inteöverstiga i genomsnitt ca 1 mUjon kronor . Arbetet med att uppnå en minskning av sjöfertensnegativa mUjöpåverkan måste även fortsättningsvis ha hög prioritet iSjöfertsverkets verksamhet. Mot bakgirund av sjöfertens intemationelfe prägelbör arbetet liksom tidigare främst ske i intemationella organisationer som IMOoch HELCOM. I de feU som uppsatte intemationeUa mUjömål inom sjöferten inteanses kunna uppnås inom uppsatt tidsram bör dock särskUt meddelaregeringen dette och läinna förslag tiU altemativa handlingssätt for att minskasjöfartens mUjöpåverkan i vårt närområde. I sammanhanget bör nämnas att arbetet med attbegränsa svavelutsfeppen från främst färjetrafiken i vårt närområdefortsätter. Regeringen avser att försöka få tiU stånd bUateralaöverenskommelser med övriga om sådana begränsningar ochdiskussioner med bl.a. har påbörjats. Mot bakgmnd av vad regeringen anfört tiUstyrks iövrigt förslag tiU verksamhetsmål och inriktning avverksamheten. Regeringenhar inget att invända mot redovisade investeringsplan för dennärmaste treårsperioden. i får som Sjöfertsverketangett bero på medfinansiering från övriga intressenter. En eventueUfördjupning av Flintrännan är som nämnts avhängig den planerade festeförbindelsen över och projektplanen får därmed anpassas tUl tidplanenför TidplanenfÖr en ny ferledssoäckning över bl.a. Rödkobbsärden, Prop. 1993/94:100 dens.k. Rödkobbsleden, hänger samman med slutsatsema från det Bilaga 7 uppdragom en samlad lösning för färjetrafiken i som iStockholms län tiUsammans med fått. EnUgt de uppgifterregeringen inhämtet beräknas uppdraget redovisas . Somtidigare nämnts har gcxikänt principema för förändrade ekonoiniskamål fÖr . Förändringama är en del i arbetet medatt precisera de krav på afiarsverken som riksdag och regering stäUer i sin roUsom ägare. sker bl.a. genom att försöka uppnå en större jämförbarhetmeUan affärsverken och aktiebofeg. Regeringens bedömning är att generelferiktUnjer för stymingen av afiarsverken cKh bofegen underKommunikationsdepartementets huvudtitel bör eftersträvas. innebär attmålet för verksamhetens avkastning bör mätes som en förräntning av egetkapital. Nyckeltal for dette är räntebiUtet på eget kapital efter en fiktivschablonskatt enUgt gängse definitioner. Målet för utdelning tiU steten börutformas som en viss andel av eget kapital. E)en slutiiga utdelningen bör dockfeststäUas årUgen av regeringen i samband med feststäUande av verketsresultet-(Kh balansräkning. Vidare bör verket tiU steten inleverera ett beloppmotsvarande bolagsskatt, dvs. EnUgt de genereUa riktlinjema för stymingen avaffärsverken borde målet för avkastningskrav Ugga på11-13 %. Med tanke på verksamhetens stebiUtet och relativa riskfrihet bör dockden andel av avkastningskravet som avser riskpremie i feU kunnavara något lägre. Regeringens bedömning är att en förräntning på av egetkapital efter skattemotsvarighet bör kunna ses som ett långsiktigtmål för avkastning på verksamheten. Målet för utdelning tiU steten bör vara 3 %på eget kapital efter skattemotsvarighet. Mot bakgmnd av jämförelsevis högasoUditet skulle dessa mål innebära ett alltför högt avkastningskravpå verksamheten. Resultetet före skattemotsvarighet skuUe behöva uppgå tiU ca130 mUjoner kronor vilket i det närmaste är en fördubbling av det prognosticeraderesultetet. Regeringen anser därför att det är nödvändigt med enövergångsperiod för att ge rimUg tid att uppnå de uppsattemålen. Utgångspunkten bör dock vara att målen skaU uppnås under treårsperioden1994-1996. Beträffande forslagen tiU soUditets- och prismålbör dessa gälfe som riktmärke tiUs vidare. Regeringen anser emeUertid attSjöfertsverket i treårsplanen bör lämna forslag tiUsoUditets- och prismål med beaktande av bl.a. de nya ägarkraven på avkastningoch utdehiing samt en bedömning