prop · GH03252 · 1993-12-31 00:00:00 — - motfegarländema skaU tiUskapa en fegstiftning som säkerstäUeren klar fördehiing av ansvaret mellan den som driver käratekniska anläggningaroch de organ som skaU utöva säkerhetstiUsyn av verksamheten. G-7mötet fede fest fem områden för kärasäkerhetesamarbete: 1. förbättradsäkerhet vid drift av kärnkraftverk 2.korteiktiga tekniska förbättringar iäldre anläggningar baserade på säkerhetsanalyser, utgående från att anfeggmngarsom inte kan upprastes tiU intemationeUt acceptebel säkerhetenivå skaU stängasså snart energisituationen så medger 3.förbättrad säkerhetetiUsyn genomoberoende tiUsynsorgan 4.utvärdering av energialternativ föratt minska behovet av mindre säkra kärnkraftverk 5.uppgradering av säkerheten i nyarekärnkraftverk Sverigehar anslutit sig till G-7:s principer för kämsäkerhetestödet tiU Östeuropa.Även G-24:s arbete med samordning av bUaterafe insatser för förbättrad kämsäkerheti öst utgår från dessa principer. G-24 arbetet tar i förste hand feste påområdena 1-3 där område 2 också bUvit föremål för msateer mom den multUaterafe kämsäkerhetefonden,NSA, (Nuclear Safety Account) under Europeiska , administration.Område 4 och 5 behandlas huvudsakUgen inom de internatio-nelfe finansieringsinstitutionema(, Europeiska m.fl.). Sverigeverkade tiUsammans med de övriga nordiska ländema aktivt för att upprätte NSA.Genom NSA har 1,2 nuljarder kronor hittiUs mobiUserate för allmänt säkerhetehöjandeinsatser. har hittiUs bidragit med närmare 60 mUjoner kronor tiUfonden. Detsvenska stödet och samarbetet riktes fiämst tiU Liteuen. Pro grammet iimebär dels ett stöd tiU den Uteuiska säkerhetemyndigheten , dels säkerhetetekniska förbätttingar av de två Ignalina- reaktorema. Begränsat samarbete finns också med framföraUt genom samarbete inom EU:s Östeuropaprogram och inom ramen för nordisk koordinering av bifeterafe projekt. Insatsema följer G-7:s och G-24:s principer och samordnas med insateer från andra länder och från Nuclear Safety Account. Stödet har omfettat 10 mUjoner kronor bud /92; 65 nuljoner kronor 1992/93 och 47 mUjoner kronor 1993/94. Stetens kämkraftinspektion, SKI, är den myndighet som kana- Userar insatsema tiU Lifeuen och . SKI har också upprättet 21 programför arbete med förbättrad konttoU av hantering av kärnämne i Skr.1993/94:252 Kaszakstan, och . Medelhar anvisate i enUghet med prop. 1989/90:1(X) bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr.1989/90:223, prop. 1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91 :UU15, rskr. 1990/91:242, prop.1991/92:100 bU. 4, bet. 1991/92:UU16, rskr. 1991/92:233. prop. 1992/93:99, bet.1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr.1992/93:361. EnväsentUg utgångspunkt för det svenska stödet är att Ignalinareak-toreraa spelaren central roU i elförsörjningen i Liteuen. Även och är tiUviss del beroende av elprcxluktionen firån . Reaktorema beräknasdärför behöva drivas framöver. En beräknad tidpunkt föravveckling av reaktorema Ugger ca 8 -fiam i tiden. Efter den tidsperiodenbehövs en omfettande renovering av härdregionen, vilket det inte planeras förav den Uteuiska regeringen. beräknas en tidsperiod om 8 - 10 årbehövas för att planera för framtida energiförsörjning och att byggaoch te i drift anläggningar för prcxluktion av ersättningsenergi. Motbakgmnd av dessa förhåUanden är målet för det svenska stödet tiUkärnkraftverket i och tiU det Uteuiska kämsäkerhetepro-grammet att