prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — SGU har vidaretagit upp lån i RUcsgäldskontoret för finansiering av investeringar ianläggningstiUgångar tiU ett sammanlagt belopp av 36,1 mUjoner kronor. RRVredovisar inga invändningar i sin revisionsberättelse. I sin erdcUi anslagsframställning redovisar SGUregeringens uppdrag om översyn av de gäUande långsUctiga verksamhetsmålen medanledning av beslut om minskade ekonomiska ramar förverksaniheten. Med utgångspunkt i redovisningen hemstäUer SGU i förste hand omytterUgare 11,5 mUjoner kronor för att kunna bibehåUa feststäUda målårför undersökningsverksamheten och i andra hand om att målåren ändras tiU 2004för flyggeofysisk undersökning, tiU 2025 för geologisk undersökning tiU landsoch tUl 2060 för maringeologisk undersökning. SGU anser att det inte är möjUgtatt öka produktiviteten utöver gäUande krav på . SGUmenar att inriktningen av verksamheten i övrigt bör Ugga fest. SGU far vidare i sin enkla anslagsframställning uppett antal frågor som enUgt verket inte lämpUgen kan ansfe tiU näste fördjupadeanslagsframställning. Bland annat föreslår SGU efter samråd med berördamyndigheter förändrad finansiermg av två verksamheter, nämUgen för regionalainventeringar av natargms och altemativa material, främst krossberg (-1-2mUjoner kronor från täktevgifter) samt för verkets medverkan med redovisning avblockmark på nya topografiska karta T5 (-1-1 mUjon kronorfrån Försvarsdepartementets huvudtitel). SGU redovisar ett utökat medelsbehovpå sammanlagt 10,7 mUjoner kronor för /95 för de nya eUerutökade verksamheterna digitaUsering av mcxlema men manueUt framstäUda kartor,marin berggmndsgeologisk undersökning, prospekteringsmrikted malmgeologisk forskning,åtgärder mot kvaUtetsproblem vid enskUd vattenförsörjning och bortkämearkivet. Med utgångspunkt i regeringens uppdrag att se öververksamheten inom Bergssteten konsteterar SGU att Bergssteten har en välfimgerande organisation och finns lokaUserad i orter som ger bäste tiUgängUghetför kundema. Den totala arbetsbelastningen förväntes minska något underkommande år även om den fiiUa effekten av den nya mineraUagen ännu inte kanöverbUckas taUsfändigt. Personalen kommer därför att reduceras något /94. SGU:s slutsats är att det inte firms skäl att ändraBergsstetens organisation och lokaUsering, För Bergsstotens verksamhet föreslårSGU att medel anvisas i enUghet med gäUande riktlinjer. SGU redovisar slutUgen regeringens uppdrag omfömtsättningama för och konsekvensema av en snabbare undersökningsverksamhet i de 72 genom att ändra målåretfrån 2010 tiU 2002. kräver ett resurstUl-skott av 16 mUjoner kronor perår för att SGU:s övriga verksamhet inte skaU påverkas. En tidigareläggning ufandenna ökade ram är inte möjUg utan att konsekvenserna för den av stetsmaktemaprioriterade undersökningsverksamheten i de befoUcningsfeto områdena skuUe bUförödande. SGU påpekar att aU övrig verksamhet avseende berggmnd och jordarteri övriga skuUe behöva läggas ned . 