prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Under lågkonjunkturen haromvandlingstrycket på företagen varit hårt. Ett omfattanderationaliseringsarbete har genomförts. Omstraktureringen av näringslivet ärdenna gång starkt målinriktad och mera djupgående än vad som skedde efter 1982års devalvering. De rationaliseringar som genomförts inom företagen, och mellanföretagen, genom nedläggningar och nystartande, ger bestående resultat även närkronan stärks och konkurrensfördelama av dagens kronkurs eventuellt minskar.Konkurrensläget har skärpts, bl.a. som en följd av den nya lagstiftningen ochav . Även privatiseringen av statliga företag innebär ökadkonkurrens. Produktivitetsökningeninom industrin har varit 1991-1993, vilket är avsevärtsnabbare än under uppgången och även snabbare än i våromvärld. Även förväntas en god produktivitetstillväxt. Till en del hardeima produktivitetsökning dock skett till priset av nedläggning avlågproduktiva tillverkningsenheten Lönekostnademahar ökat långsamt, bl.a. som en följd av sänkningen av arbetsgivaravgiftema den1 . Arbetskraftskostnadema per producerad enhet har jämfört medomvärlden sjunkit med . Denexportledda uppgången har varit på väg . Svenska företaghar i hög grad lyckats utnyttja den interaationella konjunkturen och erövratmarknadsandelar. Exporten har ökat sedan slutet av 1992.Handelsbalansen gav ett överskott i Qol på 55 miljarder jämfört med ettgenomsnitt på 1990-92. Exportorderingången ökade kraftigtunder hela Qolåret. Nettotav svenska direktinvesteringar i utlandet mot utländska investeringar iSverige, som för 1980-talet var ett nettoutflöde om , slogunder 1993 om till ett positivt nettoinflöde på 25 ån Speciellt anmärkningsvärdär det senaste årets exceptionella exportframgångar på de mycket konkurrensutsattamarknadema i Stillahavsasien. Denna region har varit inne i en starktillväxtfas under många ån I och med och omläggning tillmarknadsekonomi och frihandel har regionens importefterfrågan och tillväxtunder varit avsevärt högre än i OECD-området. Det svenskaexportvärdet till ländema i Fjärran Östem framför allt , , ,, , , , och steg sålundamed 1993 att jämföras för den totala exporten. Regionen ärSveriges snabbast växande exportmarknad och av exporten går nutill detta område att jämföras till . Ländema har kommit attbetecknas som mirakelekonomier med sin snabba exportledda tillväxt, men det ärvärt att lägga Prop.1993/94:150 Bilaga 1 .y > ''M''-'-MM// 1-, ■ - i IU må;' märketill att de just därför också vuxit fram som stora kunder på grand av sinsnabba ökning av importefterfrågan. Frånden svenska konkurrensutsatta sektom sprider sig nu effektema av återhämtningeni ekonomin som ringar på vattnet. Inte minst gäller detta underleverantörernatill exportindustrin. Det gäller också företag i den privata tjänstesektom somhar koppling till industrin. När produktionen nu kommer i gång ökar t.ex. äventransporter och handel. Denpositiva utvecklingen bekräftas mycket tydligt av de senaste industri-ochtjänstebarometrama från . Orderingången till industrinöversteg markant företagens förväntningar . Överen tredjedel av företagen rapporterade ökad orderingång. Det är den högstaandelen sedan mätningama startade . Inom tjänstesektom har den uppgång somredan tidigare observerats för uppdragsverksamhet och delar av partihandeln nuspridit sig till bl.a. åkerier och detaljhandel. Stärkandetav konkurrenskraften är en del av regeringens strategi. Den kompletteras medåtgärder som ökar förtroendet för den svenska ekonomins framtid både hoshushåll och företag. För företagen är de strategiska skattesänkningama av storvikt, särskilt förändringama av företagsbeskattningen samt av arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen. Genom dessa förändringar underlättas inte minstsmåföretagens expansion, vilket i sin tur bidrar till att skapa nya riktigajobb. Härtill kommer omfattande avregleringar. Ett hundratal viktigaavregleringar har genomförts eller är på väg. Ävenför företagen har de nödvändiga