sålångt som möjUgt minska sannolikheten för att en käm-kraftsolycka med storaradioaktiva uteläpp skaU uiträffa fram tiU av-vecklingstidpunkten föranläggningen. Samarbetetmed Liteuen sker mom tre områden; Myndighetssamarbete, inkluderande direkt erfarenheteutbytemeUan Stetens kämkraftinspektion (SKI), () ochden Uteuiska säkerhetemyndigheten ; Industrisarrmrbete, med deltegandefrån bl.a. ABB TRC, , och ; Tekniskasystemförbättringar, med deltegande från bl.a. , Svensk kämbränslehanteringAB (SKB), och . Medde projekt som bas som det svensk-Uteuiska samarbetet initierat kunde styrelsenför Nuclear Safety Account i febmari 1994 godkänna ett intemationeUt programför säkerheteförbättringar i tiU en total kosmad av 32 nuljoner ECU.Beslutet utgår från ett åtogande från Liteuens sida att inte driva reaktorernalängre än tiU den tidpunkt då omfettande härdrenoveringar krävs. Vidare bygger NSA:sbeslut på fömtsättningen att en fiiUständig säkerhetestudie genomförs för båcfereaktorema före utgången av 1995 och att en reaktor stängs senast den 30 juni1998 om säkerheteförhåUandena så kräver eUer om elenergibehovet kan tiUgodosespå annat sätt . Säkerhetestudien och en granskning av dennaingår som stödprojekt tdl Liteuen. NSA beslutede att avsätta ytterUgare7 mUjoner ECU för att bekoste projektete genomförande. Det föratsätte i NSA:sbeslut att det svenska programmet och andra bUaterafe samarbeteprojekt skaU anpassastiU och komplettera de msateer som finansieras vfe NSA. Idet sammanhanget är det viktigt att understryka att de svenska och intemationeUa sateningar som görs i de östeuropeiska kärnkraftverken 22 inte avser att förlängaderas tekniska Uvstid utan syftar tiU att åsted- konunaen så säker driftssituation som möjUgt under den överbUckbara Skr.1993/94:252 tidsom dessa verk måste drivas på gmnd av energisituationen i berörda ParaUeUtmed säkerhetesateningar i kärnkraftverken är det därför angeläget med såvälnationelfe som intemationeUa insatser för att stödja östetetema i planeringenoch utvecklingen av en altemativ, säker och mUjöanpassad energiprcxluktion ochframför aUt för att åstedkomma en effektivare och resurssnålareenergianvändning. De svenska insatsema inom detto område redovisas under avsmtt3.2. Ianslutmng tiU det svenska stödprogrammet för ökad kämsäkerhet i Liteuen och vidIgnalinaverket har frågan om reglering av de rätteUga förhållandena rörandeskadeståndsansvar vid en kämenergiolycka accen-tuerate. De svenska företog som involveratei stödprogrammet har deklarerat att man inte kan leverera teknisk utrastning tiUIgnalinaverket med mindre än att man friskrivs från skadeståndsansvar gentemottredje man i händelse av en olycka i . stäUningstegande är bl.a.baserat på de förhåUanden som råder i och övriga länder därlagstiftet skadeståndsansvar åvUar innehavaren/operatören av en käratekniskanläggning. Genom svenskt initfetiv bl.a. inom InteraationeUaatomenergiorganet, lAEA, G-24 (OECD-ländema) och Nuclear Safety Account haransvarsfrågan lyfts fram och det pågår ett intensivt intemationeUtarbete med att få en så stor anslutning som möjUgt tiU befintUga konventionerpå området och att få berörda länder att införa relevant nationeU lagstiftning. västeuropeiska ländema bygger lagstiftningen om skadeståndsansvar gentemottredje man vid en atomolycka Pariskonvention och tiUäggskonvention,den s.k. Brysselkonventionen. Konventionssystemet innebär bl.a. attskadeståndsansvaret gentemot tredje man