prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — Utredningen f resl r - att en elev i gymnasieskolan skall ha r tt till ett rs ledighet f r utlandsstudier, - att skolan, n r eleven terv nder, skall efterstr va dels att tillgodor k-na s mycket som m jligt av de utl ndska studierna, dels att organisera de fortsatta studierna s att h nsyn tas till de kunskaper, som eleven skaffat sig utomlands, och s att omfattningen av kompletterande studier begr nsas till det n dv ndiga, - att utlandsstudier, f r vilka en elev haft ledighet, skall anges i avg ngsbetyg fr n gymnasieskolan samt - att universitet och h gskolor vid bed mningen av s kandes f rkunskaper skall ta h nsyn till ocks s dana utlandsstudier p gymnasieniv som inte har formellt tillgodor knats i gymnasieskolan. Studiest d f r utlandsstudier (kap. 5) Studiest d f r utlandsstudier p gymnasieniv utg r generellt till dem som studerar i . I vrigt utg r st d dels till ungdomar som r bosatta utomlands med sina f r ldrar, om minst en av dessa har yrkesm ssig anknytning till , dels till elever i s dan klart yrkesinriktad utbildning som saknar motsvarighet i . Fr gan om kade m jligheter till studiest d p gymnasieniv ocks utanf r har diskuterats de senaste ren, och statsmakterna har uttalat sig positivt i fr gan. CSN f rde i samband med 1991 rs anslagsframst llning fram vissa f rslag. Dessa har verl mnats till utredningen. Utredningen anser det angel get att m jligheterna f r svenska gymnasister att f studiest d f r ett rs utlandsstudier kas. Utredningen f resl r att studiebidrag och ett merkostnadstill gg skall utg till svenska ungdomar f r h gst ett rs studier p gymnasial niv utomlands. Studiebidraget skall utg med samma belopp som i och merkostnadstill gget inledningsvis med i m naden. Svenska ungdomars l ngre utlandsstudier Utredningen anser en kning av m jligheterna till studiest d motiverad n r det g ller internationellt inriktad utbildning. Utredningen f resl r att studiebidrag och merkostnadstill gg skall utg i h gst tre r till svenska elever i internationellt inriktad utbildning i annat land, efter pr vning av den enskilda utbildningen. D rtill skall st d ven i forts ttningen utg f r dels studier i , dels yrkesinriktad utbildning som saknar motsvarighet i . N r det g ller utlandssvenska ungdomar innebar CSN:s f rslag ett n rmande till reglerna f r de familjepolitiska st den och d rmed en viss f rs mring av m jligheterna till studiest d. Utredningen anser att stu-diest det m ste kunna utnyttjas ocks f r att fr mja internationaliseringssyften, som r utbildningspolitiskt motiverade. Utredningen f resl r att best mmelserna om studiest d f r studier p gymnasial niv till utlandssvenska ungdomar ses ver tillsammans med best mmelserna om barnbidrag m.m. f r utlandssvenska familjer. Det statliga st det till inackordering f r gymnasieelever r numera inordnat i det generella st det till skolan i kommunerna. Utredningen anser att samma modell b r till mpas f r de svenska utlandsskolorna och f resl r - att f r elever i gymnasieundervisning vid svenska utlandsskolor medel motsvarande studiest dets merkostnadstill gg skall anvisas som en del av statsbidraget till skolhuvudmannen samt - att f r andra utlandssvenska elever, som r ber ttigade till studiehj lp, merkostnadstill gg skall utg , om eleven reser mellan skolan och hemmet eller r inackorderad. Undervisning av utlandssvenska barn och ungdomar (kap. 6) F r att det skall vara m jligt att rekrytera svenskar med barn i skol ldern till arbetsuppgifter i andra l nder r det viktigt att det i dessa l nder finns tillg ng till undervisning som motsvarar den svenska skolans. Utredningen utg r fr n att statsbidrag ven i forts ttningen bara skall utg f r i n gon mening svenska - eller vid nordisk samverkan nordiska - utbildningsalternativ. Utredningen f rordar en radikal f renkling av statsbidragssystemet med en kad frihet f r huvudm n och skolor att utnyttja resurserna. Vidare anser utredningen att statens roll i f rh llande till