prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — lågkonjunkturen, harhaft en märkbar effekt på frånvaron. 1993/94:150arbetskraftsundersökningama har frånvaron minskat från av BilagaI arbetskraften till 1993, motsvarande en minskning avfrånvaron . Systemetmed sjuklön för frånvaro kortare än ger arbetsgivama kraftigaincitament att förbättra villkoren för det dagliga arbetet. Mer enhetligaersättningsnivåer liksom samordningen av sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraaminskar utrymmet att utnyttja skillnader mellan de olika försäkringama. Viktenav strakturellt riktiga reformer inom socialförsäkringama belyses av attsjukförsäkringen förstärkts med ca mellan 1991 och 1993bl.a. som en följd av reducerade sjuktal. Inom arbetsskadeförsäkringen somtidigare uppvisade ett betydande och stigande underskott sker en förbättring på7-8 miljarder kronor . Ettviktigt inslag i det fortsatta reformarbetet avseende socialförsäk-ringaraautgörs av den översyn av sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa somregeringspartiema och socialdemokratema kom överens om attgenomföra. Förtidspensionutgör liksom sjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa en riskförsäkring avseendeinkomstbortfall på grand av nedsatt arbetsförmåga före normal pensionsålderFörtidspensioneringen har ökat trendmässigt och antalet förtidspensionäreruppgår nu till drygt 400 000. Mer än hälften av en genomsnittlig årskull harförtidspensionerats under senare ån nybeviljades drygt 62 000förtidspensioner, vilket är det högsta antal som någonsin registrerats.Uppgången förklaras bl.a. av att ett förhållandevis stortantal tidigare långtidssjukskrivna personer som inte bedömts somrehabiliteringsbara beviljats förtidspension i samband med attförsäkringskassoma intensifierat rehabiliteringsarbetet. Utvecklingenindikerar att arbetsmarknaden i ökande utsträckning inte är tillräckligtflexibel för att möjliggöra nya reguljära arbeten för personer som av olikaskäl förlorat eller av andra skäl inte kunnat upprätthålla tidigare arbeten. 8 20 Q. Diagram 8.1 Andelen förtidspensionärer av befolkningen iolika åldrar *:.?:■■,. /:,'fi..''. ■|«-] *S'Sc' :''':r. ':v;-v m':yå''P j-:" ryy '■■}'M :iV;io l':M 'f': - ->-,';.- y::y"'.i-'-- y':M. v)'-ffi ■,■;■;■ ■ . :'-,v\«'- ■':'-'"* .■■■*; ÉM:'-Sm .v'Vi.-; {■■ '■y 'y-å '■:- ■- '■ //v."' '■:;■'■■■■: ■..!■>■;;,■■ :y..m *5.v;;>fv:ÄU ' .i:y::-y y-i\i.U;.y i;;*'-'!? ;■;%:■? ;-;i. M' '-y y':Mi M;' ':\M -*t?' ri-if:;' ri,-*. >"r.i'--r" ■:'v. '*r:Ä:-r-'. 'i' C;;. ■ -.. ■ yMM:,.i:sss ;;äS: ;y'- >-"5' 1993/94:150 Bilaga 1 16-19 20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-5960-64 65-66 Källa: SOU 1994:20 Reformerat pensionssystem, betänkandeav Pensionsarbetsgruppen. Dettrendmässigt ökande antalet förtidspensionärer ökar kostnadema och försvagarden ekonomiska basen för såväl denna som andra delar av trygghetsssystemet. Enreformering av förtidspensionen berördes endast i begränsad utsträckning ipensionsarbetsgrappens betänkande, SOU 1994:20. Förtidspensioneringen ses överinom ramen för sjuk- och arbetsskadeberedningens arbete. Vidare pågår förnärvarande ett beredningsarbete inom i syfte att finnaåtgärder för att höja den genomsnittliga pensionsåldem. Avsikten med översynenär att förstärka arbetslinjen, bidra till att sanera de offenliga finansemasamt förbättra föratsättningama för en god och uthållig tillväxt. 