strikt åvUar anläggningsinnehavaren/operatörenav en kära-teknisk anläggning och att det endast kan utkrävas av denne. Konventionemahar ratificerate av de västeuropeiska OECD-ländema. En annan konvention, den s.k.Wienkonventionen om civilrätteUgt ansvar för atomskada, som vUar på sammahuvudprinciper som , är öppen för anslutning för aUa steter.Ett särskUt protokoU, det s.k. Joint Protocol, rörande tiUämpningen av Wien-och Pariskonventioneraa om atomansvar länkar samman de båda konventionema.Genom protokoUet utvidgas det geografiska tiUämpningsområdet för båda konventionema.Härigenom kan fler skadeUdande få ekonomisk ersättnmg enUgt någon av konventionema.Lifeuen och Estiand har nyUgen anslutit sig tiU och ytterUgarenågra östiänder överväger anslutning. Innanberörda östeuropeiska steter är ansluma tiU det intemationeUa 23 regelsystemet och harinfört en nationeU lagstiftning i enUghet med konventionsreglemakan företeg som levererar utmstning tiU de aktueUa Skr. kärnkraftverkenriskera att ställas tiU ansvar för atomskacfe vid tiUbud i anfeggningenCK;h särskUt vid skacfe för tredje man, vare sig de orsakat av de större västiiga kämkraftföretegen har därfördeklarerat att man inte är beredcfe att leverera utmstning eUer deltoi ingenjörsarbeten i östreaktorer förrän ansvarsfiågoma fått en Förbudgeferet 1994/95 har (prop. 1993/94:100 bU. 4 och bU. 15) regeringen föresfegitsammanfegt 73,5 mUjoner kronor för kämsäker-hetesamarbete. Ävenstrålskyddssamarbetet går tiUbaka tiU och dekonsekvenser den fått för flertelet av de nu oberoende sfetema i det fomaSovjetunionen. TiU detta kommer att en hel del kärnteknisk och annanradiologisk verksamhet bedrivite i dessa steter under den tidigare regimenvilket leder tiU stora problem bl.a. när det gäUer omhändertegande ochslutförvaring av kvarlämnat radioaktivt avfeU. Medel har anvisate i enUghet medprop. 1989/90:100 bU. 5, bet. 1989/90:UU15, rskr. 1989/90:223, prop.1990/91:100 bU. 5, bet. 1990/91 :UU15, rskr. 1990/91:242, prop. 1991/92:100 bU.4, bet. 199l/92:UU16, rskr. 1991/92:233, prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr.1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361. Genomden tidigare centraUseringen av strålskyddskunnande, mät-kapacitet och analysmöjUgheterstod, i samband med upplösningen av , flera av de nya oberoende stetemautan de strålskyddsresurser som behövs för att göra oberoende bedömningar av strålnings-mUjönpå det egna territoriet och att vidto relevante skyddsåtgärder. Detsvenska samarbetet på sttålskyddsområdet har därför, i samråd med de berörda stetema,främst utformate för att hjälpa tiU med uppbyggnad av en effektivstrålskyddsorganisation och att assistera vid akute strålskyddsproblem. Deområden som därvid lyfts firam är hjälp med uti}Udning av personal, bidrag tiUmät- och analysutmstning, hjälp med utformmng av beredskap mot radiologiskaolyckor, avfeUshantering och mUjökonttoU. Stödet har omfettat 5 nuljonerkronor /92; 8 mUjoner kronor 1992/93 och 12 mUjoner kronor1993/94. , , samordnar det svenska strålskyddssamarbetetmed . Påstrålskydds- och avfeUsområdet är den intemationeUa samordningen inte lika välutveckfedsom inom kämsäkerheteområdet. Detfe beror fiamför aUt på att det är deomedelbara riskema för olyckor i kärnkraftverk som har givite högsto prioriteti det intemationeUa samarbetet. Det svenska strålskyddssamarbetet har därför iförste hand kommit att samordnas med de övriga nordiska ländemas