prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — SIDA-biståndet, som hittUls ihuvudsak inskränkt sig tiU bidrag vid katastrofer, omfattar /93också stöd tiU enskUda organisationer för insatser i . Det svenskabiståndet uppgick /93 tUl totalt 247,5 mUjoner kronor och fördelade sig påföljande biståndsorgan: BUS, totalt: S-wedecorp, totalt: SnA, totalt: Under1990 normaliserade de flesta samarbetet med , inled-rUngsvismed vissa begränsrdngar. har efter frysningen 1989 återupptagit biståndssamarbetetmed . MUjöinsatser, sociala insatser, insatser ämnade att bidra tillutvecklingen av ett pluralistiskt samhälle samt den ekonomiska reformprocessenhar angivits som hädan-efter prioriterade sektorer. Bistånd lämnas främst iform av utvecklingskrediter och tekniskt samarbete genom BITS. har drygt 40 krediter med en totalkreditvolym på ca 3,3 mUjarder kronor lämnats. har gått fiUutbyggnaden av landets telekommunikationer. Ett antal projekt inom vatten ochavloppsrening och fjärrvärmeutbyggnad är imder beredrUng. Inomdet tekruska samarbetet har imder en dryg tioårsperiod totalt ca 140 insatser,tUl största delen i form av kunskapsöverföring genomförts till en kostnad av130 . DärtUI kommer 25 mUjoner kronor för ca 450 kinesiskadeltagare i den internationella kursverksanrheten. Utbetalat /93: utveckUngs-krediter 235mUjoner kronor, tekniskt samarbete 7,2 mUjoner kronor samt internationellakurser (45 personer) 3,0 mUjoner kronor. Swedecorpmedverkar i två samrisk-företag, som avser produktion av läkemedel respektivevärmettåd. Dessutom bedrivs i regi oUka typer av import-främjandeinsatser som omfattar bl.a. exportseminarier för kineser, utgivning avexportguider, bevakning av Kinamässor i m.m. Dessutomges stöd tUl Trade CouncU. Totalthar 1,4 mUjoner kronor betalats ut /93. Sarec:sforskningssamarbete med inleddes och har hittUls fått stöd med ca 33mUjoner kronor. Samarbetet koncen-tterades tidigare tUl medicinsk forskning ochlantbruksstudier, men har breddats och omfattar nu ävenlandsbygdsindustti-aUsering och ett skogs- och mUjöprojekt. Totalt har betalats ut under1992/93. Bistånd genom enskilda organisationer GenomSvensk-tibetanska skoUöreningen har skolbyggesprojekt inletts i . Totalt har betalats ut under1992/93. Ekonomi, politik och samhälle Detmalaysiska samhäUet präglas i mycket stor utsttäckning av befolkningens etniskasammansättrUng - malayer (), kineser () samt indier (). De poUtiskakonfliktema löper utmed de etniska skUje-linjema snarare än efter ideologiskasympatier. Ändasedan självständigheten har den poUtiska makten innehafts av en aUmäntborgerUg regeringskoaUtion som dominerats av malayema. Efter raskravaller 1969meUan malayer och kineser har landet upplevt av stabUitet ochekonomisk tiUväxt. Formeln för att uppnå detta har i princip inneburit attmalayema dominerat det poUtiska Uvet under det att kineserna tonat ner sina poUtiskakrav och ägnat sig åt ekonomisk verksamhet De senaste tio årens mycket kraftigaekonomiska tiUväxt i genomsrUft , har bidragit tUl framväxten aven ekonomiskt stark malayisk medel-klassbefoLkning, och de tidigare så skarpaekonomiska skiljeUnjema meUan malayer och kineser börjar nu luckras upp. Samtidigthar andelen fattiga av befolkningen sjunkit drastiskt och uppgår nu tUl ca 2 %-1970 var motsvarande sUfra . under premiärministerMahafhfr, har den ekonomiska poUtUcens inriktning ytterUgare accentuerats påekonomisk tiUväxt Detta bör ses som ett