förändringama inom socialförsäkringssystemenvarit viktiga eftersom de medverkar till högre effektivitet. Genom attreformera incitament och sänka ersättningsnivåer bidrar åtgärdema till dennödvändiga saneringen av statsfinansema. Konkurrenskraftsförbättringenoch vändningen i ekonomin medför att företagen börjar investera.Produktionskapaciteten har börjat öka. Närockså arbetsmarknaden nu är på väg att förbättras kan hushållen se framtiden anmed ökad tillförsikt, något som också bekräftas av olika undersökningar. Detökade sparandet har medfört att hushållen till betydande del sanerat sinaskulden Det privata sparandet kommer att fortsätta att ligga på en högre nivåän , men hushållen kan även tillåta sig en ökad konsumtion. Därmedkommer den inhemska efterfrågan att på nytt kunna ta fart. Återhämtningenbörjar märkas för de mer hemmamarknadsinriktade företagen. Då får ocksåsysselsättningsökningen en bredare bas, vilket är särskilt viktigt, eftersomdet ökar sannolikheten för en icke-inflationistisk lönebildning och fler jobb ihela landet. Näringslivetsfortsatta expansion och produktivitetstillväxt stirriuleras av den satsning påutbildning som genomförs. En ökad intagning till universitet och högskolorhar skett, särskilda insatser har gjorts inom gymnasieskolan och komvux, liksomen förskjutning i arbetsmarknadspolitiken mot utbildning och prioritering avde långtidsarbetslösas situation. Genom den gradvis höjda utbildningsnivånkommer det också Prop.1993/94:150 Bilaga 1 yy./.y Industrins investeringar +43% -1,1992-93 1994-95 attbli lättare för företagen att på ett effektivt sätt tillämpa den nya kunskapsom kommer vårt land till del genom ett inflöde från andra länden Inflationsmålethar gjort klart för företag, arbetsmarknadens parter m.fl. att det inte längregår att övervältra snabba kostnadsökningar på kundema. Inflationsförväntningamahar minskat kraftigt. Tillsammans med det äimu ansträngda arbetsmarknadslägetmedför detta att lönekostnadema för näringslivet under resten av 1990-taletkan förväntas stiga betydligt långsammare . kommer det attfinnas behov av nyrekrytering inom vissa branscher, vilket sannolikt kräverförskjutningar i anställningsvillkor och matchnings- och utbildningsinsatsenProcessen kan underlättas av den trend i riktning mot decentraliseradlönebildning som pågått i under trycket avgrandläggande ändrade förhållanden på arbetsmarknaden. Löneökningar kan ifortsättningen komma att i högre utsträckning baseras påproduktivitetstillväxt. Detta är dock främst partemas på arbetsmarknadenansvarsområde. Många av de strakturellareformer som genomförts eller planeras kommer att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och bidra till att underlätta det privata näringslivetsomvandling och utbyggnad. Exempel på detta är skattereformen, förändringamainom sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa, sänkt ersättning iarbetslöshetsförsäkringen och reformeringen av arbetsrättslagstiftningen.Fortsatta ansträngningar måste göras för att ytterligare öka flexibiliteten påarbetsmarknaden, såväl vad avser lönebildningen som i andra avseenden.Härigenom skapas bättre föratsättningar att nå hög tillväxt utan inflation. Finanskrisenhotade att allvarligt skada betalningssystemet. Genom den statliga bankgarantinoch en stram finanspolitik var det möjligt att få ner räntoma. Det medfördebland annat att betalningssystemet kunde återhämta sig snabbare än de flestakunnat ana. Därmed är också fömtsättningama goda för att kreditväsendet skallfungera bättre än spekulationsyra och under krisen i börjanav . Den stigande lönsamheten,det stadigt högre kapacitetsutnyttjandet, den växande inhemska efterfrågan, delägre räntoma och de allt positivare framtidsförväntningaraa hos hushållen göratt investeringarna inom näringslivet, och inte minst inom industrin, bör ökakraftigt . En föratsättning är dock att företagensförsörjning med riskkapital fungerar tillräckligt väl. De omfattandenyemissioner som förekommit på Stockholmsbörsen tyder på