utlandsundervisningen b r utformas efter m nster av dess roll i f rh llande till de kommunala och frist ende skolorna. Beh righetsreglerna g r ut p att f rs ka definiera utlandssvenska familjers anknytning till genom att ange syssels ttningar som det i n gon mening r ett samh llsintresse att svenska medborgare gnar sig t utomlands. Det har emellertid blivit allt sv rare att utforma h llbara s dana best mmelser. Enligt utredningens bed mning kommer det att bli n sv rare med den utveckling som kan f rutses p i f rsta hand den europeiska arbetsmarknaden. Utredningen menar dessutom att principerna f r statligt st d b r utg fr n elevens behov och intresse, inte fr n f r ldrarnas sk l f r att l mna eller deras s tt att f rs rja sig i det land d r de bor. Utredningen f resl r att i underlaget f r statsbidrag - i de kategorier som anges nedan - skall ing barn och ungdomar, som r svenska medborgare, r bosatta utanf r och har svenska som normalt umg ngesspr k med minst en av sina f r ldrar (v rdnadshavare). A. Allm nna grunder Utredningen f resl r - att utlandsskolornas verksamhet s l ngt m jligt skall bedrivas enligt grunderna f r skolan i , - att l roplanerna f r och gymnasieskolan skall tilll mpas men j mkningar i timplanerna kunna g ras: a) f r att ge undervisningen en mera internationell inriktning, b) f r att ge s rskilt utrymme t v rdlandets spr k och kultur och c) f r att underl tta samverkan med ett eller flera andra nordiska l nder. Utredningen f resl r att en utlandsskola skall f rklaras ber ttigad till statsbidrag av regeringen. I praktiken kommer s dana renden att handla om inr ttande av l g- och mellanstadieundervisning. Varje skola b r kunna ha elever ocks i h gstadie- och gymnasieundervisning. I den m n skolan inte sj lv kan klara av den undervisning eller handledning som beh vs, f r den samverka med en eller flera andra skolor - utlandsskolor, skolor i v rdlandet eller skolor i - eller med en organisation f r distansundervisning. Tecknet p att en utlandsskola har ett sj lvst ndigt ansvar ocks f r h gstadie- eller gymnasieundervisning blir d att den har r tt att utf rda slutbetyg fr n resp. avg ngsbetyg fr n gymnasieskolan, i f rekommande fall ocks f r elever vid andra skolor, med vilka den samverkar. Utredningen f resl r att skall besluta om huruvida en statsbidragsber ttigad utlandsskola skall f fullt och sj lvst ndigt ansvar f r h gstadie- resp. gymnasieundervisning. Utredningen anser starka sk l tala f r att utlandsskolorna f r resurser p en niv i princip motsvarande vad de kommunala och frist ende skolorna i f r och f resl r - att statsbidraget f r grundskole- resp. gymnasieundervisning i princip skall motsvara genomsnittskostnaden per elev i motsvarande undervisning i , - att statsbidraget till en utlandsskola skall vara ett allm nt finansiellt st d till verksamheten vid skolan och att s ledes huvudmannen sj lv skall f besluta hur de anvisade medlen skall utnyttjas, - att statsbidraget ber knas med ett schablonbelopp per elev i dels grundskoleundervisning, dels gymnasieundervisning, dels kompletterande svensk undervisning samt - att dessa belopp fastst lls i det rliga budgetarbetet, de tv f rstn mnda utifr n aktuell statistik r rande skolan i . Utredningen utg r fr n en genomsnittskostnad av per elev i grundskole- och i gymnasieundervisning. Beloppet innefattar d alla slag av kostnader som f r den svenska skolan t cks av kommunen med hj lp av statsbidrag. Med h nsyn till de mycket skiftande f ruts ttningarna i fr ga om lokaler anser utredningen det emellertid inte l mpligt att innefatta lokalkostnader i schablonerna. Utredningen f resl r att medel f r lokaler skall anvisas s rskilt till varje skola med ett belopp motsvarande av skolans faktiska kostnader f r n dv ndiga lokaler. F r den kompletterande svenska undervisningen vid utlandsskola r knar utredningen med ett schablonbelopp av per elev, motsvarande nuvarande genomsnittskostnad. tas i statsbidragssystemet ingen h nsyn till de betydande skillnaderna