led i Mahathfrs målsättning,"Vision 2020", att ska uppnå in-dusttieU status . Förnärvarande motsvarar miUtärutgifter-na av BNP. En långsiktig ökningav mUitärutgiftema kan förutses då genomför en omfattande moderniseringav sitt försvar. Större nyanskaffningar inom aUa vapenslagen pågår. Mänskliga rättigheter, demokrati Malaysiaär en konstitutioneU monarki, och de poUtiska institutionema i landet byggdesupp efter brittisk förebUd genom allmänna parlamentsval i enmansvalkretsarvart femte år. För tidningsutgivning krävs pubUceringstiUstånd. finns men med begränsade spridningsmöjUgheter. LandettiUämpar dödssttaff för vapeninnehav och narkotikabrott. Det finns vidare enlagstiftning som härrör från kampen mot den kommunistiska geriUan och som germyndighetema rätt att internera individer utan domsfolsförfärande. Oberoendeorganisationer för mänskUga rättigheter tiUåts inte. Totaltutbetalades /93 21 mUjoner kronor (inklusive krediter) med följandefördelning mellan biståndsorgan/organisationer: SIDA/ensk. Detsvenska biståndet har i huvudsak utgjorts av samarbete genomBITS-samarbete och mindre insatser genom svenska enskUda organisationer. BITS-samarbetetinleddes och hittUls har inom ramen för det tekniska biståndet 81,3mUjoner kronor betalats ut. Flertalet av insatsema har avsett energisektom medstöd tUl lönsamhetsstudier, utbUdning, bistånd vid upphandling m.m. Senast aktueUainsatser har bl.a. avsett förebyggande underhåU, upprustning, utbUdning påområdet vatten-rening, kartering av plantageskog, kartläggning avnaturresurser med hjälp av safelUtbUder, läkemedelskonttoU, lantmäteri- samtrådgivning/utbUd-ningsinsatser tiU landets sjösäkerhetsmyndighet. SammarUagt206 mUjoner kronor har bevUjafs i utveckiingskrediter som i huvudsak avsettenergisektom och rört disttibution/fransmission av elkraft samt anläggande avttansformatorstationer. Senast har en ramkredit varit aktueU avseende uflåningtUl malaysiska företag för import av utrustning och tjänster med mUjöanknytningm.m. Deltagandeav malayer i BITS intemationeUa kurser har hittiUs omfattat totalt 349personer. Utbetalatunder /93: tekniskt samarbete 13,5 mUjoner kronor. intemationeUakurser (57 personer) 4 mUjoner kronor. GenomSwedecorp genomförs en insats för att främja landetsmö-beUndustti. Inom ramen för Swedfund-samarbetet finns tvåjoint-ventureprojekt som avser produktion av möbelkomponenter, respektivedrivande av ett KF-projektcenter. Totalt har 0,7 mUjoner kronor betalats ut under1991/92. 1986irUeddes ett forskningssamarbete som rör skogsavverkning i regnskogar. Svensksamarbetspart är Lantbruksimiversitetet i . Totalt har betalats ut under1992/93. Bistånd genom enskilda organisationer Enrad enskUda organisationer är verksamma i landet bl.a. Mission(SKM), Amningshjälpen samt . Totalt har genom SIDA 2 mUjoner kronor betalat utunder /93. BITShar bedrivit tekruskt samarbete med ThaUand och gjordautbetalningar uppgår tiU 54,8 mUjoner kronor. Samarbetet har ökat under senareår. Insatsema har huvudsakUgen avsett energisektom, men stödet tUI mUjövård,ttans- portväsende,jordbruk m.m. har gradvis ökat i betydelse. Stöd har lämnats bl.a. tiU attförstärka och effektivisera den verksamhet som bedrivs av (ElectticityGenerating Authority of ThaUand), för att förbättta hanteringen av farUgt godsoch för att motverka industrieUa föroreningar och luftförorerUngar i . Utvecklingskrediter om sammanlagf 359 mUjonerkronor har bevUjats. AktueUa