att så är fallet.Främst har storföretagens kapitalbas därigenom breddats på ett sätt som skaparföratsättningar för en investeringsuppgång. För de små företagen harskatteförändringama stor betydelse. Dessutom tillförs riskkapital via despeciella bolag som bildats i samband med utskiftningen av medel frånlöntagarfondema. Företagsklimatet i Sverigehar förbättrats dramatiskt . Villkoren för företagande ärnu mer förmånliga och stabila i än de kanske varit under någon periodtidigare . Detta är också en av föratsättningaraa för denproduktions- och Prop.1993/94:150 Bilaga 1 '■'.yyy-/ y.y/// sysselsättningsexpansionsom är nödvändig för att åstadkomma fortsatt Prop. 1993/94:150 stadigtförbättrade offentliga finanser och hejdad tillväxt i statsskulden. F4nlljnii)p«o(yni, bawwnatluad titsaaal Prop.1993/94:150 Bilaga 1 1990 1991 1992 1993 Kdllo'Konjunk tur innitum och Finansdepinctncntei. HiBliiUcBSförvtntoincar om Svcrt(«s ckonetni Netualmellan tnöcl tom in>r pl förldttnnc resp. fftnlmrin undertiAmustc 12 19S6 1987 1968 19&9 1990 1991 1992 1993 1994 Kalla: konjunkiurbiioiTcieT. 1985 1986 1987 198Ö 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Kåda: Statistiskt ceniraibyrln Nyaamildal«di{a platser Sisontsicnsad sene ntol nyanmälda ediga platser S mån.glidonde ■ned el värde 1986 1387 1988 1989 1990 1991 1992 199i Kålki- Suiistiska centnlbyrln. B Dagsläget och framtiden Prop. 4.1 Det globala och det europeiska samarbetet Världsekonominhar präglats av två fenomen, dels instabilitet påfinansiella marknader, dels flera nya viktiga avtal för ökad frihandel. Ränte-och valutaoron diskuteras . Attflera frihandelsavtal kunnat föras i hamn 1992-94 kan tyckas förvånande medtanke på den lågkonjunktur som präglar och , och som befann sigi för bara . Uppenbarligen är de protektionistiska krafteraa iindustriländeraa trots allt inte övermäktiga när det kommer till kritan, inteens i lågkonjunktur Detta är självklart glädjande. Det spelar sannolikt rollatt interaationella handelsförhandlingar är så utdragna att konjunkturen hinnerväxla initiering och avslut. Det verkligt avgörande beslutet förefaller motbakgrand av senare års erfarenheter därför vara beslutet att starta enförhandlingsprocess. Protektionistiska strömningar visar dock sannolikt sinstyrka när ingångna avtal och förpliktelser att liberaliseraskall tillämpas i praktiken. Settur ett globalt perspektiv är det slutligt undertecknade viktigastav dessa avtal. För dagen betydet avtalet mest för industriländema, eftersomde står för de största andelen av världshandeln. För framtiden betyder dockavtalet sannolikt mer för u-ländema, eftersom det säkerställer enutvecklingsväg för dem byggd på exportledd tillväxt. Bl.a. innehåller avtaletett avskaffande av restriktioner på u-landsexport av tekovaror senast år 2005.För iimebär detta att de tekokvoter som vi får leva med som EU-medlemendast blir temporära. För som liten utrikeshandelsberoende nation innebäravtalet också i övrigt stora fördelar genom tullsänkningar på vår export, ettregelverk för den intemationella tjänstehandeln och ett stärkt och enhetligthandelssystem i den nya världshandelsorganisationen ,. Tillskillnad mot de andra avtalen är globalt. De övriga är av regionalkaraktär De regionala avtalen kan ses på två sätt, dels som ett förstaregionalt steg mot global frihandel, dels som motsatsen, dvs. ett uppgivande avambitionen att skapa global frihandel och i stället som ett näst bästaaltemativ för en mindre grapp länder att skapa regional frihandel. Vilken avdessa två synsätt som kommer att dominera är svårt att säga med någonsäkerhet. innebär såväl regional liberalisering som ansträngningar iriktning mot global frihandel att befmtliga handelsrestriktioner avskaffas.