insatser inärområdet och med strålskyddsprogram som drivs genom Intemationel-feAtomenergiorganet lAEA och EU. Sttålskyddssamarbetethar hittUls bl.a. lett tiU förbättrat varnings- Skr. 1993/94:252 system förförhöjda stiUningsnivåer mnt genom att automatiska mätetetioner avliknande typ som finns i och i de övriga nordiska ländema har instaUeratei , Lettiand och Liteuen. förbereds en ökad satening inomområdet omhändertagande och slutförvaring av radioaktivt avfeU i ochde baltiska steter-na. Samordnade projekt meUan och några av denordiska ländema pågår redan i Estiand, bl.a. i SUlamäe och i Paldiski. /94 har regermgen i prop. 1993/94:100 bU. 15 föresfegit 12,5 nuljonerkronor för fortsatt strålskyddssamarbete. 5 Kunskapsöverföring och tekniskt bistånd Medelför kunskapsöverföring under MUjö- och naturresursdepartementete huvudtiteluppgår för budgetåren 1992/93-1993/94 tiU ca 40 nuljoner kronor exkl. kämsäkerhetoch sttålskydd. /91 har ett särskUt samarbetsprogram för de tidigare sociaUstiskaländema i för att stödja den pågående UberaUseringsprocessen.Projekten var såväl kunskapsöverföring som bidrag tiU förstudier och utmstningavseende t.ex. vatteruningsverk. gjordes ett nytt treårsprogramunder Utrikesdepartementete huvudtitel, avseende 1 mUjard kronor tiUöstsamarbete . Inriktningen av stödet under pågående treårsprogram har,på gmndval av den utvärdering som gjordes av de försto årens program inte ändratei någon större uteträckning. Det nuvarande treårsprogrammet gäUer för perioden1992/93 - 1994/95. Huvuddelen är samarbete med Central- och Östeuropaavser olika former av kunskapsöverföring i syfte att stödja den poUtiska ochekonomiska omvandlingsprocessen i dessa länder. Åtgärder för att bevara och förbättramUjön, särskUt i , har också hög prioritet och mUjön nänms särskUtbland målsättningama för det svenska östsamarbetet. FrånUtrikesdepartementete medel för kunskapsöverföring finansieras vfe SvenskaInstitutet, SI, forskamtbyten m.m. på mUjöområdet. Inomramen för de medel disponerar för förvaltnings stöd m.m. som anvisate (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:JoUll, rskr. 1992/93:138, prop. 1992/93:179, bet. 1992/93 :JoUl 9, rskr. 1992/93:361) bedrivs projekt i BaltUcum och om bl.a. stöd tiU kartläggning och inventeringar för avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Stöd ges också tiU uppbyggnad av två stetioner i Liteuen och inom det europeiska nätet av luftövervakningssfetioner, EMEP-nätet (European Monitoring and Evaluation Programme). Målet är att man ska uppnå och bibehåUa mteraationeUt accepterad mätetan- dard vid dessa stetioner. 5.2 BITS Skr. Denstörste delen av det mUjöbistånd som ges över anslagsposten Gl under Utrikesdepartementetehuvudtitel, samarbete med ländema i Ceno:al- och förmedlas vfeBeredningen för intemationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). I BITS:suppdrag Ugger att genom kunskapsöverföring stödja den poUtiska och ekonomiskareformprocessen och åtgärder för att förbättra mUjön, särskUt i . BITSstöd tiU mUjösektom har utformate för att om möjUgt komplettera pågåendearbete inom HELCOM cwh, vad gäUer , de regeringsavtal som tecknate medrespektive land. De störste insateema har avsett förstudier och projektering avavloppsreningsverk, men insatser har även gjorte i form av undersökningar ochförsfeg tiU åtgärdsprogram för vissa mUjöproblem, för lagstiftning, utbUdning m.m. BITSfinansierar också svenska konsulter