projekt som därigenom finansierats är enmassafabrik, en reningsarUäggrUng i anslutning tiU en pappers- och massafabriksamt en inhemsk utvecklingsbank. BITS intemationeUa kurser har omfattat 335thaUändare. Totalt har utbetalats /93:utveckiingskrediter 3,5 mUjoner kronor, tekniskt samarbete 24,5 mUjoner kronor,intemationeUa kurser 3,6 mUjoner kronor. avser fortsatt stöd tiU expertutbUdning i Ufen skala. handelsfrämjandeinsatser har avsett ett fruktseminarium, fräleksaker m.m. Dessutom finns tvåSwedecorp/Swedfund-stödda samriskprojekt - ett glasbruk och enjuicefabrik. GenomDiakorUa har ett omfattande katasttofbistånd lämnats tUl flyktingar frånMyanmar. Förutom DiakorUa får och Svenska Missionsrådetprojektstöd. Utbetaltunder 1992/93: sammanlagt 8,7 mUjoner kronor varav 7 mUjoner kronorprojektbistånd via enskUda organisationer och 1,7 mUjoner kronor från mUjöanslaget TotaUutbetalades /93: 171,8 mUjoner kronor (inklusive utveckiingskrediter).Huvuddelen avsåg bistånd genom BITS. Ekonomi, politik och samhälle Dennya regeringen i FUippinema har fortsatt UberaUseringen av ekonomin. Dennakännetecknas nu av relativt stor öppenhet och grunden för tiUväxt är i principlagd. Man kan peka på flera positiva indikatorer. Inflationen och räntoma hargått ned, valutareserven är relativt hög, investeringama ökar och valutakursenhar återgått tiU normal nivå tiU fördel för exporten. utan tUlväxtser 1993 ut att kunna resultera i en BNP-ökning på . Anledningen tUl denlåga tUlväxten är framför aUt den bristande eUörsörjningen samt otiUräckUga offentUgainvesteringar. Detsista året har utvecklingen på det poUtiska området kännetecknats av ökandeStabiUtet. Det i stort sett lugna genomförandet av presidentvalet lade grundentUl denna utveckling. Den nye presidentens ansttängningar att ena landet delsgenom förhandlingar med höger- och vänsterrebeUema, dels genom en god hanteringav kontaktema med representanthus och senat har bidragit. Presidentensintensiva resande och kontaktskapan-de runtom i landet har verkat i sammariktning. Den nya administrationen har tagit sig an flera av de storasamhällsproblemen - befoIkningsökrUngen (med starkt motstånd från den katolskakyrkan), kriminaUteten (med farUga motståndare inom polis och miUtär) samt dekvarvarande monopolen, vilket/vUka kam komma att späda på spänningama isamhäUet. På det sociala området har av särskUd betydelse varit regeringensinsatser för famUjeplanering och åtgärder mot spridrUngen av aids. De senaste två årentycks andelen ha minskat något tiU 8 resp . UtgUtema för social omsorg haruppgått tUl i genomsnitt och har bibehåUit denna andel och1993. Mänskliga rättigheter, demokrati TUlskUlnad från övriga delar man i FiUppinema i princip och då det gäUer mänskUga rättigheter. Den kritik som riktas motlandet gäUer oförmågan att ta itu med kränkningar. Antalet krärUmingar hardock minskat . Decentraliseringenav landet kan ses som ett nytt inslag i en pågående demokratiseringsprocess.Behoven i sanunanhanget av insatser för utbUdning och finansiering upplevs somaUtmer akuta. På många håU i landet är de lokala myndighetema dåUgt rustadeför att klara av det ansvar och de rättigheter den nya lagstiftningen ger dem. Biståndet - givare och administration Underde har FUippiner-na klättrat från 21:a tUl 8:e plats blandde största mottagama av DAC-ländemas bistånd. Effektiviteten mätt i förmågaatt tiUgodogöra sig biståndet har varit låg, men har förbätttats