i levnadskostnader mellan olika skolorter. Utredningen f resl r att kostnadsskillnaderna mellan olika skolorter beaktas genom att en del av schablonbeloppen i f rsta hand personalkostnaderna, indexregleras. I det f reslagna systemet finns inte l ngre n gon koppling mellan statsbidrag och l rartj nster. Utredningen f resl r - att undervisningen i s stor utstr ckning som r m jligt skall fullg ras av innehavare av fasta l rartj nster och - att styrelsen skall best mma vilka l rartj nster som skall finnas vid en skola. Utlandsskolorna kan inte fungera som en del av det svenska skolv sendet utan ett samspel med skolan i i fr ga om l rare. De regler som finns om att l rare vid utlandsskola efter ett visst antal r skall tj nstg ra i b r d rf r finnas kvar. Utlandsskolornas m jligheter att rekrytera l rare fr n skolan i kommunerna m ste vidare s kras. Utredningen f resl r - att den som r l rare vid utlandsskola normalt skall tj nstg ra som l rare i skolv sendet i under minst tv av tta p varandra f ljande r samt - att den som r l rare i skolv sendet i en kommun b r medges upp till sex rs ledighet f r tj nstg ring vid utlandsskola. Utredningen anser det ocks viktigt f r m jligheterna att rekrytera l rare och rektorer till utlandsskolorna att tj nstg ring d r v rderas p i princip samma s tt som statlig och tj nst och f resl r att v rdet av tj nstg ring vid utlandsskola i olika sammanhang i ses ver i s rskild ordning. Flertalet av dagens korrespondenselever blir enligt utredningens modell elever vid resp. utlandsskola. Varje skola f r ta st llning till behovet av distansundervisning f r sina elever och bekosta s dan undervisning inom ramen f r sitt statsbidrag. De skolor som samverkar med andra - och allts omfattas av beslut av om r tt att utf rda betyg - b r ha frihet att v lja samarbetspartner ocks i fr ga om distansundervisning. F r vriga skolor anser utredningen att samma ordning b r g lla som f r den "rena" distansundervisningen. Utredningen f resl r - att beh riga elever i grundskole- och gymnasie lder, som inte g r i svensk skola, skall ha r tt att kostnadsfritt f material f r och delta i distansundervisning samt - att skall tr ffa verenskommelse med en huvudman f r distansundervisning om att denne skall svara f r s dan undervisning f r ber rda elever. F r grundskoleniv n kommer det - i motsats till vad som g ller f r gymnasieniv n - inte att finnas n gon marknad f r distansundervisning ut ver den som utlandseleverna utg r. I detta l ge m ste staten ta ett grundl ggande ansvar. Utredningen f resl r att verenskommelse med en huvudman f r distansundervisning ocks skall syfta till att garantera att ett material f r h gstadieundervisning per distans finns tillg ngligt. Utredningen f resl r att statsbidrag till kompletterande svensk undervisning skall l mnas till huvudman, som inte r utlandsskola, med ett schablonbelopp per beh rig elev. Denna undervisning har h gre kostnader per elev n den kompletterande undervisningen vid utlandsskola. Utredningen anser en viss f rst rkning av resurserna motiverad och r knar med ett genomsnittsbelopp av per elev. Svensk undervisning vid utl ndsk skola Modeller liknande den vid i Saint Germain-en-Laye b r kunna utvecklas ocks i andra sammanhang. Utredningen f resl r att regeringen, efter pr vning av varje s rskilt fall, skall kunna besluta om statsbidrag till utl ndsk skola med svenska elever, som anordnar undervisning i svenska och om . Valfrihet f r utlandssvenska familjer b r enligt utredningens mening innefatta ocks alternativet skolg ng i . Utredningen f resl r att kommun eller landsting, som i sin skola tar emot utlandssvenska elever, skall f statsbidrag f r dem enligt samma schabloner som de som till mpas f r utlandsskolorna. uppgifter i fr ga om utlandsskolorna b r vara i princip desamma som i fr ga om skolorna i . Det inneb r en tyngdpunkt p tillsyn, uppf ljning och utv rdering samt p allm n skolutveckling. b r i linje h rmed avlastas de administrativa uppgifterna r rande