prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Inkluderas även underskottenfrån privati-seringsbolaget i östra , Treuhandanstalt, och de stafligajäm-vägaraa uppgick underskottet till av BNP. De konsolideringsåtgärdersom beslutats väntas medföra att tmderskottet i den konsoliderade offenfligasektom sjunker till 1994. Budgeten under innevarande år innebärbl.a. att transfereringama till hushållen skärs ned, att lönema fryses i denoffentiiga sektom, att egenavgiftema till pensionen höjs och att skatten påolja och försäkringar ökar. Tillsammans innebär detta budgetförstärkningar påsammanlagt 60 miljarder DEM, vilket motsvarar av BNP. Under 1995återinförs det s.k. solidaritetstillägget på inkomstbeskattningen, vilket höjermarginalskatten. Finanspolitiken ger en restriktiv effekt under såväl 1994 och1995. har fortsatt de gradvisa sänkningarna av marknadsräntoma.Diskontot har sänkts från toppnivån till i dagsläget.Penningmängdsökningen har dämpats och har närmat sig det intervall somBundesbank satt som mål. En uthållig vändning i den tyska konjunkturenföratses först tmder , vilket ger en genomsnittiigBNP-tillväxt på endast 1/1994. Den privata konsumtionen utvecklas svagttill följd av låga löneökningar, stigande arbetslöshet och minskadetransfereringar till hushållen. Prognosen innebär en svagt sjunkande sparkvot,vilket måste bedömas som osäkert mot bakgrund av att arbetslösheten kommer attöka. Investeringama fortsätter att fella tmder 1994. Nettoexporten förväntas geett jwsitivt bidrag till BNP främst på grund av en mycket svag importutveckling.Den dåliga konkurrenskraften begränsar möjligheten till draghjälp frånuflandet. De sjunkande räntorna iimebär däremot ett stöd förkonjunkturappgången. väntas ekonomin att förbättras, men tillväxtenberäknas stanna på mycket måtfliga 1 1/. Inflationen kommer att sjunka till igenomsnitt . Låga löneökningar och den låga inhemska efterfrågan fören sjunkande inflation även 1995. Det innebär att kan fortsätta attlätta på penningpolitiken . De långa räntorna väntas dockinte komma att sjunka nämnvärt mycket mer . Återhämtningen i den brittiska ekonomin har nupågått och BNP-tillväxten uppgick till . Framför allthar den lättare penningpolitiken men också pimdets depreciering varit drivandekrafter bakom återhämtningen. De lägre räntorna har väsenfligt förbättrat hus- Hushållen är högt skuldsatta och bostads- Prop. 1993/94:100 länenföljer de rörliga räntoma, vilket gör att de tämligen snabbt fär ta Bilaga1.1 del av räntesänkningen. Uppgången i den privata konsumtionen har lettåterhämtningen, medan en mer markant uppgång i investeringarna väntas först1994. Inflationen har dämpats till rekordlåg nivå. Destigande importprisema har ännu inte slagit igenom i konsumentledet. Ävenlöneökningarna befinner sig pä historiskt låga nivåer. Exkluderas effekten avde kraftigt sjunkande räntoma ur inflationsstatistiken har dock inflationenstigit något . Den ökande ekonomiska aktiviteten har lett tilloväntat snabbt fallande arbetslöshet. Det är främst en följd av att företagenvar alltför pessimistiska i sina bedömningar under valutaoron och nuåteranställer personal, men också av att arbetsmarknadens flexibilitet har ökat. Budgetunderskottet växte kraftigt ochuppgick till av BNP. För budgetåret 94/95 väntar regeringen attunderskottet ska sjunka till av BNP för att i stort sett varaeliminerat under /99. För /95 föreslås bl a attmervärdesskatt på hushållsel införs, att skatten på drivmedel, tobak och försäkringarhöjs. Inkomstskatteskaloma inflationsjusteras inte. De offentligalönekostnaderaa hålls realt oförändrade . Efter den kraftiga initialadeprecieringen av pundet har växelkursen gradvis stärkts. Deprecieringen motD-marken uppgår till . Basräntan låg länge oförändrad på ,men sänktes till . Återhämtningen väntas tillta i styrka imder 1994och BNP-tillväxten beräknas till 2 3/. Den starkaste uppgången sker ibruttoinvesteringarna som väntas öka 1994. Den fortsatt högaskuldsättningen bland hushållen och höjningar av vissa