efterskapandet av koordineringsmekanismen "the PhUippine AssistanceProgram". Den nya regeringen försöker håUa en fastare hand över genomförandetav biståndsprojekt genom aft inte tiUåta aUtför lång eftersläpning. Utnyttjandetav tiUgängUga biständsmedel har ökat . Försvarsutgiftemahar uppgått tUl av den statUga bud- Huvuddelenav det svenska biståndet tUl FUippinema kanaliseras genom BITS. harvidare viss verksamhet och ett Ökandeengagemang kan skönjas från SIDA-stödda enskilda organisationers sida. Totalt har betalats ut /93. Biståndetbestår i huvudsak av insatser inom ramen för BITS tekniska samarbete. Dettainleddes först /87, men FiUppinema har redan hunnit bU detstörsta bland BITS samarbetsländer. HittiUs har totalt ca betalatsut i huvudsak för insatser med energi- och mUjöanknytning ofta i nära samarbetemed . På energisidan har insatsema ftämst gäUt vatten-ochgeotermisk kraft produktion och transmission av elkraft energibesparandeåtgärder samt rehabiUtering av vattenkraftgeneratorer. Ett intressant projekthar rört kartläggning av naturresurser och miljöpåverkan med hjälp avsateUitbUder. OffentUg förvaltning utgör också ett samarbetsområde och härkan nämnas insatser för att stärka landets kapacitet att hantera statistiskadata. Ettnytt samarbetsområde rör utveckling av fiUppinsk luftfart. Inom ramen för ettprojekt på området kommer svensk part att åta sig huvudansvaret för attgenomföra en utvecklingsplan som kommit tiU i samarbete med UNDP och ICAO.Arbetet kommer bl.a. att omfatta lagstiftning, organisation/planering,säkerhetssystem, modemisering av flygplatser, telekommunikationer etc. Inomramen för BITS intemationeUa kurser har 288 fUippiner deltagit Utbetalatunder /93: tekniskt samarbete 54,8 mUjoner kronor,intemationella kurser (51 personer). Förnärvarande är verksamheten koncentrerad tUl projektstöd inom exportfrämjande,kompetensutveckling inom landets möbelsindustri samt främjande av kvinnUgtentteprenörskap. Dessutom firms ett samarbete med fiUppinska producenter avdatamjukvara. Vidare planeras för samarbete med en eUer fleranäringsUvsorgani-sationer. Totalt har 2,3 mUjoner kronor betalats ut /93. BlandenskUda svenska organisationer verksamma i landet kan nämnas , , intemationeUa centrum samt flerakristna missionsorganisationer. Påområdet för mänskUga rättigheter och demokrati har SIDA-stödet bl.a. omfattatdirektstöd tUl fiUppinsk NGO-sam-manslutning. Totaltutbetalat under / 93:12,9 mUjoner kronor, varav katasttofbistånd1,5 mUjoner kronor, bistånd via enskUda orgaiusationer 7,3 mUjoner kronor,bistånd för mänskUga rättigheter/ demokrati . Ekonomi, politik, samhälle Eftermängs års stridigheter och motsättningar råder ett lugnare poUtiskt läge iKambodja. kunde val håUas på ett relativt tiUfredsstäUande sättunder överinseende av FN. Efter det att en ny författning utarbetats tiUttäddeen ordinarie regering . Man står nu inför utmaningen att återuppbyggalandet poUtiskt ekonomiskt och socialt. På det ekonomiska området har en grundför detta lagts genom reformer som vidtagits för attutveckla en marknadsekonomi. Utvecklingen har bidragit tUl en ojämnareinkomstfördelning och aUtjämt lever majoriteten av befolkningen i stor fattigdom.Insatser och bistånd behövs på snart sagt aUa områden. Inte minst behövs förnärvarande betydande insatser för att förstärka den offentUga sektoms finanseroch för att effektivisera denna. Mänskliga rättigheter, demokrati OroUghetemaoch