8.4 Förändringama i kommunsektom Prop. Kommunsektomhar successivt anpassat verksamheten till de ekonomiska föratsättningaraa. Åren1993 och 1994 visar sektora överskott i det finansiella sparandet. Överföringenav kommunalskattemedel har lagts om så att den tidigare tvåårigaeftersläpningen av överföringen av kommunalskattemedel från staten tillkommuneraa upphön går inkomster och utgifter ungefär jämnt ut ikommunsektora. Därefter förbättras det finansiella sparandet och kommunemasfinanser konsolideras. Detta är nödvändigt, bl.a. med tanke på behovet avavsättningar för att möta gjorda pensionsåtaganden. Den kommunala skattekvoten,dvs. summan av kommunalskatt och statsbidrag, uppgick till i genomsniftca % av BNP beräknas den ligga på för au under perioden1996-1999 uppgå till . Förändringamainom kommunsektom måste ses i ljuset av den kraftiga expansion som skeddeframförallt , ofta i strid med vad statsmaktema bedömde som lämpligtmed hänsyn till den samhällsekonomiska balansen. De nu genomfördaförändringama i de ekonomiska föratsättningaraa har utlöst en livaktigfömyelse i många kommuner och landsting. Attdöma av de undersökningar som initierats bl.a. av expertgmppen för studier ioffenligt ekonomi () har den kommunala omställningen i väsentliga avseendenbratit en tidigare negativ produktivitetsutveckling så att produktiviteten iden kommunala sektora numera ökar. Enav förklaringaraa till kommunala expansion låg istatsbidragens konstraktion. Olika bidrag gick till olika ändamål och förrycktedärmed kommuneraas prioriteringar. Därför har en översyn och reformering avbidrags- och utjämningssystemen haft hög prioritet i regeringens arbete. Sammanslagningenav de olika bidragen har lagt en väsentlig grand för en mer effektivresursanvändning i kommuneraa. Detsamlade statsbidraget påsen är ett inslag i arbetet att ge kommuneraamöjlighet att anpassa verksainheten efter lokala krav och önskemål. Dennya kommunallagen 1992 gav kommuner och landsting möjlighet att organisera sinverksamhet på ett friare sätt. Den ökade organisatoriska friheten har medförtatt flertalet kommuner och landsting genomfört förändringar i såväl nämnd- somförvaltningsorganisationen för att åstadkomma bättre samordning och ökadeffektivitet i verksamheten. De nya styrformema präglas i stor utsträckning av ett åtskiljande av beställar- och finansieringsfunktionå en sidan och funktionen som Prop. 1993/94:150 producent å den andra. 1kommuner och landsting pågår ett intensivt förändringsarbete.Kommuner och landsting möter i allt större utsträckning den nya ekonomiskasituationen genom att utsätta verksamheter för konkurrens och genom att ökainslaget av marknadsorientering. Skilda lösningar prövas genom att kommuner ochlandsting inför altemativa produktionsformen Det är framför allt i storstäderoch förortskommuner samt i stora och mellanstora kommuner som nyaproduktionsformer införs. Nyaproduktionsformer införs dels i egen regi i form av intraprenader ochinförandet av resultatenheter, dels i extem drift. Till den senare kategorinräknas t.ex. kommunala bolag, entreprenader, avknoppade företag, kooperativ mm.Däratöver har flera kommuner infört olika former av "kundval" inomt.ex. skola och omsorg. Syftet med ökade valmöjligheter är inte i första handär att ge incitament till kostnadsbesparingar, utan att låta resursema i högreutsträckning styras av användamas önskemål. Olikaundersökningar indikerar att nya verksamhetsformer kan medföra betydandeproduktivitetsvinster som servicen förbättras. Sannolikt finnsfortfarande en icke oväsentlig besparingspotential i stora delar av denkommunalt finansierade verksamheten. Detkommunala självbestämmandet har förstärkts genom det nya statsbidragssystemet.Syftet med övergången till generella statsbidrag är att öka kommunemasmöjligheter att utforma verksamheten efter lokala förhållanden och attstimulera fömyelse och utveckling av den offentliga sektom. Denstatliga detaljstyrningen har successivt minskat. Parallellt med detta harvikten av uppföljning och utvärdering markerats starkare. Utöverökade möjligheter till nya organisations- och verksamhetsformer harföratsättningama för samordning mellan olika verksamheter förbättrats genomförändrat huvudmannaskap. ÄDEL-reformen är ett viktigt exempel. För närvarandepågår förberedelser för kommunahsering av omsorgen om utvecklingsstörda.Däratöver har beslutats eller föreslagits olika reformer