indirekta skatter hållertillbaka utvecklingen i den privata konsumtionen något. Såväl export somimport väntas ta fert . höga importbenägenhet utgörsamtidigt en begränsning för den ekonoiniska tillväxten. BNP väntas 1995 växamed 2 3/. Inflationen föratses stiga imder prognosperiodentill följd av sjunkande arbetslöshet, ökat kapacitetsutnyttjande och av att deökade importpriserna fär genomslag i konsumentledet. Det gör att regeringensinflationsmål på kan bli svårt att hålla mot slutet av prognosperioden. Denfranska ekonomin utvecklades svagt under 1993och BNP beräknas ha fellit med . Den privata konsumtionen ökadenågot som investeringama uppvisade ett kraftigt fell. Okandearbetslöshet, svag utländsk efterfrågan och höga realräntor dämpade deninhemska aktiviteten och höll förväntningama bland hushåll och företag påmycket låga nivåer. stabiliserades ekonomin något,men det saknas fortferande tydliga indikationer på att ekonomin vänt uppåt.Industrienkäter indikerar emellertid att efterfrågan från uflandet ökar och attinga ytterligare produktionsneddragningar planeras. Inflationen har fortsattatt sjunka och ligger nu kring . Arbetslösheten har ökat och uppgick till av arbetskraften. Den franska fiancen har återtagit den initialadepreciering som följde Prop. 1993/94:100 efter att fluktuationsbanden inom ERMvidgades. Räntedifferensen mot Bilaga 1.1 D-marken har minskat för såväl delänga som de korta räntoma. Budgetunderskottet i den konsoliderade offentligasektom ökade till av BNP . I statsbudgeten ärhuvudinslagen att tillväxten i de offentliga utgiftema begränsas kraftigt, attprivatiseringar av statsägda företag realiseras vilket väntas inbringa 55 miljarderFRF och att en inkomstskatteieform genomförs som ger sänkta marginalskatter förhushåUen. Underskottet i den konsoliderade offentiiga sektom väntas ligga kvarkring av BNP. En vändning i den franska ekonomin föratses under1994, men BNP-tillväxten beräknas till endast 3/. Den inhemska efterfrågankommer att utvecklas svagt. Lägre räntor och sänkt inkomstskatt motverkas avfortsatt sjunkande sysselsättning och låga löneökningar. Nettoexporten väntasge ett litet positivt bidrag till BNP. Investeringama kommer att fortsätta attfella. fortsätter återhämtningen och BNP-tillväxten föratses uppgåtill 2 1/. Den svaga takten i återhämtningen innebär att arbetslöshetenkommer att öka imder 1994 och tidigast kan komma att stabiliseras först underloppet av 1995. Den höga arbetslösheten och det stora produktionsgapet iekonomin kommer att hålla inflationen på en låg nivå . De franska räntoma väntas följa utvecklingen i vilketinnebär att realräntoma sjunker ytterligare. Danmarksekonomi utvecklades något sämre än väntat tmder 1993. BNP var oförändradjämfört med . Orsakerna är inhemska och särskilt kan nämnas en lägre privatkonsumtion och lägre investeringar i företagssektorn än vad som tidigareförutsetts. Den allmänna osäkerheten i ekonomin med bl.a. en hög och stigandearbetslöshet och frågetecknen kring utgången av folkomröstningen omMaastrichtfördraget bedöms ligga bakom denna utveckling. En del av osäkerhetenhar nu skingrats och i kombination med expansiv finanspolitik under 1994väntas såväl privat konsumtion som bruttoinvesteringar att öka. Detta beräknasgenerera en BNP-tillväxt på 1994 och 2 3/1995. Uppgången är inte tillräcklig för att pressa nedarbetslösheten i någon större utsträckning och den öppna arbetslöshetenföratses ligga under hela prognosperioden. När aktiviteten i ekonominåterigen ökar stiger inflationen något imder både 1994 och 1995 men överskriderinte . Efter segern för Ja-sidan vid folkomröstningen imaj lade den nya regeringen fram ett reformpaket som främst består av enskattereform och en reform av arbetslöshetsförsäkringen. Skattereformen, som ärpermanent imderfinansierad, innehåller en relativt kraftigmarginalskattesänkning som delvis finansieras frän 1995 fram tillär 2000. Reformenav arbetslöshetsförsäkringen syftar till att öka flexibiliteten, bl.a. genomutbildningsvikariat, samt