i mUjöprojekt i Europeiskautvecklingsbanken respektive genom sina särskUda konsultfonder.Totalt har 13,5 mUjoner kronor bevUjate för sådan finansiering. BITShar totalt bevUjat 16 mUjoner kronor tiU fördjupat vänortssamarbetemellan svenska kommuner och kommuner i och . Medlen fördelas avSvensk enUgt riktUnjer från BITS. Av de hittiUs bevUjademedlen har en Qärdedel gått tiU mUjösektom dvs. ca 4 mUjoner kronor. Enutvärdering av det fördjupade vänortssamarbetet har visat att det förefeUervara kosmadseffektivt. Markoch vatten utgör en begränsad resurs och behöver förvaltas av människan på ettframsynt sätt. Skälen tiU detfe är många, t.ex: - föratt utveckla och öka produktionen av fömyelsebara resurser som Uvsmedel och skog i syfte att möto behoven från en växande befolk ning och behovet av välfärdstiUväxt, - för att förbättra levnadsstandarden för en växandebefolkning, - för att införa en fungerande marknadsekonomi äräganderätten tiU marken central - för att öka effektiviteten i ekonomiska system isyfte att stimulera ekonomisk tiUväxt. Väldefinierade äganderätter fordrar ett väl fimgerande fentmäteri-system och detär ju därför sateningar inom Lantmäteriområdet utgör ett nyckelområde för enutveckling av ett fritt och öppet samhäUe. Enföratsättning för förbättrad markförvaltning är tiUgång tiU information ommarken, t.ex. ägande och andra faktorer som påverkar markanvändningen. Sådaninformation behöver de som brakar marken, aktörer på festighetsmarknaden ochmyndigheter på aUa nivåer. ICentral- och är situationen långt ifirån tUlfredsställande. Traditionav festigheteregistrering m.m. saknas eUer har avbratite på gmnd av poUtiskabeslut. I stäUet har planekonomiska system införte. Fömtsättningama saknasdärmed altemativt krävs stora nyinvesteringar för att fegga en gmnd förövergång tiU marknadsekonomi. Regeringenhar inlett en biståndsverksamhet på lantmäteriområdet. 1993/94:252 Insateemahar främst utförts av och tjänsteexportbofeget samt . Finansieringenhar fiån svenskt håU skett genom BITS och Svenska Instimtet. Deinitiafe insatsema för att få igång uppbyggnad av markförvalt-ningssystem enUgtvästerländsk mcxleU har inriktete på kunskapsöverföring. Sedan starten 1990har ca 300 nyckelpersoner frän genomgått två tdl fyraveckor långa kurser i i Swedesurvey AB:s regi. Förläggningen av utbUdningentiU och inte tUl hemlandet har gjorts medvetet för att skapa en reeU fömtsättningför deltegama att försfe hur markförvaltning och marknadsekonomi fungerar ivästvärlden. Deltegaraa har efter hemkomsten kommit att bU centrala personer isystemomläggningen. EfterUtbUdningen i har det varit angeläget att stötte igångsättning av landreformemai respektive land. Det sker i form av institu-tioneUt samarbete mellan svenskaoch utländska systermyndigheter på lantmäteriområdet. IRyssland har bisfett med analys och underlag för lagstiftning avseendemarkförvaltning. Vidare stöttas landreformprojekt i Novgorods län. Biståndethar varit mycket fiamgångsrikt och lett tUl att i Novgorcxl kommer atteteblera utbUdning av lantmäteriperso-nal för landreformarbetet i hela västraRyssland. biträder också vid omskohiing av ryska officerare tiU lanttnätaripersonali Novgorcxl. ILettiand och Liteuen stöttar liknande landreformprojekt som i Novgorod.Intresset fiån Estiand har också varit stort men inte kon-kretiserate i samma uteträckning. TiUgångenpå aktueU landsfeckande geografisk information är starkt begränsad i debaltiska