1993/94:100 BU. De övergripandemål som gäUer för pericxlen 1991/92 - 1994/95 bör Ugga fest utom såvitt avserde långsUctiga verksamhetsmålen för flyggeofysisk undersökning, geologiskundersökning tiU lands och maringeologisk undersökning. Målåren för dem börändras tiU 2004, 2025 resp. 2060. Regeringen har beslutot attde övergripande mål och verksamhetsmål som gäUt för perioden /92 - 1994/95utsttäcks tiU att omfatta även /96. SGU:sresultettedovisrung visar att verksaniheten bedrivs med en sådan mriktning attde uppsatte målen kan nås. Stetsmaktema beslutede om en ökadundersökningsverksamhet i de prospekteringsinttessante områdena i Västerbottensoch samt om uppbyggnad av ett mineralinformationskonfor i Mala.Båda dessa verksamheter har satts i gång och bedrivs i fömtsatt omfattning.SGU:s ekonomiska resultet visar att myndigheten väl klarat att rationaliserasin verksamhet enUgt de fömtsättningar som getts. Uppdragsverksamheten harttots en fortsatt svag marknad ökat i volym och gett ett visst överskott. Denökade volymen har bidragit tUl en högre feckning av gemensamma kostaader. Regeringen konsteterar att RRV mte haft några mvändningar i revisionsberättelsen avseende SGU. Sammantegetinnebär regeringens bedömning att de riktlinjer som lades fast i 1991 årsbudgetproposition och som kompletterades av bör, efterjustering av vissa av de långsUctiga verksamhetsmålen, gälfe även förbudgetåren 1994/95 och 1995/96. Den justering av gäUande långsUctigaverksamhetsmål som behöver göras har sm gmnd i rUcsdagens beslut omminskade ekonomiska ramar för SGU. Med utgångspunkt i SGU:s förslag tiUanpassning bör enUgt regeringen balansen meUan verksamhetsmål ochresurstUldelning återstäUas genom en justering av tte av de långsUctigaverksamhetsmålen så att målåren ändras tiJl 2004 för flyggeofysisk undersökmng(f.n. 2002), tiU 2025 för geologisk undersökning tiU lands (f.n. 2020) och tiU2060 för maringeologisk undersökning (f n. Den föreslagna ändringen avverksamhetsmålen ger enUgt regeringens bedömning också utrymme för vissabesparingar. Regeringen delar SGU:s uppfettning att det förnärvarande inte finns skäl att förändra Bergsstetens organisation ochlokaUsering. Frågan bör tes upp tiU övervägande ytterUgaretiUämpning av den nya mineraUagen (1991:45). Lagen trädde i kraft den I juU1992 och den ändrades på ett antal väsentUga punkter den I juU 1993 (1993:690). Regeringen föreslår att anvisas /95 för SGU:s och Bergsstetens verksamhet. Förslaget harberäknats med utgångspunkt i ett besparingskrav på , viUcet tiU stor delmotsvaras av det utrymme som skapas genom den ovan föreslagna ändringen av ttelångsiktiga verksamhetsmål. Vidare mnehåUer förslaget en överföring avytterUgare I mUjon kronor från Försvarsdepartementets huvudtitel för SGU:smedverkan i den nya topografiska kartan T5. 1. gcxlkänner att de långsUctiga målen förverksaniheten inom geologiska undersökmngs ansvarsområde ändras i enUghet med vad regeringen förordat, 2. tiU geologiska undersökning:Geologisk undersöknings verksamhet m.m. för /95 anvisar ett ramanslag på . c 11.Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig Prop. 1992/93 Utgift 4 833 894 Reservation 154 983 1993/84Anslag 5 000 000 1994/95 Försfeg 4 880 000 Anslaget disponeras av geologiskaundersökning (SGU) för att främja och stödja rikted geovetenskapUggmndforskning och tiUämpad forskning. Ism årsredovisning konsteterar SGU att stöd tiiU rikted geovetenskapUggmndforskning och tUlämpad forskning nu har lämnats i två och ett halvt år.Genom stödet har fömtsättningama för att te tiU vara den kunskapspotential somgenereras vid universitet och högskolor väsentUgt förbättrats. Stödet hargivit SGU möjUgheter att systematiskt och långsiktigt bygga upp kunskap ochkompetens av betydelse för användning av geologisk information i det svenskasamhäUet. Medlen används för sådan forskning som SGU identifierar behoven avoch som kan anses vara av