utlandsundervisningen. finns det behov av ett centralt organ, som kan fungera som l nk mellan utlandsskolorna och det svenska skolsamh llet, f retr da utlandsundervisningen i olika sammanhang och svara f r informations- och serviceuppgifter av skilda slag till b de utlandsskolor och allm nhet. Utredningen f resl r - att en planerad ideell f rening, prelimin rt kallad F reningen f r Utlandsundervisning (FFU), anf rtros f rdelningen av statsbidrag och andra administrativa uppgifter samt informations- och serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska barn och ungdomar, - att skall ha tillsyn ver samt svara f r uppf ljning och utv rdering av utlandsundervisningen, - att utlandsskolorna skall vara skyldiga att l mna det underlag som beh ver f r detta ndam l, - att utlandsskolorna skall omfattas av ansvar f r nationell skolutveckling samt - att de medel som disponerar f r fortbildning skall kunna tas i anspr k ocks f r insatser f r personal vid utlandsskolorna. Vissa vriga fr gor om skolan i (kap. 7) Utredningen anser att studierna f r International Baccalaureate (IB) b r likst llas med ett nationellt program i gymnasieskolan och f resl r att f r att anordna studier f r IB skall en kommun i forts ttningen bara beh va ha godk nnande av den centrala () i GenÁeve. Det r viktigt att ven forts ttningsvis st dja utvecklingen av undervisning p fr mmande spr k i andra mnen (bilingual education). Utredningen f resl r att av de f r l rarstipendier avsedda medlen (jfr ovan) skall utnyttjas f r st d till fortbildning av l rare i samband med initiativ till att bedriva undervisning p annat spr k n svenska. Hemv ndande elever med s rskilda spr kkunskaper Utredningen anser det viktigt att skolan ger m jligheter att underh lla och vidareutveckla spr kkunskaper som f rv rvats "p k pet" vid utlandsvistelser. Utredningen f resl r att best mmelser inf rs om att spr kundervisningen s l ngt m jligt skall organiseras s att hemv ndande elevers spr kf rdigheter tas till vara och utvecklas fr n den niv de har n r eleverna intr der i den svenska skolan. Kostnader och genomf rande (kap. 8) Utredningen uppskattar merkostnaderna f r f rslagen till . Huvuddelen av f rslagen kan, under f ruts ttning att finansieringsfr gan l ses, efter proposition och riksdagsbeslut v ren 1993 genomf ras . Inr ttandet av ett informations- och servicecentrum f r internationella skolkontakter r dock beroende av fortsatt utredningsarbete. Det nya statsbidragssystemet f r utlandsundervisningen kan vidare inte till mpas f rr n inf r budget ret 1994/95. Sammanfattning av remissyttranden ver bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden ver bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden har efter remiss yttranden avgivits av styrelsen f r internationell utveckling (SIDA), stiftelsen (), Riksf rs kringsverket, Statskontoret, (), , Verket f r h gskoleservice (VHS), Centrala studiest dsn mnden (CSN), (), Tekniska h gskolan i , , i G teborg, H gskolan i V xj , , , , Norrk pings, J nk pings, , , , , , , G teborgs, Trollh ttans, , rebro, Falu, , S derhamns, , Skellefte och kommuner, landstingen i , och lvsborgs l n, Svenska kommunf rbundet, Landstingsf rbundet, i (LO), Tj nstem nnens (), Svenska arbetsgivaref reningen (SAF), L rarnas Riksf rbund (LR), L rarf rbundet, Skolledarf rbund, Svenska Utlandsskolors F rening (SUF), F reningen , Stiftelsen f r Internationellt Ungdomsutbyte, Riksf rbundet Hem och Skola, Riksf reningen Sverigekontakt, F reningen f r Svenskar i V rlden, LiberHermods. Yttranden har dessutom inkommit fr n styrelsen f r Svenska skolf reningen i , svenska skolan i , svenska Missionsr det, Svenska skolf reningen p , Synskadades Riksf rbund, styrelsen f r Svenska skolf reningen i , AFS Interkulturell Utbildning, YFU Youth For Understanding-Internationellt ungdomsutbyte, , , Franskl rarf reningen och i en Laye. 2 Allm nna synpunkter p utredningens f rslag I stort har remissinstanserna st llt sig positiva till f rslagen i bet nkandet. Avvikande yttranden har bl.a. l mnats vad g ller inr ttandet av ett centrum f r internationell kontaktverksamhet samt f rslaget att en ideell f rening, F reningen f r Utlandsundervisning (FFU), ges ansvar f r utlandsundervisningen. 