stetema. Före unionsupplösningen skedde aU topografisk kartläggningöver dessa länder fiån stora enheter i och i Vitryssland.Där förvaras också gmndmaterialet. Av poUtiska orsaker har de nya baltiska stetemainte fått överta denna information. Man står således utan kartorganisation och getxle-tisktoch topografiskt gmndmaterial. Föratt hjälpa upp situationen har genom beslutet bidra tiU landsfeckandetopografisk sateUitt>Udskartering i skafe 1:50 000. Detto är det enskUtstörsto projektet på lantmäteriområdet. Sverigeförsöker även stimulera etoblering av nya nätverk för ledare och speciaUster pålanttnäteriområdet över den tidigare öst-västbarriä-ren. Detto bedöms vara särskUtviktigt eftersom ett nära och förttoende-ftiUt samarbete över nationsgränsemalägger gmnden för standardisering och harmonisering av det framtida informationsud)ytet.Insikten om detto har ökat under det pågående arbetet med Östersjövision 2010. Sverigelämnar stöd på lantmäteriområdet tiU Central-och även via UN-ECE, FN:sekonomiska kommission för . Vfe seminarier och praktiskt orienterade s.k.workshops stöttas länder som håUer på med eUer ska tiU att lägga om sina markförvaltiiingssystem. Sammanfettningsvisuppgår den beslutede samlade svenska insatsen 27 på lanttnäteri- och festighetedateområdetsedan 1990 tiU ca 60 mUjoner kronor.Mångdubbelt större insatser har gjorte firån mottegarländemas Skr.1993/94:252 sida. SIDAfördelar medel tiU enskUda organisationer för samarbeteprojekt syftande tiU attbygga upp olika sfegs organisationer i mottegarländema. Med de störste organisationema,däribland på mUjöområdet, har SIDA ramavtal. Totalthar enskUda orgamsationers insatser på mUjöområdet, antingen som mUjöprojekt eUerprojekt med mUjökomponenter, erhåUit stöd med drygt 26 nuljoner kronor under Utrikesdepartementeteanslag för kunskapsöverföring tUl . SIDA:s bidrag tiU enskUdaorganisationer har utvärderate och överlag fimnite fungera. 6 Annan finansiering av miljöinsatser i 6.1 NEFCO och de intemationella finansieiingsinstitutenNEFCO NordiskamUjöfinansieringsbofeget (NEFCO) är ett riskkapitalinstimt med uppgift attfinansiera mUjöprojekt i . NEFCO upprättodes avde nordiska ländema med målsättningen att i närområden underfetfegenomförandet av mUjöprojekt som bygger på samarbetet på förefegsnivå och somsamtidigt ger positiva mUjöeffekter för . Ioch med att projekt med nordisk mUjöeffekt prioriteras Ugger tyngdpunkten påvatten och luftvård, dvs. projekt som leder tiU minskade uteläpp i tiiUrinningsområdetför och Bamete hav eUer reduktion av gränsöverskridandeluftföroreningar. Inomramen för de nordiska mUjöministramas inititetiv avseende mUjöinsateer i Barenteregionenhar NEFCO fått i uppdrag att göra en kartläggning av konkrete mUjöprojekt som skuUelämpa sig för nordiska msateer. arbete har inlette och förväntas kunna bUgenomfört under 1994-95. Inom ramen för åtgärdsprogrammet för Östersjönplanerar NEFCO att tiUsammans med nordiska kommunafe vattenbofeg gå m som defegarei vattenbofeg i bl.a. Kannas, och för investeringar ivattenrening. Sverigesbidrag tiU NEFCO tiU vUken utfäst sammanfegt 14,8 nuljoner ECU över sexårsperioden1990/91-1995/96, eUer ca 23 nuljoner kronor . Deintemationella finansieringsinstituten Skr. DeintemationeUa finansieUa instiiutionema, framför aUt () ochEuropeiska (), spelar en central roU på mUjöområdet iregionen. Genom att erbjuda svensk samfinansiering i samband med angelägnamiljöprojekt kan de