vikt för SGU:s verksamhet. De fleste projekt som hittiUs har fått stöd ärfleråriga. Merparten av projekten kommer att sluttapporteras först /94, vilket ger underlag tiU utvärdering av forskningensbetydelse för SGU:s verksamhet. SGU föreslår i sin enkla anslagsframställning attmedel tiU geovetenskapUg forskning anvisas i enUghet med den av riksdagenvåren 1993 antegna tteårsplanen för forskning. Regeringenär medveten om att det ännu är för tidigt att göra en redovisning av hittiUsgjorda satsningar som i kvantitetiva och kvalitetiva termer beskriver uppnåddaresultet. Regeringen avser, som framhöUs i propositionen (prop. 1992/93:170avsnitt 12) om forsknmg för kunskap och framsteg, uppdra åt SGU att under år1995 redovisa en utvärdering av gjorda satsningar. har vid behandlingen av nämndaforskningsproposition (bet. 1992/93:NU30, rskr. 1992/93:399) lagt festriktimjer för resursramar inom anslaget. Regeringen beräknar i enUghet meddessa riktlinjer och efter pris- och löneuppräknmg samt ett produktivitets- ocheffektivitetskrav om i enUghet med den princip som tUlämpas genereUt iårets budgetförslag anslaget för /95 tiU . Förslag tiU riksdagsbeslut Prop. ■ r- ,., , j BU. tiUSveriges geologiska undersökning: GeovetenskapUg forskning för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Bidrag till Fonden för fiikt- och mögelskador 1992/93 Utgift 70 000 000 1993/94 Anslag 70 000 000 1994/95 Förslag 70 000 000 Ansfeget disponeras för bidrag tiU Fonden förftikt- och mögelskador. Fonden förvaltes av KammarkoUegiet som, efter beslut avfondens styrelse, ombesörjer utbetalning av medel från fonden. Fondens medel disponeras för sådana bidrag tiUenskilda som följer av förordningen (1993:712) om den stetUga fonden för takt-och mögelskador i småhus, m.m. samt för bidrag för vissa forskningsändamål. Urfonden får också bestridas kostaader för kansU- och uttedningskostaader. Beslut om bidrag får under budgetåren 1985/86 -1993/94 meddelas inom en ram av 435 mUjoner kronor. KammarkoUegiet tUlhandahåller sedan den I juU 1993kansUresurser för beredning och föredragning av ärenden åt den stetUga fonden. Fondenför fukt- och mögelskador Den31 juU 1993 hade totalt 4 523 ärenden kommit in tiU fonden. För avgörande ismåhusskadenämnden har totalt 605 ärenden uikommit och avslutets. Av de tiUfonden inkomna ärendena har 3 615 avgjorts slutUgt och lett tiU positivt beslutom bidrag i I 888 ärenden tUl en kostaad av 305 mUjoner kronor inklusivemervärdeskatt. Beslutsramen bedöms bettäffande delvis avgjorda ärenden, dvs.sådana där anbud ännu inte kommit in, belästes med ca 30 mUjoner kronor.Antalet ärenden där beslut ännu inte meddelats uppgår tiU ca 780. Under /93 har beslut om bidrag tUlreparationskostnader i enskUda småhus fettets tiU ett belopp av ca 37 mUjonerkronor, vilket innebär ett genomsnittUgt belopp om ca per hus.TiU detto skaU i varje enskilt ärende med positivt beslut läggaskonsult-kostaader för uttedning av skadan, upphandling, besUctning m.m. Fondstyrelsen bedömer att beslutsvolymen /94 kommer att uppgå tiU ca 75 mUjoner kronor. /95 bedömer styrelsen att ärendevolymen blir oförändrad, attgenomsmttsåtegandena i bifaUsärendena minskar och att något fler ärenden äntidigare kommer att avskrivas efter uttedning och upphandUng samt attbeslutsramen kommer att belästes med ca 82 mUjoner kronor. Detta mnebär attbeslutsramen bör vidgas med 70 mUjoner kronor tiU 505 mUjoner kronor. Behovetav medel för utbetahiing