att motverka kontantstödets passivi- Prop.1993/94:100 serande effekter genom förändrade ersättningsregler. har följt en försiktigpenningpolitik med gradvisa räntesänkningar för aft undvika en depreciering avden danska kronan och har i det närmaste skuggat den tyska räntan. På senaretid har räntedifferensen för de korta räntoma sjunkit. I förhållande tillECU-index har den danska kronan försvagats mycket måttligt. Den finska ekonomin upplevde sitt tredje årmed negativ ekonomisk tillväxt. Fallet var visserligen inte fullt så kraftigtsom , men uppgick ändå till drygt 2 1/. Tudelningen i den finskaekonomin är mycket påtaglig och nedgången i hemmamarknaden har varit dramatisk.Det finns dock vissa signaler om att botten nu kan vara passerad. En entydigvändning i ekonomin är inte att vänta imder den första delen av 1994 och närden väl kommer föratses den bli blygsam. Exportuppgången motverkar raset påhemmamarknaden och leder till en BNP-tillväxt på 1/1994. Närspridningseffektema till den inhemska delen av ekonomin blir starkare 1995förväntas BNP öka med . Den finska markens depreciering har, liksom iSverige, iimeburit en kraftig konkurrenskraftsförbättring som förstärkts av enmarkant uppgång i produktiviteten i den finska industrin. Exporten har såledesstigit kraftigt främst genom att finska företag aggressivt tagitmarknadsandelar bl.a. genom ökad export till framför allt , dit exportenvuxit med . Bytesbalansen väntas, som en följd av detta samt en mycketsvag importefterfrågan, uppvisa ett överskottimder 1994 som växer . Brattoinvesteringama väntas börja växa först 1995.Sedan 1990 har brattoinvesteringama nästan halverats. Den svaga ekonomiskautvecklingen har medfört att arbetslösheten stigit dramatiskt. Nivån i slutetpå låg pä . Trots efter finska förhållanden ett stort antal personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder och den starka exportuppgängen väntas inteden öppna arbetslösheten sjunka nämnvärt tmder prognosperioden. Den finska krisen har inneburit stora påfrestningarpå de offenfliga finansema. Regeringen för en stram finanspolitik med bl.a.krav i budgeten på nedskämingar i personalutgiftema inom den offentligasektora. Budgetförslaget är också mycket stramt även om regeringentvingats till vissa eftergifter i de offentliga löneförhandlingarna. Penningpolitiken har sedan marken började flytafritt ändrat karaktär . Till en början interveneradeFinlands Bank ofta på marknaden för att försöka förhindra ytterligare fell iväxelkursen, vilket dock inte alltid lyckades. antog banken ettinflationsmål som skall gälla . Därefter har både de korta och delånga räntoma fellit liksom differensen till de tyska räntorna. I prognosenantas att rän-toraa feller i takt med de tyska. uppvisar en något annorlunda bild än sinanordiska grannländer. Även påverkades av den intemationellalågkonjunkturen . BNP-tillväxten uppgick dock till jämförelsevis goda1,. Fast-landsekonomin växte något mer. För både 1994 och 1995 väntas BNP ökamed ca 2 1/. Bakomden förväntade uppgången i privat konsumtion ligger det fektum Bilaga 1.1 attskuldsaneringen bland företag och hushåll, som inleddes tidigt i , nu ärlångt framskriden och förväntas snart kunna vara överstånden. Finanspolitikenhar lagts om i en mer stram riktning och sker enytterligare reduktion av det, intemationellt sett, låga budgetimderskottet.Noiges offenfliga finanser är tack vare oljeinkomster-na i relativt gott skickmen har de reala utgifterna stigit mer än BNP, något som regeringen ioch med budget inte tillåter. Arbetslösheten pä väntas sjunkaendast marginellt . Därför undersöker regeringen noggrantvilka positiva sysselsättningseffekter som kan uppnås genom en ändring isammansättningen av de offentliga utgiftema från transfereringar tillinvesteringar. Underhela 1993 har växelkursen gentemot ECU-index legat i stort sett stilla trotsflera perioder av kraftig turbulens inom ERM-samarbetet och trots att de norskakorträntoma legat under de tyska. Under slutet av året var räntedifferensenäven