av den ekononuska risksituationen inom Regeringenanser att Trollhätte kanalverks pensionsskuld bör föras in Prop. 1993/94:100 iSjöfertsverkets balansräkning . Finansieringen av de Bilaga 7kostaader som uppstår tiU följd därav samt av Kanalverkets balanseradeunderskott per bör ske genom en nedsättning av utdehiingen tiUsteten fÖr . EventueUt underskott i kanalverk-samheten 1juU 1993 tiU får, i enUghet med riksdagsbeslutet medanledning av budgetproposition, i den mån anslagna medel tiUkanaltrafiken inte räcker tiU, beläste /handelssjöferten.Regeringens bedömning är att utdelningsmålet för bör vara aveget kapital efter skattemotsvarighet. EnUgt regeringens beräkningar, baseratpå prognoser justerade med hänsyn tiU minskningen av beräknadeanslagsintäkter, motsvarar dette en utdelning på ca 9 mUjoner kronor. TiUsammansmed skattemotsvarigheten innebär dette en beräknad total inbetalning tiUsteten på ca 20 mUjoner kronor for . TroUhätte kanalverks stetslån bör läggas tiUSjöfertsverkets feste stetskapital. medför en ökning av det egnakapitalet och därigenom en höjning av soUditeten. Denna höjning motverkas dockav införandet av Kanalverkets pensionsskuld i balansräkning. RUcsdagen (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91 :FiU4,rskr. 1990/91:38) har beslutet om viUkor och former för affärsverkenslånefinansiering och placering av överskottslikviditet. Beslutet innebär bl.a.att affärsverken skaU ges möjUghet att låna och placera överskottsmedel iandra kreditinstitut än . Regeringen godkänner förslag tiUlång- och kortfristig upplåning och föreslår en total ram om 110 mUjonerkronor. bör i enUghet med riksdagsbeslutet få möjlighet attlåna av annan kreditgivare än RUcsgäldskontoret under fömtsättning attRiksgäldskontoret ombeds lägga ett bud på lånet. Vidare bör låneramen gäUa tiUdess att en förändring av ramen aktuaUseras. I enUghet med nämnda riksdagsbeslut godkännerregeringen att placerar högst av kassamässigt överskott påräntebärande konto i affärsbank. Återstoden bör pfeceras på räntebärande kontoi . I enUghet med vad regeringen anfört om stymingen avSjöfertsverket kan följande beräkningar öververkets ekonomiska utveckling göras. Resultet efter beräknad skatt (mkr) RäntebUitet efter beräknad skatt (%) Utdehiing inkl. beräknad skatt (mkr) SoUditet (%) Prop.1993/94:100 Bilaga 7 Resultet och utdehiing for är 1994 är beräknat medhänsyn tiU justeringar tiU följd av föresfegen hantering av utgående pensionsskuld, underskott och stetslån per den 31 december1993. 1.gcxlkänner verksamhetsmålen, inriktningenav verksamheten och av investeringama som regeringen förordat förSjöfertsverket för , 2.gcxlkänner regeringens förslag attkostaadema för TroUhätte kanalverks utgående pensionsskuld och balanseradeunderskott per regleras genom en nedsättning avSjöfertsverkets utdelning tiU steten avseende , 3.godkänner att den i balansräkning per upptegna långfristiga skuldentiU steten läggs tiU feste stetskapital, 4.godkänner de ekonoiniska målen och de ekonomiska ramar i övrigt som regeringen förordat förSjöfartsverkets verksamhet, 5.bemyndigar regeringen att feststäUaSjöfertsverkets utdelning tiU steten i enUghet med vad som förordats. Anslagför /95 Prop. B 1.Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. '' 1992/93 Utgift* 76 209 000 1993/94 Ansfeg** 60 754 000 1994/95 Försfeg 60 786 000 *Anslaget benämndes /93 E 1. **AiKlaget benämnes /94 D 1. Från anslaget finansieras tjänster inomSjöfertverkets verksamhetsområde som inte skaU finansieras via handelssjöferten. Sjöfertsverkethar, tiU följd av inordnandet av Trollhätte kanalverk i fr.o.m.den 1 januari 1994, tegit upp ersättning för kanaldriften under anslaget. beräknar behovet av anslag tiU 165,3mUjoner kronor for /95 enUgt följande anslagsposter. Ersättning tiU viss