av beslutede bidrag, tekniska Prop. 1993/94:100uttedningar, besUctningar, kanslikosmader m.m. bedömer fondstyrelsen Bil. 13tiU sammaiUagt 100 mUjoner kronor under /95. Antaletansökningar om bidrag tiU åtgärder för att avhjälpa ftikt- och mögelskador ismåhus Ugger fortfarande på en hög nivå. har medgett att sammanlagt435 mUjoner kronor tos i anspråk för bidrag tiU fonden. Vid ingången /94 fanns ett tiUgängUgt utimme för beslut på ca 87 mUjonerkronor. Regeringen bedömer med hänsyn tiU förvänted nivå på bidragsbeloppen perhus, att ramen för beslut om bidrag bör vidgas med 25 mUjoner kronor. Behovet av medel för utbetalning under budgetåret1994/95 beräknas tiU 70 mUjoner kronor. 1. medger att ramen för bidrag tiU Fonden förtakt- och mögelska dor vidgas tiU 460 mUjoner kronor, 2. tiU Bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskador för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1992/93 Utgift 9 714 000 1993/94 Anslag 20 000 000 1994/95 Förslag 20 000 000 Anslaget disponeras av för bidrag tiUåtgärder mot radon i bosfeder enUgt förordningen (1988:372) om bidrag tiUåtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas om radondotterhalten i husetöverstiger det gränsvärde som anger som godtegbart urhälsoskyddssynpunkt. Bidrag lämnas av skäUg kostaad för de åtgärderkommunen finner nödvändiga. Bidraget är maximerat tiU per hus. Gränsvärdena är satto för radondöttrar. VanUgenmäter man dock radongashalten beroende på att detto som regel är enklare,biUigare och säkrare. Radongashalten räknas om tiU radondotterhalt med hjälp aven F-faktor, som varierar beroende på hur bra ventUationen är i det aktaeUahuset. Stotens sttålskyddsinstitat (SSI) bedömer numera att den genomsnittiigaF-faktom i är 0,4. på området anges somradongashalt. Bidragsgivningeni dess nuvarande form infördes den I juU 1988. HittiUs, t.o.m. den 30 juni1992, har bidrag lämnats tiU totalt 3 700 egnahem tiU ett sammanlagtbidragsbelopp om ca 41,9 mUjoner kronor. I av bidragsärendena har maximaltbidragsbelopp bevUjats, dvs. VanUgen vidtos oUka slag avventUationsåtgärder för att komma tiU rätto med radon. Under hela /93 bevUjades 867 bidragtiU ett sammanfegt belopp av 9,4 mUjoner kronor. Den i förta åretsansfegsframställning förväntede ökningen av bidragsverksamheten har inteinttäffat. föreslår nya metoder för att komma tiU rätto medradonproblemen i våra bosfeder. förslag tiU förändring av insatsema föratt komma tiU rätto med radon omfattar alfe bosfeder med radondotterhalter över200 Bq/m3 (motsvarar radongashalt på /m3) i såväl hyres- ochbostodsrättshus som egnahem och avser en kraftigt förstärkt mformation. Informationerfordras riktod tiU allmänheten om - de hälsorisker som är förknippade med radon, - var riskområdena finns, - vilka saneringsåtgärder som kan vidtos samtkostaader. Information riktod specieUt tiU potentieUa bostodsköpare för att de skaUkräva uppgifter om eventaeU radonförekomst i festigheter. I förra årets budgetproposition (prop. 1992/93:100,bU.l3 s. 123) redovisades huvuddragen i en lägesrapport om arbetet med radonsom de ansvariga myndighetema m.fl. utarbetot, dvs. SSI, , ,Arbetarskyddsstyrelsen samt . Rapporten, Radon 1993, haröverlämnats tiU regeringen samt ett åtgärdsprogram för arbetet mot radonutarbetet av SSI. Materialet har remissbehandlats och ärendet bereds förnärvarande i de olika berörda departementen. Sverigevar det försto land som uppmärksammade problemet med radon i vanUga