i syfte att ökavalfriheten för medborgaraa varav en husläkarreform hör till de mestväsentliga. har fattat beslut om regler för fri etablering förprivatläkare och sjukgymnaster med rätt till ersättning från sjukförsäkringen.Inom bamomsorgen har privata entreprenörer fått lagfäst rätt att bedrivaverksamhet med samma ersättning som bamomsorg. På skolområdet har beslutatsatt fristående skolor skall ha rätt till bidrag från kommunen, motsvarande av kommunensgenomsnittliga kostnad per elev. 1993/94:150 har vidareföreslagit ökade möjligheter till entreprenader på gymnasie- Bilaga 1skolenivå. Enviktig föratsättning för en väl fungerande offentlig sektor är attbeslutsfattare på olika nivåer får motiv att effektivisera verksamheten. Destrakturella reformer som regeringen genomfört eller påbörjat syftar just tilldetta. Ett sätt är att i ökad utsträckning låta hushållens egna val påverkaresursfördelningen. Ett annat sätt är att genom ekonomiska styrmedel skapaöverensstämmelse mellan samhällsekonomisk lönsamhet och lönsamhet på olikanivåer inom den offentliga sektom. Ett tredje är att genom ändrathuvudmannaskap förbättra möjlighetema till samordning och lokala lösningar. Ädelreformenär ett exempel på en reform som innehåller inslag av samtliga dessasystemförändringar. Reformen trädde i kraft och innebar attkommunema fick ett samlat ansvar för långvarig vård och service till äldre ochhandikappade. Närmare 55 000 lands-tingsantällda har byU arbetsgivare och merän har omfördelats från landstingen till kommuneraa. Föratomförändringar i ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting innehållerÄdelreformen sådana förändringar som skall uppmuntra en större effektivitet.Det gäller bl.a. betalningsansvar för färdigbehandlade patienten en överenskommelse om vårdgaranti. Dentydligaste effekten är halveringen av antalet medicinskt färdigbehandlade somtrots detta omhändertas av akutsjukvården och geriatriken, vilket visar att detekonomiska incitamentet betalningsansvaret har haft avsedd effekt. Många avkommuneraa har också genom en medveten omstrakturering av verksamheten lyckatsförbättra resultatet i de övertagna verksamhetema. Strakturpolitiskareformer är långsiktiga. Därför är det för tidigt att dra entydiga slutsatserom vad Ädelreformen totalt sett kommer att innebära. Reformens syfte är dockinte att kommuneraa skall spara pengar genom att tillhandahålla färre tjänstereller tjänster med lägre kvalitet, utan framför allt att resurseraa skall kunnaanvändas bättre. Genom förändringar i incitamentstrakturen finns godaföratsättningar för att denna målsättning uppnås. De problem som hittillskunnat konstateras sammanhänger främst med frågor där ansvarsfördelningenmellan kommuner och landsting är oklar. Stabilapriser utgör ett centralt mål för både finans- och penningpolitiken. En stabilprisnivå är en föratsättning för att ekonomins resurser skall Tillväxten stimuleras genom att osäkerheten hos hushåll och Prop.1993/94:150 företag minimeras. En rättvis inkomst- ochförmögenhetsfördelning Bilaga 1 främjas. 9.1 Stmkturpolitik för låg inflation Strakturellaåtgärder för att öka konkurrensen och förbättra ekonomins funktionssätt ökarföratsättningaraa för att uppnå stabila priser vid låg ränta. De är därmedavgörande för möjligheteraa till uthållig tillväxt och en ökning avsysselsättningen. har flera viktiga förändringargenomförts som bidrar till låga prisökningar. skärpt konkurrenslagstiftning och ökar och bidrar tillsammansmed avregleringar till att få ned inflationen. Livsmedelssek-tom var tidigareen inflationsmotor i svensk ekonomi. Tack vare de senaste årens förändringar ärprisökningama nu låga. har prisnivån sjunkit med irelation till den genomsnittliga konsumentprisnivån. Skattereformenhar genom att göra det dyrare att låna minskat riskeraa för en kreditdrivenöverhettning. Tillsammans med förändringaraa i socialförsäkringaraa och iarbetsrätten har skattereformen också minskat risken för löneinflation påarbetsmarknaden. En mer flexibel arbetsmarknad som motverkar en allmänlönestegring är angelägen för att förbättra möjligheteraa till stabila priser ikonjunkturappgången. 