kanaltrafik Åtgärder mot vattenförorening från fertyg,förslagsvis I anslagsposten 2. Tjänster inomferledsverksamheten avser ca 51,6 mUjoner kronor kostaader för fritidsbåts- ochyrkesfiskeändamål, varav ca 36 mUjoner kronor avser sjöräddningskostaader. ingår också ca 1,3 mUjoner kronor för kostaader för vissaberedskapsåtgärder inom totalförsvaret. I anslagsposten 3. Ersättning tiU visskanaltrafik är, fömtom de 55,2 mUjoner kronor som anslogs för budgetåret1993/94, upptegna för att täcka kostaader tUl följd avTrollhätte kanalverks balanserade underskott per samtinförandet av Kanalverkets pensionsskuld i . Förslaget innebär en ökning av anslaget med ca104,5 mUjoner kro nor. Av dessa avser dock 102,2 mUjoner kronor ersättning tUl viss kanaltrafik. Deima ersättning har tidigare redovisats under eget anslag. Återstående ökning med 2,3mUjoner kronor kan hänföras tiU ökade Prop. 1993/94:100 sjöräddningskostaader. Denberäknade ökningen av sjöräddningskostaadema avser i huvudsak ökade kostnaderfor ersättning tiU Överbefälhavaren för merkostaader för helikopterberedskap.Dessa kosttiader bör dock, erdigt vad som anfördes i 1993 årsbudgetproposition, tiU övervägande del rymmas inom ramen för anslagspostengenom omprioriteringar bl.a. tiU följd av förändringar avsjöräddningsorganisationen. Regeringens bedömning är därför att ökningen avanslagsposten inte bör tiUgodoses. För att ge en klarare bUd av de oUka delamaunder anslaget bör kostaadema för vissa beredskapsåtgärder inom totalförsvaretfeggas under en särskUd anslagspost. Regeringen beräknar dessa kosttiader tiUdrygt 1,3 nuljoner kronor för /95. Ersättning förviss kanaltrafik m.m. och 4. Åtgärder mot vattenförorening firån fårtygredovisas som särskUda ansfeg under denna huvudtitel. Regeringen godtar förslag i övrigtvilket innebär följande fordelning av anslaget för /95. Tjänster uiom ferledsverksamheten 51 5(X) Tjänster inom fertygsverksamheten 4 485 Beredskapsåtgärder inom totalförsvaret 1 331 tiUErsättning för fritidsbätsändamål m.m. för /94 anvisar ettförslaganslag på . 1992/93Utgift 182 000 000 1993/94 Anslag* 160 000 000 1994/95 Förslag 175 000 000 *Anslaget benämnes /94 D 2. Vid behandling av förra åretsbudgetproposition (prop. 1992/93:100 bU. 7, bet. 1992/93:TU18, rskr. 1992/93:244) beslutedes " atten parlamentarisk kommitté skuUe tiUsättas med uppgift att föreslå Prop.1993/94:1(X) långsiktiga lösningar för fårjetrafiken tiU ckUfrån Gotiand. Regeringen tiUsatte en sådankommitté (dir. 1993:69). Kommittén har inlett sitt arbete.Uppdraget skaU redovisas . budgetproposition beräknades anslagetför /93 tiU 160 mUjoner kronor, vilket innebar en höjning avanslaget med 20 mUjoner kronor. UtfaUet blev 182 mUjoner kronor. Avvikelsenberor på ökade kapitalkostnader som en följd av den försämrade kronkursen. Av den granskningsrapport för ,som lämnats av den av steten utsedde auktoriserade revisom, framgår attkoncessionstrafiken redovisats på ett rättvisande sätt . /94 har 160 mUjoner kronor beräknats för transportstödet förGotiand. EnUgt prognoser beräknas anslagsbehovet förinnevarande och kommande budgetår dock uppgå tiU 175 mUjoner kronor resp. år.Beräkningama är gjorda med hänsyn tegen tiU kostaadsökningar på gmnd avinflation, oförändrad taxa för persontrafiken, en fortsatt ökning av antaletresande samt att växelkurs och ränte förändras margineUt jämfört med dagensnivå. Somen följd av regeringens beslut att öka anslaget tiU färjetrafiken tiU och firånGotiand för /93 kunde persontaxoma sänkas med hefe under år1992. Under är 1992 var öafikökmngen och beräknas öka med ytterUgare . I förra budgetpropositionen beräknades underskotteti färjetrafiken tiU och från Gotiand uppgå tUl 160 mUjoner kronor /94. Stetsbidraget för innevarande budgetår beräknas nu uppgåtiU 175 mUjoner