bosfeder. Iarbetet mot radon har ingått, fömtom stotUgt ekonomiskt stödoch forskmng, information tiU aUmänheten, myndigheter, konsulter m.fl.Samhällets tofala kostaader i arbetet med radon uppskattos sedan slutet av1970-talet ha uppgått tiU närmare 900 mUjoner kronor. StotUgt ekonomiskt stöd tiU att komma tUl rätta medradonproblem i bosfeder har tannits . konstoterar i sinanslagsframställning att bidraget tiU åtgärder i egnahem mte efterfrågas inågon större omfattning, ttots att erforderUga åtgärder fortfarande i många husännu inte vidtogits. menar därför att upplysning om hälsorisker m.m.bör lämnas tiU allmänheten. Mycket tyder på att åtgärder mot radon i flertaletfeU inte i försto hand är ett ekonomiskt problem. Många åtgärder för att komma tiU rätto med radon är enkla och betingar en Uten kostaad. Åtgärder är ofto motiverade 78 ocksåav andra skäl, främst för att få en bättte ventUation i bosfedema. Förklaringen till det lågamttesset hos festighetsägama att vidto åtgärder Prop. i sina hus, i varje feUmätt i antalet bidragsansökningar, torde bl.a. vara BU. oro för en sänkning avmarknadsvärdet. Av detto skäl finns det aU anledning anto attåtgärder mot radon vidtes i samband med andra Vidare är radon mte synUgt och har Det bedöms temeUan 15 och av radonexponering för att riskera att utvecklalungcancer. Kommunema har en central roU i arbetet med radon.Ett omfattande arbete har utförts i kommunema med mätning i byggnader samtupprättande av radonriskkartor. Radonriskkartor har framstäUts i 187 kommunermotsvarande av landets yto. Vidare har kommunema ansvaret för den fysiskaplaneringen. Radonriskkartor är ett underlag för denna planering. Kartornautgör en sammanställning och tolkning av befintUg information i form avgeologiska kartor, flygmätiiingar, vissa markmätningar m.m. Utfördaradonmätningar kan visa på områden med särskUda problem. VanUgen behövs dockkompletterande fältmäfningar av radonhalter m.m. Radonriskkartoma används ocksåför att visa vilka områden i kommunen som är aktaeUa för spåming av befintUgaradonhus. Kommunema har också att enUgt hälsoskyddslagen bevaka frågor om sanitärolägenhet i byggnader. Kommunema deltar i den nuvarande bidragsgivningen tiUåtgärder mot radon. Bidraget lämnas med visst belopp tiU kostaader för åtgärdersom kommunen tannit nödvändiga för att inte gäUande gränsvärden skaUöverskridas. Det är betydelsetaUt att om kommunemas systematiska arbete medradon Uksom planer för dette kommer tiU festighetsägamas kännedom. De uppskattningar av hälsorisker vid exponering förradon som redovisats hittiUs har varit behäftade med osäkerhet. Våren 1993presenterades resultetet av en mycket omfattande nationeU radonepidemiologiskundersökning utförd av Institatet för mUjömedicin. Syftet med stadien var bl.a.att klarlägga sambanden meUan radonexponering och lungcancer. Undersökningenhar omfattet ca I 400 lungcancerfaU i 109 av landets kommuner. Totalt har i ca9 000 bosfeder radonhalten uppmätts. av lungcancerfaUen i denstaderade gmppen beräknas vara radon-betingade, vilket innebär att ca 400cancerfaU årUgen kan förväntes i den svenska befoUcningen. Beräkningen torde,enligt undersökningen, utgöra en viss underskattning. En viss spridning i riskuppskattningen kan noterasmeUan expertema i de olika undersökningar och bedömningar som utförts.Risktalen Ugger meUan 300 (svenska cancerkommitten ) och 900 (SSI år1993) lungcancerfaU . Expertbedömningar pågår aUtjämt av