3 Uppdraget och arbetet (kap. 1) samt utg ngspunkter (kap. 2) Uppdraget, som l mnades , har g llt internationaliseringen av ungdomsskolan, inkl. insatser f r svenska barn och ungdomar i andra l nder. De fr gor som r r utbildningens m l och inneh ll har dock h rt till l roplanskommittÂens uppdrag. har f reslagit tg rder som inneb r ambitionsh jningar och kade statliga kostnader n r det g ller m jligheterna f r svenska ungdomar - b de inhemska och utlandssvenska - att studera utomlands. Utredningen ber knar kostnaderna f r sina f rslag till . Till st rsta delen utg rs f rslagen av studiesociala tg rder vid utlandsstudier (). N got f rslag till finansiering l mnas inte. RRV anser att de ber knade kostnaderna f r det f reslagna studiest det bygger p os kra antaganden. i G teborg menar att det begr nsade uppdraget inte m jligg r en helhetssyn p internationaliseringen av ungdomsskolan, d insatserna inom skolans regulj ra arbete med n dv ndighet m ste kopplas till utbildningens m l. kommun framh ver vikten av en intensifierad diskussion om f rh llande till det europeiska integrationsarbetet samt de grundl ggande fr gorna om f rh llandet mellan rika och fattiga l nder, om befolkningsexplosionen, om den gemensamma milj n samt om solidaritet och m nskliga r ttigheter. kommun menar att man i bet nkandet skrivit att internationaliseringen inte f r stanna i utan skall ses i ett vidare sammanhang. Utredningen har trots detta begr nsat sig till och i synnerhet V steuropa och EG. Det r ett alltf r sn vt perspektiv. i l n anser att principen att m jligg ra f r svensk ungdom, att i f rsta hand under ett r utbilda sig i annat land, r riktig. Det ska inte vara avh ngigt av f r ldrarnas m jlighet att finansiera utbildningen utan mera ses som en viktig del i internationaliseringen. Under f ruts ttning att finansieringen sker utan att resurser tas fr n den regulj ra skolverksamheten r L rarnas Riksf rbund positiv till de reformer som f resl s. F reningen anser att det r viktigt att den svenska skolan f rmedlar kunskaper om det nordiska kulturarvet, de nordiska spr ken och det nordiska samarbetet. Arbetet i skolan b r i h gre grad n ge plats f r kat nordiskt elev- och l rarutbyte samt f r gemensam fortbildning f r nordiska l rare. V nortsverksamheten borde utnyttjas n mer som en naturlig del i skolans utbytesverksamhet. 4 Utbyten och andra internationella kontakter (kap 3) Utredningen f resl r att skolornas utnyttjande av utbyten och andra internationella kontakter som en del av undervisningen stimuleras genom s rskilda projektmedel, f rdelade av , f r utbyten och andra internationella kontakter f r elever, samt kade medel f r stipendier f r internationella kontakter f r l rare och skolledare. Sistn mnda medel b r f rdelas av . Vidare f resl s att ett centrum f r internationell utbytes- och annan kontaktverksamhet p skolomr det uppr ttas. F ruts ttningarna f r att ta emot utl ndska elever i gymnasieskolan f rb ttras genom att begreppet "extra" elever terinf rs och m jlighet ges till s rskilda statsbidrag till kommuner som tar emot dessa elever. Diskussioner b r i f rsta hand tas upp med och om utbytesprogram eller kade m jligheter f r svenska ungdomar att studera i resp. land. Kommunerna uppmanas att ge bidrag till sina ungdomar, motsvarande interkommunal ers ttning f r svensk gymnasieutbildning. I vart fall till s dan utl ndsk utbildning p gymnasieniv som saknar motsvarighet i . rebro kommun p pekar att det r en brist i utredningen att den inte redovisar en analys av hur de 3 000 enskilda elever som varje r p eget intitiativ reser till andra l nder f r studier f rdelar sig utifr n k n och studieinriktning. Problemet med att avbrottsfrekvensen hos utl ndska studenter i r dubbelt s h g som hos svenska i utlandet borde