samfede finansieringsvillkoren göras attraktivare för mottegarlandet,vilket inte sällan är av avgörande betydelse för att projektet reaUseras.Svenska medel kan också använcfes för projektförberedelser som inte kanfinansieras med lånemedel. Detfe är offe en fömtsättning för bankemas arbete.Genom att koordinera bUaterafe och multilaterafe insatser kan aUtsåpåverka såväl instiiutionema som mottegarländema att ytterUgare prioriteraprojekt som är angelägna ur mUjösynpunkt. Sverigeär pådrivande i de finansieUa institutionemas arbete på mUjöområdet. När bUdadesarbetede aktivt för att i stedgan uttryckUgen ange att banken inomramen för hela sm verksamhet skaU stödja en från mUjösynpunkt sund och håUbarutveckling. En motsvarande poUcy infördes inom . EnvUctig uppgift är att bevaka att denna integration av mUjöaspekter genomförs fuUtut. De svenska representanterna vid respektive mstitution ägnar därför särskUduppmärksamhet åt mUjöfrågoma. Energisektom är i detta sammanhang av särskUdbetydelse med tanke på den stora potential för effektivare energianvändning somfinns i regionen. Sverigearbetar även aktivt för att öka institutionernas msatser i mera rencxllade mUjöprojekt.Det gäUer inte minst de projekt som har identifierate inom ramen för åtgärdsprogrammetför rening av . Flera projekt som framför aUt avser avloppsrening harockså tegite upp i institutionemas låneplanering. 6.2 Övriga nordiska länder Övriganordiska länder har också omfettande finansieUt stöd tiU mUjöområdet i Central-och . har meUan bisfett med 233 mUjoner finskamark. Under 1992-1993 bistod med ca 100 mUjoner norska kronor tiU mUjöprojektinkl. bistånd meUan 1991-1993 uppgår tiU 420mUjoner danska kronor. /91 beslutede att 1 mUjard kronor skuUe avsättas för kommande treårsperiod för att stödja den pågående UberaUseringsprocessen iCentral- och , vilket inkluderar sateningar på mUjöområdet. Budgetåret1992/93 beslutedes om 1 mUjard kronor under Utrikesdepartementetehuvudtitel för fiamföraUt olika former av kunskapsöverföring i syfte att stödjaden poUtiska och ekonomiska omvandlingsprocessen i dessa länder. Budgetåren 1992/93 och1993/94 uppgår det totafe stödet tiU mUjöbistånd drygt 650 mUjoner kronor,varav ca 50-60 mUjoner kronor årUgen beslutete av BITS. För /95har totalt ca 350 mUjoner kronor föreslagite/anvisate för mUjöbistånd. Av dessaavser ca 135 mUjoner kronor åtgärdsprogrammet för , 87,5 mUjonerkronor för fortsatte sateningar på energieffektivisering och inttcxiuktion avnya energislag, 85 mUjoner kronor för kärnsäkerhet och strålskydd ochresterande medel huvudsakUgen för kunskapsöverföring och tekniskt bistånd tiU samtUgaändamål som beslutes av BITS. I tebeUen nedanredovisas mUjöbiståndet 1992/93-1994/95 fördelat på insateområde och år. För1994/95 har inte behandfet aUa förslag. På vissa områden där mUjöbiståndetutgör en del av ett samfet anslag är uppskattningar svåra att göra för pågåendecx:h framtida budgetår (tkr). 162 000 5) 83 000 5) 156 000 5) 401 000 5) Energieffektivisering och satsning pä fömybar energi m.m. Kärnsäkerhet, strålskydd 1) 292 000 3) Kunskapsöverföring och tekniskt bistånd exkl. 35 000 4) 25 000 4) 25 000 4) 85 000 4) 60 000 2) Summa (tkr) 1) Här ingår , och Kaszakstan 3) Inklusive 15 mUjoner kronor /92 4) Uppskattat belopp av BITS och SIDA:s insatserexklusive åtgärdsprogrammet och lantmäteri- och festighetsdatoområdet 5) Här ingår ett uppskattat belopp om 20 mUjonerkronor firån BITS-medel.