kronor. Avvikelsen beror främst på kostaadsökningar på gmnd avinflation samt ökade kapitalkostaader. Anslagsnivån fömtsätter en oförändradtaxa samt en fortsatt ökning av antalet resande. Dessa anteganden Ugger äventiU gmnd för den beräknade anslagsnivån för /95. Med beaktande av vad som framförts beräknarregeringen anslaget tiU 175 mUjoner kronor för /95. tiUTransportstöd till för /95 anvisar ett förslagsanslag på175 . Handelsflottans pensionsanstalt Prop. 1992/93 Utgift O '8a7 1993/94 Ansfeg* 1 000 1994/95 Försfeg 1 000 Anslaget benämnes /94 D 3. Handelsflottans pensionsanstalts (HPA) huvudsakUgaarbetsuppgifter är att behandfe pensionsansökningar samt att utföra deberäkningar och den uppföljning som dessa föranleder. Rikscfegen beslutede att densärskUcfe sjömans-pensioneringen skuUe upphöra att gäUa vid utgången av år1989. beslöts om vissa övergångsregler. innebär att den senastetidpunkt som sjömanspensioner kan bevUjas enUgt förordningens bestämmelserinfeUer under aprU 1998. I förra årets budgetproposition uttalades att enavveckling av HPA:s verksamhet bör vara genomförd . Mot bakgmndav dette gav regeringen () i uppdragatt lämna förslag tiU administration av sjömanspensionema efter en avvecklingav HPA. RRV skaU vidare inom ramen for sitt uppdrag ange om en överföring kanske från administrativ och ekonomisk synpunkt och i så feU närden tidigast kan ske. Uppdraget skaU redovisas tiU regeringen senast den 1febmari 1994. Sjömanspensionema finansieras dels genom ensjömanspensionsfond jämte ränteavkastaing dels genom redaravgifter.Redaravgiften innebär att redarna betelar av sjömännens lönesumma tiUsjömanspensionema. För att klara kostaader för redan bevUjade pensioner samtövergångspensioner får HPA låna högst 60 mUjoner kronor i Riksgäldskontoretgenom försorg. Lån och kostaadema för upplåningen skaUåterbetalas med redaravgifter. Av HPA:s årsredovisning framgår att tUlgångama iHPA:s placeringsfond vid bokslutet för /93 uppgick tiU 12,9mUjoner kronor och intäktema från redaravgiftema uppgick tiU 32 mUjonerkronor. Kostaaden för pensionsutbetalningar uppgick tiU 44,6 mUjoner kronor ochadministrationskostaadema tiU drygt 2 mUjoner kronor. RRV:srevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. HPAhar i sin fördjupade anslagsframstäUan for budgetåren 1994/95-1996/97 bl.a.redovisat en resultet- och finansieringsanalys, av vilken framgår att av deredaravgifter som inbetelats under /93 har använts förkansUverksamheten. HPA hemställer vidare om en budgetram för treårsperioden påsammanlagt för verksamhetens kostaader för administration. Regermgens överväganden Prop. Regeringen konsteterar att RRV inte haft några invändningar i En relevant bedömning av myndighetens resultetredovisning fetersig emeUertid inte göras på basis av lämnade uppgifter. Mot bakgmnd av att RRVnyUgen givits i uppdrag att lämna förslag tiU en avveckling av HPA bedöms intemyndighetens resultetredovisning närmare här. HPA får under /95 disponera högst 60mUjoner kronor for pensionsutbetalningar genom lån som tar upp iRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår att HPA för /95 anvisasett anslag på . För att tecka kostaadema för HPA:s administtationfår HPA för /95 te i anspråk . tiUHandelsflottans pensionsanstalt för /95 anvisar ett anslag på 1 000kronor. 1992/93 Utgift O 1993/94 Anslag* 1 000 1994/95 Förslag 1 000 *Anslaget benämnes /94 D 4. har enUgt sininstmktion (SFS 1988:1110) tiU uppgift att planlägga, samordna och genomförakultar-och fritidsverksamhet för sjöfolk. Det övergripande målet för HKF:sverksamhet är att så effektivt som möjUgt erbjuda sjömän ett menings-fiiUt ochattraktivt fritids- och kultarUv. HKF:s verksamhet betalas genom en avräkning avfyravgiftema som ingår i avgifter samt av egna avgiftsintäkter.Över stetsbudgeten redovisas ett anslag om . 