9.2 Penning- och valutapolitiken Utvecklingenpå penning- och obligationsmarknaderaa har varit relativt olika i skilda länderunder senhösten och vintera. 1 , där konjunkturappgången varit kraftfull,bromsades obligationsräntefallet upp och ersattes av en stigande trend.Önskemålet om att motverka tendenser till ökande inflation har gjort attFederal Reserve börjat bedriva en mindre expansiv penningpolitik. Effektendärav har också märkts i . Påvalutamarknaden har tendensen varit att D-marken blivitsvagare gentemot dollara medan yenen stärkts. Inom har stabiliseringenefter sommarens turbulens och vidgningen av bandgränseraa bibehållits. Devalutor som tidigare låg inom det snäva bandet ligger i stort sett kvar inomdetta band. Den svenska kronan har stärkts jämfört med nivån . Måletför den svenska penningpolitiken är att fno.m. 1995 begränsa förändringen ikonsumentpriseraa till med en tolerans om -I-/- 1 procentenhet.Penningpolitikens möjligheter att åstadkomma önskade räntesänkningar beror påsåväl den utländska och inhemska ekonomiska utvecklingen som den svenskafinanspolitiken. har fortsatt att sänka marginalräntan,från till . har marginalräntansänkts med 3,75 procentenheten Undermotsvarande period har den svenska 6-månadersräntan sjunkit med ca 2,1procentenheter till och 10-årsräntan har sjunkit med ca 1 1/4procentenheter till 8 3/. Inflationen (KPI) mäftfrån var . Det finns tydliga tecken på attinflationsförväntningama för har sjunkit och liggerinom ramen för inflationsmålet. De lägre inflationsförväntningama har medverkattill lägre räntor och visar sig i inflationsenkäter som redovisar allt lägreförväntad inflation. För en gynnsam inflationsutveckling talar också en jämförtmed tidigare relativt svag peimingmängdstillväxt och minskande utlåning tillallmänheten. De lägre räntoma ochdeprecieringen av kronan har en påtagligt expansiv effektpå den svenska ekonomin (diagram 9.1). Sedan tvingades övergeförsvaret av den fasta valutakursen har kronan deprecierats med iförhållande till ecu-index. Om hänsyn också tas till kursförändringama gentemotfrämst dollar och yen är den effektiva deprecieringen . Detta hargivit en efterfrågestimulans via exporten men en svag efterfråganfrån hemmamarknaden. För att uppnå prisstabilitet skulle det varaönskvärt med en annan relation mellan växelkurs och ränta, dvs. i högre gradgenom lägre räntor och i mindre grad genom en svag valutakurs. Efter en svagutveckling har kronan stärkts mätt i ECU-index.Dollarkursen i svenska kronor ligger på samma nivå som i början avoktober, rant 8 kronon Diagram 9.1 Ränte- och växelkursförändringarnas effekt påtotala efterfrågan , sammanvägning av ränte- ochväxelkursutvecklingen Procent«nhet«r, kvartal 4 1993/94:150 Bilaga 1 81 82 83 84 B5 86 87 88 89 90 91 92 93 Möjligheteraaatt uppnå prisstabilitet är beroende av den samlade trovärdigheten hos penning-och finanspolitiken. Därför utgör saneringsprogrammet för de offentligafinanseraa en viktig föratsättning för lägre räntoroch låg inflation. Om inte statsskuldens ökning bringas under Prop.1993/94:150 kontroll kommer farhågoraa för en inflationistisk utveckling attväxa. Bilaga 1 Detta understryker vikten av att den ekonomiska politiken somhelhet utformas så att den är förenlig med prisstabilitet. Ävenom det finns exempel på små handelsberoende nationer som lyckats väl med attbevara ett stabilt penningvärde som de haft en rörlig växelkurs fmnsdet skäl för att på lång sikt bör sträva efter en fast växelkurs. Enrörlig växelkurs ger upphov till osäkerhet om framtida växelkursen Detta kan isin tur skapa kompensationskrav i form av riskpremier vilka leder till högre räntoroch prisen 9.3 Den