Åtgärdema förstärker och kompletterar sålunda varandra. har ettintresse av att motverka en regionalisering av världshandeln och verka för attden europeiska integration är steg på vägen mot global frihandel. INordamerika ingicks , vilket banar väg för ökadfrihandel mellan , och . utvidgningav avtalet till länder i karibiska övärlden och några länder i Prop.1993/94:150 , bl.a. . IEuropa genomfördes enligt tidtabellen 1992 kontinentens sannolikt mestomfattande liberaliseringsprogram i form av EG:s "Inre Marknad". Detföljdes upp med , som knyter EFTA-ländema ekonomiskt nära till EG.Avtalet ger och EFTA-ländema (utom ) fri varahandel (utom medlivsmedel och jordbraksvaror), fri rörlighet för individer, fri tjänstehandeloch fri kapitalrörlighet. Den grad av medinflytande och gemensamt beslutsfattandesom EFTA-ländema eftersträvade inom ram gick dock inte att uppnå.Föratsatt att EU-avtalen med de fyra EFTA-kandidatländeraa förverkligas införsfrihandel i (exklusive ) för den sista återstående storavaragrappen, nämligen livmedel, jordbraksprodukter och fisk. Ettstort antal avtal har ingåtts som syftar till ökad handel och djupare ekonomiskintegration mellan två delar. För är detta integrationsarbeteav central ekonomisk och politisk betydelse. Vi har ett starkt egenintresse avatt kunna påverka, driva på och hävda de nordiska intressena i sammanhanget. Människomai , samt Öst- och är engagerade i ett gigantisktsamhällsbyggande. Det gäller inte bara att säkerställa fungerande demokratieroch rättstaten som man måste stabilisera ekonomiema skall man skapainstitutionella föratsättningar för en fungerande marknadsekonomi för snabbtväxande välstånd. och årtionden är vår kanske viktigasteuppgift i att politiskt och ekonomiskt understödja dessa strävanden,bl.a. genom att som medlem i EU arbeta för en tätare integration av de tidigarekommunistiskt styrda statema med . EU är den organisation som harstörst potential politiskt och ekonomiskt att underlätta omställningen i öst.En uppgift för som medlem blir att driva på för att denna potentialockså utnyttjas maximalt. IEU kommer att driva sin traditionella frihandels-och u-landsinriktadehandelspolitik. Det är viktigt för , och ochu-ländema, men i lika hög grad för självt. Under de 20 gångna åren avliberal frihandelsrevolution i världsekonomin har ett par miljarder människor iAsien, och östra tagit stegel in i marknadsekonomin. Bortaär ekonomisk inåtvändhet och Sovjetinspirerad statlig planering. Entreprenörer,företag, och länder utnyttjar i växande utsträckning sina komparativa fördelaroch möjligheter till stordriftsfördelar. Människoma i har med ökadeinkomster tillgång till ett allt större urval av inhemskt producerade ochimporterade varor och tjänsten får den offentliga sektom i dessaländer växande resurser för att tillfredsställa bl.a. sociala ochutbildningspolitiska önskemål. Det som sker inomEU är av avgörande betydelse för svensk ekonomi och välfärd. Detta gälleroberoende av vilka former anknytning till den Europeiska gemenskapenkommer att ta sig. Vårt inflytande över denna utveckling är däremot heltberoende av ett svenskt medlemskap. FörEU är utvidgningen med nya medlemsländer och deras integrering Prop.1993/94:150 i unionen en av de viktigaste näraliggande uppgifteraa. Depolitiska Bilaga 1 överenskommelser som har träffats med , ,och innebär att EU kan ha sexton medlemsländer den 1 januari1995. IEU:s arbete spelar frågan om sysselsättning och arbetslöshet vid fortsatt låginflation en stor roll. De framsteg som arbetet med genomförandet av den inremarknaden innebar medförde en visssysselsättningsökning i Gemenskapen. En mera permanent förbättring avsysselsättningsläget har dock uteblivit. Arbetslösheten har därigenom blivitstrakturell och ett flertal åtgärder krävs för att lösa problemen. Attåstadkomma bättre fungerande och mer flexibla arbetsmarknader liksom attförbättra utbildning och infrastraktur i övrigt, tillhör därför de viktigastefrågoma inom EU. Ett viktigt steg för att förbättra samarbetet i dessa frågortogs med den vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning somKommissionen lade fram för . Den följs nu uppgenom en rad åtgärder, både nationellt och gemensamt. baseras på trehuvudlinjer: Det krävs stabila makroekonomiska förhållanden, somstödjer