1 HKF:s årsredovisning för /93redovisas verksamhetsområdena steb, information, video, sjömansbibUotek,motion och hamnservice. För vart och ett av dessa verksamhetsområden görsvidare en analys av uppfyUelsen av uppstäUda mål. Av årsredovisningen framgår vidare att avräkningenav fyravgiftema för /93 uppgick tUl och att verksamhetenredovisade ett överskott på . Överskottet beror på att reserverademedel för kostaader i samband med utökning och komplettering av åteganden inomhjunnverksamheten inte behövt tes i anspråk. RRV:srevisionsberättelse innehåUer inga invändningar. Handelsflottans kultur-och fritidsråd Prop. HKF föreslår i sin fördjupade ansfegsfiramstäUan för budgetåren ' 1994/95-1996/97 bl.a. att investeringama får uppgå tiU sammanfegt 3,5 mUjonerkronor för perioden. För /95 föreslås investeringar om 1,4mUjoner kronor främst tiU fordonsanskaffning och ADB-utmstning genom lån iRiksgäldskontoret. HKF föreslår vidare att den s.k. investerings- ochutjämningsfonden avvecklas CKh får användas av HKF för investeringar denkommande treårsperioden. HKF hemstäUer om ett ansfeg på /95 och att HKF:s budgetförsfeg feststäUes för helatreårsperioden. För /95 beräknar HKF avräkningen av fyravgiftemaför att fecka verksamhetens kostnader tiU 19,5 mUjoner kronor, vUket är sammanivå som för innevarande budgetår. I 1994/budget har emeUertid inteinberäknats kostnader fÖr pris- CKh löneuppräkning. HKF:sfördjupade anslagsframställning visar att verksamheten bedrivs med en sådaninriktning att de verksamhetsmål som hittiUs gäUt i huvudsak har nåtts och attHKF ftillgjort sina uppgifter inom ramen för tiUdelade medel, egna intäkter ochextema bidrag. Av resultetanalysen fiamgår bl.a. att HKF avser att göra enövergripjuide analys av verksamhetsområdet hamnservice avseende framtidainriktning och utformning. Regeringen konsteterar att RRV inte haft någramvändningar i revisionsberättelsen avseende HKF. Mot bakgmnd av den fördjupade prövningen regeringengjort dras följande slutsatser. Det övergripande målet för HKF:s verksamhetUgger fest även för den kommande treårsperioden. Den kostaadsutveckling som budgeterats av HKF förinnevarande och näste budgetår slås fest. HKF beräknar att rådets verksamhetfor innevarande CKh kommande budgetår kommer att redovisa en forlust som fårtäckas av ackumulerade överskott i verksamheten i enUghet med bestämmelserna ikapitalförsörjningsförordningen. Den prognosticerade negativakapitalförändringen för budgetåren 1993/94-1994/95 beror främst på att HKF harinvärderat äldre anläggningstiUgångar. Regeringen betonar dock att HKF iframtiden skaU sträva efter en balanserad budget. Den s.k. investerings- och utjämningsfonden skaUavvecklas fr.o.m. /95. Fondmedlen jämte ränte uppgick vid bokslutet /93 tiU 3,9 mUjoner kronor och är placerade på HKF:s räntekonto i . Fonden skaU upplösas fr.o.m. /95 CKh medlen skaU disponeras av HKF för att tiUsammans med avräk ningen av fyravgiftema täcka verksamhetens kostaader för /95. Regeringen ansluter sig tiU för bud /95 och föreslår att HKF får te upp lån i RUcsgäldskontoret med högst 1,4 mUjoner kronor för dessa ändamål. Inomverksamhetsområdet skaU HKF:s kosttiader för distribu- Prop.1993/94:1(X) tion och försäljning av hyr- och köpfihn och distribution avTV- Bilaga 7 program tiU utiandssvenskar fr.o.m. /95 feckasuteslutande genom avgifter. Regeringen föreslår att HKF för /95anvisas ett ansfeg på . Regeringen beräknar HKF:sadministrations-kostaader för näste budgetår tiU . De löpandekostnader för redovisning m.m. som HKF har och som fecks av särskUda avgifterberäknas for /95 inrymmas i HKF:s budgetram. Med beaktande avatt HKF för /95 får disponera de tidigare redovisade fondmedlenpå 3 900 (XX) kronor beräknas avräkningen av tyravgiftema /95 tiU . tiUHandelsflottans kultur- och fritidsråd för /95 anvisar ettanslag på . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1992/93 Utgift 84 000 000 1993/94 Anslag* 63 000 000 1994/95 Förslag 62 800 000 *Anslaget benämnes /94 D 5. Ersättning till viss kanaltrafik Anslaget avser kostaader for drift av TroUhätte cKhSäflBe kanaler samt ersättning tiU . upplöses affärsverket och inordnas som ett sjötrafikområde i . Ersättning förkanaldriften kommer därigenom att utgå till . Anslaget tiUVänems seglationsstyrelse utbetalas av fr.o.m. den 1 januari1994. Utgiftema under /93 uppgick tiU 84mUjoner kronor vilket innebar ett överskridande av anslaget med 6 mUjonerkronor. Överskridandet avser dock /92, men bokfördes . Regeringen har medgivit överskridandet vUket meddelades i1993 års budgetproposition. Sjöfertsverkethar beräknat ersättningen tUI kanaltrafiken tiU 102,2 mUjoner kronor /95. är en ökning med 47 mUjoner kronor fiånforegående budgetår. Ökningen avser medel för att fecka kostaadema förTrollhätte kanalverks balanserade underskott och o, pensionsskuld per den 31december 1993. 6Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 Investeringar i ingår iSjöfartsverkets investerings- Prop. 1993/94:1(X) plan. Investeringama underden närmaste treårspericxlen koncentreras på Bilaga 7 åtgärder förQärrstyming av diverse broar enUgt ett feststäUt rationaUse-ringsprogram. Vänemssegfebonsstyrelse har tiU uppgift att svara för utmärkning av ferleder,lotsning m.m. på Vänem. Seglationsstyrelsen beräknar behovet av anslag tiU7,6 mUjoner kronor för /95, vilket är en minskning frånföregående år med . Genominordnandet av Trollhätte kanalverk i skapas en starkorganisation för kanaltrafiken, vilket ger möjUgheter tiU en mer samordnad ochrationeU drift av verksamheten. TiU följd av de besparingseffekter som beräknasuppkomma reducerades anslaget tiU kanaltrafiken med forinnevarande budgetår. innebär ett anslag tUl kanaltrafiken om 55,2mUjoner kronor. Denna anslagsnivå bör även gäUa för /95.Anslaget bör, i enUghet med beslut med anledning av propositionenBestridande av vissa kostaader med anledning av Trollhätte kanalverksinordnande i (prop. 1993/94:70, bet. 1993/94:TU5, rskr.1993/94:73) även få disponeras for vissa kostaader som uppstår tUl följd avövertaUg personal. Kostaadema for /95 beräknas tiU ca 3 mUjonerkronor. Kostaadema för täckandet av Trollhätte kanalverksbalanserade underskott (Kh pensionsskuld har tidigare behandlats under avsnittetom ekonomiska mål och ramar för pericxlen 1994-1996. Regeringen beräknar medelsbehovet under anslagettiU 62,8 mUjoner kronor för /95, varav 55,2 mUjoner kronor avserersättning tUl för kanaltrafiken och 7,6 mUjoner kronor avserersättning tiU . FörslagtUl rUcsdagsbeslut Prop. 1. gcxlkännerregeringens förslag tiU disponering av ansfeget, 2. tiU Ersättning tiU viss kanaltrcfik m.m. /95 anvisar ett försfegsanslag på . Bidrag till svenska rederier 1992/93UtgUt 459 621 000 1993/94 Ansfeg* 400 000 000 1994/95 Förslag 400 000 000 *Anslaget benämnes /94 D 6. Bidrag till svenska rederier. Under ansfeget utbetalas bidrag tiU svenskarederier avseende svenska handelsfertyg som huvudsakUgen går i §ärrfert. Iregeringens proposition (prop. 1993/94:69) SjöfartspoUtiska åtgärder, som ladesfiram för , föreslogs åtgärder i syfte att skapalångsUctiga fömtsättningar för en svensk konkurrenskraftig handelsfiotte avrimUg omfettning. Propositionen innehöU förslag om ett bidrag tiU svenskarederiers handelsfartyg som huvudsakUgen går i gärrfert. RUcsdagen (bet.1993/94:TU7, rskr. 1993/94:99) har godkänt regeringens försfeg. Bidraget är uppdelat på dels återbetalning avsjömansskatt, dels ett bidrag tUl reduktion av sociala avgifter om 29 000kronor per kalenderår och årsansfäUd . Bidraget beräknas tUl ca 400mUjoner kronor ckU administrerasav .