på den långa sidan svagt negativ. Inflationen var tmder 1993 omkring 3 %trots höjda indirekta skatter. Regeringens inkomstpolitiska samarbete medlöntagaroiganisationeraa har lett till måttliga löneökningar, en utvecklingsom väntas bestå. Inflationen förväntas sjunka en aning och förblioförändrad tmder 1995. K) 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 3 Utrikeshandel Prop. 1993/94: lOO Bilaga 1.1 Den svenska varaexporten tilltog markantunder loppet av 1993 och beräknas ha vuxit med i volym jämfört med1992, vilket är mer än vad som föratsågs i regeringens höstprognos. Takten iuppgången kulminerar då exporten stiger för att dämpas tillknappt 1995. Exportmarknaden utvecklades sämre än vad som tidigareföratsetts och krympte med . Också har marknadstillväxtenfått revideras ned pä grund av den sämre intemationella konjunkturen.Sammantaget innebär detta att svensk export tagit större marknadsandelar änväntat. Andelsvinsteraa bedöms bli stora även , för att mattas avbetydligt 1995. Varaimporten tog fert trots att deninhemska efterfrågan dämpades ytterligare. beräknasimporten gradvis tillta i takt med den stigande inhemska efterfrågan. Trotsimportökningen bedöms handelsbalansen förstärkas ytterligare både 1994 och1995. En samtidig förbättring av nettot av räntebetalningama till och frånutlandet förväntas resultera i att bytesbalansen 1995 visar ett överskott på67 miljarder kronor, motsvarande av BNP. 3.1 Export och import Avmattningenav den ekonomiska aktiviteten i , i synnerhet i , harvarit den främsta anledningen till de successiva nedrevideringama av den totalamarknadstillväxten för bearbetade varor för både 1993 och 1994. Uppgången iNordamerika och har inte varit tillräcklig för att motverka ensammantagen försämring av marknadstillväxten, liksom heller inte expansionenutanför OECD-området främst i . Effekteraa av en svag marknadsutveckling har dockmotverkats av den svenska industrins allt bättre konkurrenskraft. Redan föreövergängen till flytande växelkurs fenns en tendens till stärkt konkurrenskraftdå lönestegringarna var måttliga och produktivitetstillväxten tilltog. Sänktaarbetsgivaravgifter och deprecieringen av kronan medförde att den relativaenhetsarbetskostnaden minskade tmder 1993. Trots den negativa marknadstillväxten kunde därförexportvolymen stiga snabbt . Under periodenjanuari-september ökade varaexporten jämfört med motsvarande periodföregående år. Ökningen tmder uppgick till iårstakt. Exporten av bearbetade varor till våra 14 viktigaste handelspartner,(14), steg med i värde januariseptember. Förmånga viktiga exportindustrier har efterfrågeläget emellertid varit kärvt.Detta gäller bl. a. stål-, pappers- och massa- samt delar av verkstadsindustrinsom alla lider av överkapacitet. Marknadsandelsförlusterna för bearbetadevaror inom 0ECD(14) avtog då rela-tivpriseraa började fella. För1993 stannade de svenska företagens prishöjningar vid i svenskakronor, vilket är liktydigt med en sänkningav relativpriserna med . Detta ledde till att marknadsan- Prop.1993/94:100 delama steg , att jämföra med en minskning med Bilaga 1.1 1992. Tabell3.1 Exportmarknadstillväxt, relativa priser, marknadsandelar och export avbearbetade varor -0,8 0,4 importpriser, SEK Svenska exportpriser Relativpris -1.2 -1,9 -0,7 -13,9 -5,5 -4,4 -2,2 -3,9 -5,0 -2,9 Ännu: Exportmarknadstillväxt avser en sammanvägning av importökningen avbearbetade varor i olika länder. Som vikter har använts ländernas andelar sommottagare av svensk export av bearbetade varor. importpriservägs samman på motsvarande sätt. Källor: , ochFinansdq)artementet. Det är emellertid på marknadema i som desvenska företagen noterat sina största exportframgångar efter deprecieringen.Visserligen har tillväxten i denna region varit betydligt starkare än iOECD-området, men det är i första hand på grund av marknadsandelsvinster somexporten kunnat öka så dramatiskt. Exporten till , , de s.k. dynamiskaasiatiska ekonomierna (, , , , ochMalaysia) samt steg med i löpande priser under