det labUa läge som rått i har medfört att de mänskUga rättighetemakränkts. En rad åtgärder har emeUertid börjat vidtagas för att förbättta lägetFN har bedrivit en grundläggande informations- och utbUdningsverksamhet. FleraenskUda människorättsorganisa-tioner har upprättats. har anslutit sigtiU ett antal om mänskUga rättigheter. Lagar och regler somberör de mänskUga rättighetema måste dock utarbetas och institutioner,inklusive ett fungerande rättsväsende, måste byggas upp. Militärutgifter, hotbild, väpnade konflikter Detär svårt att ange omfattningen av de miUtära utgiftema. Om den poUtiska utvecklingenblir stabU torde dock en omfattande demobilisering kunna äga rum. Biståndet givare och administration Vidett givarmöte i gjordes utfästelser om bistånd som uppgick tUl ca880 mUjoner US doUar. Endast en mindre del av detta har utbetalats, men utbetalrungamatorde nu komma att öka, då fått en ordinarie vald regering. HittiUshar biståndet tiU stor del varit inriktat på att stödja återförandet av ca 350000 kambodjanska flyktingar från ThaUand tUl och på att återstäUavägar och annan infrastruktur tiU ett någotsånär fungerande skick. Mottagningskapaciteten inom den kambodjanskaförvaltningen är mycket begränsad. Det är därför angeläget att åtgärdervidtas såväl av den nya regeringen som av biståndsgivarna för att stärka denkambodjanska regeringens förmåga att planera, samordna och genomföra biståndetoch landets egna utvecklingsansfräng-ningar. Detsvenska biståndet finansieras helt genom SIDA. avsattesför under /93. Av detta utbetalades endast 36 mUjonerkronor. Detta hängde samman med att berörda organisationer i några faU önskadeta emot bidragen först senare eUer att de vUle avvakta den nya regeringenstiUttäde. Detsvenska biståndet tiU kanaliseras genom intemationeUa organisationeroch enskUda organisationer och finansieras huvudsakUgen genom anslagspostenför katasfrofer och återuppbygg- En rik tonåring i Pnom Pen? Nej, lian visar upp värdelösasedlar från Pot-regimens tid. Den ekonomiska reformeringen av tartid. Alltjämt lever de flesta människor i landet i stor fattigdom. Foto:Heldur Netocny, Bazaar. nad.Det är inriktat på att återuppbygga och utveckla den fysiska och socialainfra-sfrukturen, institufionsuppbyggnad och främjandet av en demokratiskutveckUng och av mänskUga rättigheter. FN:sbamfond () får stöd för insatser inom hälsovårds- och undervisningssektorerna.FN:s flyktingkommissaries (UNHCR) åtgärder för att återföra flyktUigar sombefunnit sig i ThaUand har också fått svenskt stöd. Bidrag har vidare lämnatstiU Svenska Röda korset för sjuk-vårdsUisatser och tUl som stöd tUlrehabiUtering av handikappade och profestiUverkning. Medelhar avsatts för rådgivningsin- satsergenom Asiatiska och vad gäUer bl.a. kraftförsörjning,UtbUdning, upphandling, jordbruk, ttansporter och hälsa. FN:s Uvsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO) och Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har fåttbidrag för finansiering av import av konstgödsel och livsmedel. har bidrag lämnats för utbUdnings- ochrådgivningsinsatser. För att främja en demokratisk utveckling och respekt förmänskUga rättigheter har stöd lämnats tiU FN för aft förbereda de val som ägderum och för utbUdning i mänskUga rättigheter. IaprU 1992 föll den kommunistiska regeringen i och motståndsrörelsenMujaheddUi bildade en regering som innefattar motståndsrörelsensaUa partier. Den återhållsamma optimism