hittiUs redovisaderiskuppskattningar. har, som redovisats, i smanslagsframställning föreslagit att omfattande mformationsmsatser riktede tiU festighetsägare och boende bör genomföras. Informationen skuUe gäUa hälsorisker, var riskområden finns samt lämpUga saneringsåtgärder. Dessa informationsinsatser måste dock anses i huvudsak Ugga inom ansvariga myndigheters normala arbetsuppgifter samt vara en vUctig uppgift för berörda inttesseorganisa tioner. Vad gäUer riskområden torde kommunema på lämpUgt sätt 79 behöva sprida kunskap om upprättede radonriskkartor. saneringsåtgärder harutarbetets av SSI, , och Prop. 1993/94:100Byggforskningsrådet gemensamt. Insamling och spridning av exempel på Bil. 13goda tekniska och kostaadseffektiva saneringsåtgärder bör ingå som en del i detnormala arbetet med uppföljiung av effektema av radonbidraget. Det måste dock, enUgt regeringens mening, ocksåbetonas att festighetsägama har ett ansvar för att bosfedema är fiiUt bmkbarasom bosfeder. Vid boende i enfemUjshus har vuxna ett ansvar för och självklartmttesse av att bamen får en så bra omvårdnad och uppväxt-mUjö som möjUgt.Boverket menar att radonmätningar bör göras i samband med tankttonskonttoUen avventUationssystemen i hyres- och bostedsrättshus. Det kan noteras attfungerande ventUationssystem i sig kan råda bot mot radon främst firånbyggnadsmaterial. Det måste anses praktiskt att i samband med tekniska ingreppav olika slag i en byggnad klarlägga radonsitaationen. Initiativet att så skerbör Ugga hos fastighetsägaren. Sammanteget bedömer regeruigen att bidragsverksamheteninte spelat ut sin roU. Information från myndigheter m. fl. om nya riskuppskattningar,radonriskområden m.m. måste bedömas leda tUl en störte motivation att vidteåtgärder mot radon. Behovet av bidragsmedel bedöms tiU oförändrat 20 mUjonerkronor under näste budgetår. tiUBidrag till åtgärder mot radon i bostäder för /95 anvisar ettförslagsanslag på . D. Marknads-och konkurrensfrågor D1. Prop.1993/94:100 BU. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Försfeg 4 451 000 6046 000 6 175000 handlägger ärenden enUgtkonkurrenslagen (1993:20), marknadsföringslagen (1975:1418),konsumentkreditiagen (1992:830), lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker, tobakslagen (1993:581), konsumentförsäk-ringsfegen(1980:38), fegen (1971:112) om avfalsvUlkor i konsumentför-håUanden, lagen(1984:292) om avtalsvillkor meUan näringsidkare, produktsäkerhetslagen(1988:1604), prisinformationslagen (1991:601) samt lagen (1992:138) omtiUämpning av avtal meUan , och EEG om civU luftfart. Det övergripande målet för är attpå ett rättssäkert sätt och inom rimUg tid avgöra de mål och ärenden som denhar att handfegga samt att leda rättsutvecklingen och firämja en enhetUg rättstiUämpningmom det marknadsrättsUga området. Ism enkla anslagsframställning konstoterar att några väsentUgtändrade förhåUanden som påverkar inrUctningen av verksamheten eUer prövningenav det ramanslag som domstolen erhåUit inte föreUgger. Det har intetannits skäl tiU att förändra det övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1993/94 - 1995/96. 