periodenjanuari-juli 1993 jämfört med . Det motsvarar25 % av ökningen av den totala svenska exporten och innebär att avden svenska varaexporten gick till denna region. Skillnadema i konjunkturfås mellan olika delar avvärldsekonomin väntas minska . I takt med attkonjunkturappgången tilltar alltmer i , somekonomierna i och fortsätter att expandera,beräknas marknadstillväxten för bearbetade varor inom OECD-området tilltaunder 1994 och 1995. innebär en ökande aktivitet i andra delar avvärlden, främst och vissa av ländema i , attden totala marknaden för bearbetade varor ökar ytterligare något snabbare underperioden. Diagram 3.1 Marknadsandeloch relativpris fSr export av bearbetade Prop. 1993/94:100 varor till 14 Bilaga 1.1 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 , , och . Exportprognosen vilar på ett antagande om eneffektiv appreciering av kronan under loppet av 1994 och 1995 med perår. Detta resulterar emellertid i en depreciering av kronan mellan 1993 och1994 mätt mellan årsgenomsnitten. Apprecieringen innebär en viss press nedåt påföretagens prissättning tmder perioden. Prognosen föratsätter att företagen fören försiktig prissättningspolitik och att exportpriseraa därmed ökar måtfligtunder såväl 1994 som 1995. En mycket god konkurrenskraft och försiktigprissättning väntas leda till att de redan höga marknadsandelsvinstema 1993stiger ytterligare 1994 för att mattas av märkbart 1995. Det är inom 0ECD(I4)de största andelsvinsteraa sker 1994 och 1995, medan de blir något lägre iresten av världen. Med både tilltagande tillväxt i omvärlden och enavsevärt förbättrad förmåga hos svensk industri att ta marknadsandelar beräknasexportvolymen expandera kraftigt . En analys av exportensförlopp tyder också på att den snabba ökningstakten under andra halvåret 1993medför att tillväxten mellan årsgenomsnitten blir hög, även med en måttliguppgång under loppet av 1994. Den totala exporten av bearbetade varor beräknasmot denna bakgrund, efter att ha ökat med 1993, växa med 1994 varefter tillväxten sjunker till 1995. Exporten avbearbetade varor till (14) ökar i ungefär samma takt. Den totala svenskaexporten inkl. tjänster väntas öka med knappt II % 1994 och 1995. Exportvolymens snabba utveckling innebärett osäkerhetsmoment i bedömningen av utvecklingen . Frågan äri vilken utsträckning svensk exportindustri har tillräcklig kapacitet för att mötaefterfrågeökningen utan att slå i kapacitetstaket. Detta skall ses i Prop.1993/94:100 ljuset av de neddragningar av industrins investeringar som gjortsimder Bilaga 1.1 recessionen. Den snabbt stigande produktionen (se kapitel4) skulle kunna medföra att nästan all ledig kapacitet tas i anspråk i slutetav om inte den prognosticerade investeringsutvecklingen kommer till stånd. Det positiva utfellet av Uruguayrunda är avstor betydelse för världsekonomin och kommer att påverka den svenska exportengynnsamt. Det kommer dock sannolikt att ta innan effektema av avtaletblir märkbara. Den svenska varainq)orten har utvecklats svagtsedan 1990. Den ackumulerade minskningen uppgår till under perioden1990-93. steg emellertid importen igen. Bedömningen av importen av bearbetade varor baserasi hög grad på utvecklingen av den s.k. importvägda efterfrågan. De olikaefterfråge-komponentema vägs samman med avseende på genomsnittligtimportinne-håll av bearbetade varor. Tabell 3.2 Importvägd efterfrågan pä bearbetade varorBidrag till förändringen av importvägd efterfrågan, procentenheter OffenUig varukonsumtion Privat varukonsumtion av bearbetade varor Lagerförändringar Importvägd efterfrågan Import av bearbetade varor 0,3 0,3 -0,2 -2,5 -0,9 -2,1 -5,1 -7,5 1,1 -2,2 -0,3 -3,3 -0,1 -2,9 -1,0 -0,1 -1,6 -0,6 -2,8 3,3 -0,6 -2,4 2,5 -0,2 0,6 -0,8 1,9 5,6 0,6 -0,1 1,2 0,0 2,3 3,5 0,5 Armu: Beräkningama av importvägd efterfrågan utgår frånkonstant importinnehäll. Källor: och . föll den importvägda efterfrågan med nästan3 %. Utvecklingen förklaras i huvudsak av kraftigt fellandemaskininvesteringar och privat varukonsumtion. Nedgången