som skapades förbyttes tämUgenomgående i pessimism då krigshandlingar meUan oUka grupper trappades upp. Denväpnade kampen pågår fortfarande. Krigsskadoma i landet är oerhörda och nära entredjedel lever som flyktingar i och . Svenskt bistånd tiUre-pafrierings- och återuppbyggnadsarbetet har givits och finansieratsvia katasttofanslaget. Stödet har betalats dels genom svenska enskUdaorganisationer, varav medparten tiU , dels genomoUka FN-organ. Totalt utbetalades under /93100,6 mUjoner kronor. Pakistanhar ett dvUt parlamentariskt styre av miUtärdUdatur. Desenaste åren har dock präglats av poUtisk instabUitet. De demokratiska institutionemahar ännu inte kommit att fungera på avsett sätt och mUitärens roU i det pakistanskasamhäUet är fortfarande stor. De mänskUga rättighetema är i många avseendeneftersatta, särskUt vad gäUer bam och kvinnor dessutom. Landetsresurser är ojämnt fördelade. Mycket har gjorts för att stimulera handel ochindusttUnvesteringar och därmed den ekonomiska tiUväxten. Satsningama på densociala sektom har däremot varit begränsade. De två största posterna i statsbudgetenär utgiftema för den miUtära sektom samt räntor och amorteringar. Iansttängningama att täcka ett stort budgetunderskott har skatt mförts på stora jordbruksegendomar.Förmågan att utnyttja biståndsresurser är ett stort problem i . Efteratt stäUning som programland upphörde har det svenska biståndetkanaliserats genom BITS och svenska enskilda organisationer samt Sarec ochSwedecorp. Samarbetet genom BITS, förettädelsevis inom infrastruktur ochinstitutionsuppbyggnad, har på grund av landets försämrade ekonomiska situationunder senare år i många faU stannat på planeringsstadiet med omfattar bl.a. telekommunikationer. Sarec har sedanflera år stött ett forskningsprojekt om bam- och mödrahälsovård. Blandde enskUda organisationer som verkar i kan nämnas ,och . Verksamheten har inriktats på hjälp tiU denfattigaste befoIkrUngen och afghanska flyktingar. Totaltbetalades /93 22 mUjoner kronor ut tiU , varav ca 12,9mUjoner kronor genom enskUda organisationer, 6,6 mUjoner i tekniskt bistånd genomBITS samt 2,5 mUjoner kronor för pa-kistanskt deltagande (33 personer) i BITSintemationeUa kurser. Nepalär ett litet bergsland i med en av världens lägsta percapita-inkomster. Jordbruket utgör den dominerande sektom i ekonomin. Landet,som är en konstitutioneU monarki, har en demokratisktvald regering. Nepalgenomför ett sttuk-turanpassningsprogram inriktat på att stimuleraden ekonomiska utvecklingen och minska fattigdomen. TUlväxten har i genomsruttunder senare år varit hög. Kanske kan befolkmngen i få uppleva positiva följderav det strukturanpassningsprogram som landet genomför? Ekonomiska reformerkombinerat med sociala insatser av enskilda organisationer kan minskafattigdomen. Foto: , UD. störstahindret för utvecklingen bedöms vara den dåUgt utvecklade infrasttukturensåväl fysiskt som socialt. Det svenska biståndet tiU har huvudsakUgenkanaUserats genom svenska enskUda organisationer, främst och Svenska handikapporganisationemas internationellabiståndsstiftelse. Huvuddelen av verksamheten har inriktats på socialt arbete,även om insatser också finns på infra-sttukturområdet. I övrigt har Swedecorpinlett exportfrämjande verksamhet och BITS har inbjudit deltagare från NepaltiU sina kurser. Utbetalningarna för /93 var för Swedecorp114 , respektive (7 personer) för BITS. Totalt utbetalades under /9311,4mUjoner