6 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 MarknadsdomstolenskaU eiUigt övergångsbestämmelserna tiU förordningen (1993:134) om myndighetersårsredovisning och anslagsframställning lämna årsredovisning medresultottedovisning försto gången . Regeringenanser att de riktUnjer som lades fast budgetproposition bör gäUaäven för /95. Regeringen beräknar anslaget efter pris- och löneomräkning tUI . tiUMarknadsdomstolen för /95 anvisar ett ramanslag på 1992/93 Utgift 59 484 000 1993/94 Anslag 60 548 000 1994/95 Försfeg 59 900 000 är en centtalförvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Det övergripande målet för är attverka för en effektiv konkurrens i privat och offentUg verksamhet tiU nytto förkonsumentema. Konkurrensverkethar i sin årsredovisning i de delar som avser resultot-redovisningen redovisatverksamheten inom respektive verksamhetsgren; art tiUämpa konkurrenslagen,föreslå avregleringar, effektivisera den offentUga sektom, sprida kunskiip omkonkurrenslagen samt stimulera forskningen på konkurtensområdet. I årsredovisningen finns en överskådlig redovisrungav varje verksam hetsgren och principieUt viktigare ärenden som avgjorts eUer behandlats utifrån de mål som safts upp. Slutprestetionema har redovi sats i såväl kvantitetiva som kvaUtetiva termer och den utayttjade tiden och den nedlagda kostaaden har angetts för varje verksamhetsgren liksom för utbUdning/utveckling och administtation. Produktivitetsmåttet som an vänds visar att den genomsnittUga handläggningstiden av ett ärende enUgt gamla konkurrenslagen var och kostaaden för slutprestetionen ° Genomsnittskostaaden för ett remissvar har beräknats tiU Prop.1993/94:100 14 000 kr. Vidare har under det gångnaverksamhetsåret slutfört aUa ärenden från () ochStetens pris- och konkurrensverk (SPK). En vUctig del av arbetet har vidarevarit att bygga upp en intem kompetens för att säkerstäUa en rättsäker,likformig och snabb behandUng av ärenden enUgt nya konkurrenslagen samtmformera olika målgmpper om lagen, dess innehåU och konsekvenser i god tidinnan den ttädde i kraft. har även lämnat förslag tiUavreglering tiU regeringen samt föreslagit konkurrenslösningar på detkommunala området. Verksamhetsresultetet har inte kunnat relaterasbakåt i tiden då det är myndighetens försto verksamhetsår som redovisas. Iarbetet med att bedöma effekt och kvaUtet har tiUsammans medSIFO utvecklat en metod för att mäto kunskaper och atatyder bland de vUctigareinttessentgruppema som berörs av den nya konkurrenslagen. Undersökningen visadepå en allmän positiv inställning tiU lagen även om det fanns brister när detgällde kännedom och kunskap om fegen. SärskUt gmppen företeg med mindre än 200ansfeUda hade dålig kännedom om den nya lagstiftningen vilket har medförtriktede informationsinsatser från . Avsikten är attutvärderingar skaU göras regelbundet. Även de mtema atatydema har utvärderats. RRV anser i sin kommentar tiU årsredovisningen attden är ett överskådUgt beslutsunderlag som i huvudsak är kortfattet och koncentteratoch RRV ser positivt på den centtala roU som framtegandet av årsredovisning har fått. I sin enkla anslagsframstäUning konstoterarKonkurrensverket att verksamheten inriktets, dimensionerats och organiseratsför att i förste hand kunna tiUämpa den nya svenska konkurrenslagen som ttäddei kraft den I juU 1993. är också den behöriga svenslcamyndigheten på konkurrensområdet när ttäder i kraft. harunder även beslutot om en tteårsram för främjande av forskning påkonkurrensområdet samt tiUsatt ett råd för konkurrensfrågor. Då någraerfarenheter från ovannämnda områden ännu inte har vunnits anserKonkurrensverket att det mte finns någon anledning att föreslå någon ändringav verksamhetsinriktning och planeringsram för myndigheten för budgetåret1994/95.