utredas. Ett flertal remissinstanser avstyrker utredningens f rslag att ett centrum f r internationell kontaktverksamhet p skolomr det uppr ttas. Man vill i flera fall att skall samordna och f rdela medel till internationaliseringens fr mjande. Andra instanser anser att b r ta hand om detta. Statskontoret st ller sig avvisande till utredningens f rslag om ett s rskilt anslag f r internationella skolkontakter administrerat av , inr ttandet av ett centrum f r internationellt utbytes- och annan kontaktverksamhet och kade resurser f r l rar- och skolledarkontakter. F r att stimulera arbetet med internationaliseringen f resl s ett tidsbegr nsat anslag f r projektst d. ven Svenska kommunf rbundet avstyrker f rslagen. framh ller att man i bet nkandet f r den uppfattningen att de t nkta stipendiemedlen inte r skall anv ndas till l rarfortbildning. Liding kommun anser att vad g ller de internationella kontakterna f r l rare och skolledare s finns det redan ett n tverk utvecklat av . Det borde finnas m jligheter att utvidga denna verksamhet f r l rares och skolledares utbyte med andra l nder. i G teborg, och S derhamns kommuner samt L rarnas Riksf rbund m.fl. anser att n r det g ller utbyte s b r man inte bara prioritera och utan ven ta med spansktalande l nder och l nder i steuropa. CSN st der utredningens f rslag att diskussioner tas upp med de icke engelskspr kiga EG-l nderna f r att kunna vidta tg rder som kar m jligheterna f r svenska gymnasister att f rl gga ett studie r till dessa l nder. CSN inst mmer vidare i att det b r finnas en central instans som st djer skolor och kommuner att etablera internationella kontakter. CSN:s erfarenheter r att de som studerat en viss del av sina gymnasiala studier utomlands ofta v ljer att l gga hela eller delar av sina eftergymnasiala studier utomlands. N gra av remissinstanserna r negativa till f rslaget att terinf ra begreppet "extra" elev, bl.a. som menar man terinf r detaljreglering och att detta strider mot str vandena att minska den statliga regleringen av enskildheter och mot att l ta kommunerna ta det fulla driftansvaret. D remot anser man att ett statsbidrag skulle stimulera kommunerna till att vilja ta emot utl ndska elever. , och kommuner samt L rarnas Riksf rbund tillstyrker f rslaget. 5 Tillgodor knande av utlandsstudier (kap. 4) Utredningen f resl r att en elev p ett program i gymnasieskolan skall ha r tt till h gst ett l s rs ledighet f r utlandsstudier. N r eleven kommer tillbaka skall skolan se till att s mycket som m jligt tas till vara av utlandsstudierna. I avg ngsbetyg fr n gymnasieskolan f resl s att utlandsstudiernas huvudsakliga omfattning och inriktning skall anges. Vidare f resl s att universitet och h gskolor skall ta h nsyn till enskilda s kandes studier p gymnasieniv utomlands ocks i de fall d dessa studier inte har formellt tillgodor knats i gymnasieskolan. F rslaget mottas positivt av remissinstanserna. CSN inst mmer i utredningens uppfattning. Man ser detta som rekryteringsbefr mjande och undviker i m nga fall en on dig f rl ngning av de gymnasiala studierna. Det inneb r minskade utbildningskostnader och ven besparingar inom studieest det. och Falu kommuner anser att man b r ha krav p ordentlig kontroll hur den utl ndska utbildningen skall v rderas. Svenska kommunf rbundet och avvisar f rordningsreglering, medan kommun st ller sig positiv till det. 6 Studiest d f r utlandsstudier (kap. 5) De flesta remissinstanser r positiva till utredningens f rslag om studiebidrag och merkostnadsstill gg till svenska gymnasisters utlandsstudier under h gst ett r. En f ruts ttning skall vara att den utl ndska utbildningen h ller en godtagbar standard och avser heltidsstudier under minst tre m nader. Riksf rs kringsverket p pekar att om studiebidrag skall utg vid utlandsstudier b r ven vissa best mmelser inom socialf rs kringens omr de ndras och inneb r d en kostnads kning f r staten. Statskontoret anser principiellt att r tten till studiebidrag b r omfatta hela EES-omr det.