kronor, varav 10,9 mUjoner kr via enskUda organisationer. Formemaför det svenska biståndet tUl MeUanöstem varierar avsevärt meUan regionensoUka länder och områden. InkomstskiUnademaär stora både inom och meUan ländema i regionen. BNP percapita beräknas tiU över 20 000 US doUar, medan Ugger på ca 500 US doUarper capita. De rikare statema i regionen är betydande biståndsgivare, främstinom sin egen region. Fredsförhandlingarnai MeUanöstem, som inleddes , omfattar överläggrungar meUan Israeloch partema i regionen (palestiniema, , och ), samtmultUaterala möten i fem arbetsgrupper med deltagare även från länder utanförregionen. stöder fredsprocessen och deltar aktivt i det multUateralaarbetet Fredsprocessenhar nu konrunit in i en helt ny fas efter det att och PLO den 13september undertecknade ett avtal om ömsesidigt erkännande och en plan förbegränsat palestinskt självstyre i och . Planen förutsätter ettomfattande intemationeUt bistånd och ägnas stort inttesse från detintemationeUa samfundet. Sverigehar ett bUateralt program för palestiniema i de ockuperade områdena, samtidigtsom vi efter och EG är den största biståndsgivaren tUl FN-organisa-tionenUNRWA, som ansvarar för stödet Det bUaterala svenska stödet är humanitärt och poUtiskt motiveratoch syftar tiU att stödja de sociala sektorerna, främja respekten för mänskUgarättigheter och stimulera ekonomisk utveckling. Stödet kanaliseras genomsvenska enskUda organisationer, olika FN-organ och direkt tUl friståendeorganisationer och institut i regionen som är verksamma inom områden sommänskUga rättigheter och förttoendeskapande åtgärder. har ännu inteuppfyUt aUa de vUlkor som ställs i de omkring 25 resolutioner som antagits avFN:s säkerhetsråd. FöljaktUgen bibehålls sanktionerna mot landet. Sverigestöder FN:s poUtik i frak-frå-gan. En stor del av civUbefolkrUngen Uder svårtav sanktionemas följder. har därför lämnat ett omfattande katasttofbiståndtUl drabbade grupper i . /93 uppgick det svenska humaiutära biståndet tUl frak tiU 35miljoner kronor, huvudsakUgen kanaliserade genom FN. Fortsatta biståndsinsatserkan komma att krävas för att minska befolkningens Udande. Utöverdetta program består det svenska biståndet tUl regionen främst av stöd tiUinsatser genom enskUda organisationer. Dessa utför ett viktigt arbete. Länder iregionen inom vUka svenska enskUda organisationer är verksamma är bl.a.Jordanien, och Yemen. Sverigelämnade totalt ca 245 mUjoner kronor i bistånd tiU ländema i regionen /93. Sverigeär en av de största biståndsgivama tUl palestiniema på de ockuperade områdenaVästbanken och tiUsammans med bland andra , , och Canada.Det samlade intemationeUa biståndet tUl de ockuperade områdena uppgick under1992 tUl ca 165 mUjoner US dollar. Den största delen av detta bistånd, drygt90 mUjoner doUar, kanaliserades genom . Av det bUateralaintemationeUa biståndet om ca 65 mUjoner doUar, tog hälso- ochutbildnings-sektorerna emot den övervägande delen. Detsvenska bidraget tUl UNRWA:s verksainhet uppgick under /93 tiU145 mUjoner kronor. DärtiU har det bilaterala programmet för ochGaza utvecklats enUgt de riktlinjer som slogs fast i regeringsbeslut våren1991. Målen för det svenska bUaterala programmet är att minska det palestinskafolkets Udande och misär, att bidra tiU att skapa förutsättningar för ensamhäUsstruktur tUl grund för ett framtida demokratiskt fritt samtatt främja ekonomisk verksamhet och respekt för mänskUga rättigheter.