marknadskrafterna, Det krävs strakturella åtgärder som förbättrarindustrins konkurrenskraft och som möjliggör fullt utnyttjande av den inremarknaden (bl.a. transeuropeiska nätverk TEN), Det krävs förbättringar av arbetsmarknademasfunktionssätt. Arbetetmed att utveckla formeraa för det ekonomisk-politiska samarbetet pågån Sverigeär genom samarbetet mellan EU och EFTA redan delaktigt i EU:s arbete för ökadtillväxt och sysselsättning. Ett konkret resultat är att EuropeiskaInvesteringsbanken (EIB) beräknas få möjlighet att finansiera projekti EFTA-ländema. och banken har inlett diskussioner om finansiering avsvenska projekt inom energi, miljövård och infrastraktur med anknytning tilltranseuropeiska nätverk. Vidare utvecklas samarbetet mellan EIB och denNordiska investeringsbanken. Sverigeföljer nära EU:s ekonomisk-politiska samarbete och utvecklingen av denekonomiska och monetära unionen, EMU. Underfas 11 av EMU, som inleddes , skall samordningen av denekonomiska politiken förstärkas. I denna fas gäller regler som syftar till attförhindra att medlemsländema för en oansvarig finanspolitik. En särskildprocedur vid alltför stora underskott i de offentliga finansema skalltillämpas. () startade sin verksamhet . harfrämst till uppgift att förbereda valutaunionen, dvs. den tredje fasen av EMU. Äveni arbete spelar frågan om sysselsättning och arbetslöshet en stor roll.I en omfattande studie har orsakema till arbetslösheten i medlemsländemaingående undersökts, och förslag till åtgärder skall Prop. 1993/94:150 läggasfram. Studiens slutsats är att den huvudsakliga orsaken till Bilaga 1arbetslösheten i OECD-ländema är bristande fömyelse och anpassning. Dettagäller inte minst . Studien kommer att behandlas vid , och den har också utgjort underlag för ensysselsättningskonferens mellan de sju stora industriländema i i mars1994. lägger stor vikt vid sysselsättningsstudie, och särskiltvid att den skall ge ett konkret underlag för hur en politik som kraftfullt kanöka sysselsättningen skall se ut. samverkar här med de övriga nordiskaländema. Äveni det nordiska samarbetet har sysselsättningsfrågorna spelat stor roll, ochSverige har aktivt deltagit i och drivit detta samarbete framåt somordförande i . De nordiska fmans-och ekonomiministramalade fram rapporten , där en lång rad åtgärder för ökad sysselsättning pånationellt och nordiskt plan presenterades. Vidare harinfrastrakturinvesteringar av nordiskt intresse studerats, där både konkretaprojekt och frågor om finansiering aktualiserats. 4.2 Den internationella konjunkturen Konjunktureni OECD-området är fortfarande starkt splittrad. Uppgången i har tilltagit istyrka och sker nu på bred front. Företagensinvesteringar ökar kraftigt som det höga bostadsbyggandet fortsättenDen privata konsumtionen stiger gradvis på grand av att hushållens inkomsteroch förväntningar stiger i takt med den tilltagande sysselsättningen. Även i Kanadaoch förefaller återhämtningen vara befäst. I kanBNP komma att växa med 1994. Den för tillfället starktkonsumtionsdrivna uppgången dämpas successivt av en stramare finanspolitik ochersätts av en tilltagande investeringsuppgång. Densvaga konjunkturatvecklingen i fortsätten Regionen som helhetkan ha passerat bottenläget, men det saknas fortfarande säkra indikationer påatt en återhämtning inletts. Den fortsatt låga aktiviteten har medfört attinflationen sjunkit ytterligare. I västra skedde en viss återhämtningunder . BNP väntas emellertid sjunka på nytt i början av1994 på grand av minskad privat konsumtion. Först under senare delen av 1994väntas en svag uppgång. I sker sannolikt en återhämtning under 1994.Tilltagande nettoexport och stigande privat konsumtion väntas bli de drivandekraftema i uppgången. IJapan går det ännu inte att skönja några tecken på att en vändning skulle varanära förestående. Den rekordstarka yenen försvårar en exportleddkonjunktumppgång. Företagens vinster faller, vilket påverkar investeringar ochsysselsättning negativt. Även den privata konsumtionen dämpas