motverkades delvis aven långsammare lageraweckling samt av stigande offentlig förbrukning. År 1993beräknas den importvägda efterfrågan ha minskat med . De viktigastebakomliggande fektorema var ånyo sjunkande maskininvesteringar ochvarukonsumtion. Fallet motverkades emellertid av en betydande uppgång ivaraexporten. beräknas BNP växa med knappt 2,5 %.Tillväxten genereras uteslutande av en kraftig exportuppgång samt av enåterhämtning av maskininvesteringaraa. Bidraget till den importvägda efterfråganberäknas därmed stiga med . betyder varaexportökningen mindrefor ökningen av den importvägda efterfrågan, men detta uppvägs av att andraefterfrågekomponenter växer allt snabbare. Tabell 3.3 Export och import av varor Procentuell volymutveckling 1994 1995 -46,8 -10,1 -1,0 -2,0 -24,3 -0,3 -0,5 -7,0 -2,1 -0,2 Källor: , ochFinansdepartementet. Normalt ökar importen av bearbetade varor betydligtmer än den importvägda efterfrågan. Detta fenomen kan ses som ett uttryck förden allt större intemationella specialisering som karaktäriserar världshandeln.En annan central faktor för importutvecklingen är förhållandet mellan prisernapå importerade respektive hemmaproducerade varor. Slutiigen är ocksåkapacitetsutnyttjandet av betydelse. utvecklades importen av bearbetade varoroch importefterfrågan ät olika håll, vilket är både ovanligt och svårtolkat.Förklaringen kan dels vara att importinnehållet i exportindustrins användningav insatsvaror var betydligt högre än vanligt, vilket kan uppstå t.ex. vid utslagningav svenska tmderleverantörer, dels att effekter av ändrade relativpriser slårigenom med viss tidsfördröjning. Det är emellertid osäkert om detta räcker föratt förklara utvecklingen. beräknas importen av bearbetade varor växalångsammare än efterfrågan. Det finns flera skäl till detta. Under slutet av1980-talet var kapacitetsutnyttjandet högt, något som drev upp importandelaraatill onormala nivåer. Vid dagens låga resursutnyttjande finns det godamöjligheter för inhemska producenter att återta andelar på hemmamarknaden.Utsiktema förstärks också av den gynnsamma relativprisnivå som deprecieringenav kronan och en måttlig utveckling av enhetsarbetskostnaden inneburit.Importprisema för bearbetade varor steg 1993 med i genomsnitt ,vilket i huvudsak förklaras av deprecieringen. Den svaga inhemska efterfråganmedförde emellertid att såväl utländska exportörer som svenska importörertvingades att sänka sina vinstmarginaler. Trots detta steg importpriserna 8procentenheter mer än hemmamarknadsprisema som ökade med . och nästaår beräknas hemmamarknadsprisema utvecklas något snabbare än importprisema.Detta beror delvis på den väntade apprecieringen av kronan. Relativprisetförblir dock betydligt högre än det som råddeinnan kronan började flyta. bedöms emellertid inte kapaci- Prop. 1993/94:100tetsutnyttjandet och relativprisema kunna förhindra att importen växer Bilaga 1.1 snabbare än den importvägda efterfrågan. Importvolymen föratses ökamed drygt I procentenhet mer, vilket ändå är mindre än vad som bör gälla vidmer normala betingelser vad avser resursutnyttjande och relativpriser. -1,3 -1,6 -1,6 -1,6 -1,6 Sjöfartsnetto Övriga transporter Resevaluta Övriga tjänster -21,7 -0,5 -22,8 -0,2 -13,6 -1,0 -12,3 -0,1 -13,6 -10,0 -13,2 -2,5 Avkastning på kapital därav räntenetto direktinvesteringar portföljaktier -30,1 -45,2 15,9 -0,8 -37,7 -49,8 12,9 -0,8 -39,3 -48,1 9,5 -0,7 -30,1 -40,2 12,1 -2.0 -24,3 -37,2 14,9 -2,0 -12,4 -15,2 -13,6 -13,9 -14,5 -21,4 -1,5 -31,3 -2,2 I överenskommelse medrekommendationer från IMF ingär inte längre löner som delpost i övrigatjänster. Dessa har lyfts ur och redovisas separat som falctorinkomster ibytesbalansen. Arwru: P.g.a. avrundning summerar inte alltid delama tilltotalen. Källor: , och Finansdartementet. Genom en kombination av svag inhemsk efterfråganoch en fÖr svenska produkter dramatiskt förstärkt intemationell konkurrenskrafthar nettot av varuhandeln med utlandet förbättrats snabbt. beräknasöverskottet uppgå till av BNP.