på grand av lägretillväxt i löner och bonusutbetalningar. Samtliganordiska länder upplever en relativt stark återhämtning under Prop. 1993/94:1501994 och fortsatt god tillväxt föratses även . Arbetslösheten Bilaga1 i de nordiska ländema påverkas dock ännu förhållandevis svagt av tillväxtenäven om sysselsättningen nu börjar öka i och . Stark konkurrenspå hemmamarknaden, en hög andel ledig kapacitet i näringslivet och en förväntadappreciering av valutoma bibehåller inflationen på en låg nivå. Penningpolitikenstår alltjämt i fokus för bedömningen av den ekonomiska utvecklingen. Kraften iuppgången fick den amerikanska att dra upp de korta räntoraa för att hindra inflationen frånatt blossa upp. Farhågor för en inflationsuppgång drog upp också de långaräntoraa. Även de europeiska räntoraa påverkades. Betydanderäntesänkningar i samtliga Kontinentaleuropeiska länder har ännu inte genereratnågon återhämtning. Mot bakgrand av den låga aktiviteten och det lågainflationstrycket anses realräntoraa i flertalet europeiska länder höga. Detfinns tydliga tecken på att inflationen avtar i och att den kan närmasig 1995. Detta skapar, tillsammans med den finanspolitiska åtstramningen,utrymme för fortsatta räntesänkningar och övrigaeuropeiska länder kan därmed följa eften En sådan lättnad ökar utsiktema för enåterhämtning i tillväxten. Det kan därtill finnas ett visst utrymme för lägrelånga ränton I är det penningpolitiska expansionsutrymmet mycketbegränsat. Trots de mycket låga räntoma kan man dock inte utesluta ytterligaresänkningar av diskontot. Detbudgetförslag som godkändes av den amerikanska kongressen i början av augusti1993 innebär att en betydande finanspolitisk åtstramning för perioden framt.o.m. Svagaoffentliga finanser är ett problem för de europeiska ländema. Under 1994stramas dock finanspolitiken åt i flertalet europeiska länden vilket bör stärkamarknaderaas förtroende och bidra till lägre ränton Konsolideringen läggergranden för en mer balanserad ekonomisk utveckling i ett medelfristigtperspektiv, men innebär sannolikt på kort sikt alt den inhemska efterfråganförsvagas. Den expansiva finanspolitiska inriktningen i står i starkkontrast till åtstramningaraa i flertalet länder i OECD-området. I början avfebraari lade den japanska regeringen fram det Qärde och största stimulanspaketet inom loppet av 18 månaden var skattesänkningar ettviktigt inslag vid sidan av infrastraktursatsningar. Skuldsaneringsprocesseni den privata sektom, främst hushållen, har varit ett grandläggande problem förmånga industriländer , bl.a. , , ,, och de nordiska länderaa. Med undantag för framstårskuldsättningen inte längre som ett lika stort hinder för stigande privatkonsumtion. Den höga arbetslösheten har dock en dämpande effekt på inkomsteroch konsumtionsbenägenhet. Ökad sysselsättning utgör nu den enskilt störstaekonomisk-politiska utmaningen i . ärockså en viktig förklaring till de svaga offentliga finansema. Först Prop.1993/94:150 1995 väntas arbetslösheten börja minska totalt sett. IFjärran Östem exklusive , vilket inkluderar de s.k. fyra tigrama, dvs.Hongkong, , och , samt , , ochIndonesien, steg BNP med 1993. väntas tillväxten i denna regionuppgå till . På grand av överhettning nådde inflationen tvåsiffriga tal1993, främst beroende på utvecklingen i och . Detåtstramningsprogram som infördes av den kinesiska regeringen väntasbringa ned inflationen i till som tillväxten därmedockså dämpas. Sammantagetinnebär prognosen att utsiktema för OECD-området som helhet ljusnat något undersenare tid. BNP-tillväxten beräknas uppgå till , för att öka till 2,1995. förblir inflationstrycket lågt. Inflationen avtar till 2,4 %1994 för aft öka till 1995. Arbetslösheten i stiger tilldrygt och blir även kvar på den nivån 1995. De tidigare redovisadestelhetema på den europeiska arbetsmarknaden bromsar fortfarande nedgången iarbetslösheten. I har arbetslösheten varit i avtagande sedan 1992.I föratses arbetslösheten falla till och 1995 itakt med att konjunkturen förstärks.