finansiella sektorn Bankemasresultat visar att huvuddelen av bankkrisen är passerad och attutvecklingen i den finansiella sektom är god. Resultaten har förbättrats ochtre av de större affärsbankerna går med vinst. De förbättrade resultaten berori huvudsak på sjunkande räntor och minskande kreditförluster, men en storskillnad mellan in- och utlåningsräntor, höga provisionsintäkter på grand avhög aktivitet på finansmarknaderna samt rationaliseringar av verksamheten harockså bidragit. Den kapitalisering av bankema som skett tillsammans medförbättrade resultat gör att bankemas finansiella ställning inte längre utgörnågot hot mot kreditförsörjningen i konjunkturappgången. Därmed har saneringenav finanssektora efter 1980-talets överdrifter undanröjt ett hinder förutbyggnad av produktionskapaciteten och bidragit till att öka föratsättningamaför prisstabilitet. Somett resultat av den positiva utvecklingen inom finanssektora sesBankstödsnämndens organisation och uppgifter över för att anpassas till den nyasituationen. Regeringen har i en skrivelse till utförligtredogjort för situationen i banksektom och statens åtgärder för att stärka detfinansiella systemet (skn 1993/94:238). 10 Skattepolitik för tillväxt och utveckling av välfärden Skattepolitikenär en väsentlig del av regeringens ekonomisk-politiska strategi i arbetet fören uthålligt hög tillväxt och en ökning av sysselsättning och välfärd i detsvenska samhället. Enuthålligt hög tillväxt föratsätter goda skattemässiga villkor för företagande,arbete och investeringar. Producenter och konsumenter bör ges incitament attbeakta kostnadema för negativ miljöpåverkan och stimuleras till hushållning medknappa naturresursen Påsikt påverkas sysselsättningen positivt och arbetslösheten kan minska omskattekilama på företagande och arbete reduceras. 1 samL Nr 150 61 Rättelse: S. 74 rad 13 Tillkommit: I de pensionsålder. Välfärden kan bevaras ochvidareutvecklas genom en tillväxtbe- Prop. 1993/94:150 främjandeskattepolitik och genom att enskilda individer, hushåll och Bilaga 1 företagges föratsättningar att bättre ta tillvara olika konsumtions- ochproduktionsmöjligheten Detta leder också till en samhällsekonomiskt rimligareavvägning mellan verksamheter som utförs i den formella respektive informellasektom. Regeringenhar sedan sitt tillträde utformat sin skattepolitik med denna inriktning.Arbetet har bedrivits under två väsentliga föratsättningar. Enförsta föratsättning är den svenska ekonomins öppenhet med en stark integrationi världsekonomin och ett allt starkare beroende av de interaationellakapitalmarknaderaa. De skattemässiga villkoren för företagande, arbete,konsumtion, investeringar och sparande i konkurrentländerna blir därmed avallt större betydelse. Denandra viktiga föratsättningen för skattepolitiken utgörs av de försämradeoffentliga finansema under efterkrigstidens allvarligaste lågkonjunktur Tillbetydande del är denna orsakad av tidigare decenniers ekonomisk-politiskamisstag, inte minst på skattepolitikens område. Vissaav regeringens åtgärder på skatteområdet har varit direkt betingade avproblemen inom den finansiella sektom. Fastighetsskatten på kommersiellalokaler har avskaffats för att stabilisera utvecklingen. Av delvis samma skäloch för att begränsa bostadskostnaderaa har fastighetsskatten förflerfamiljshus detta år sänkts från 2,5 till av taxeringsvärdet. Vidarekan nämnas slopandet av den s.k. flyttskatten. Detta bidrar till en ökadflexibilitet på bostads- och arbetsmarknaden. Enrad åtgärder har vidtagits för att förbättra villkoren för näringslivetsexpansion och tillkomsten av nya riktiga jobb, särskilt i mindre och medelstoraföretag. 1ett första steg avskaffades 1991 förmögenhetsskatten på arbetande kapital ochomsättningsskatten på aktien Skatten på privat pensionssparande har sänkts.Den allmänna förmögenhetsskatten har reducerats och avvecklas fullt ut 1995.Samtidigt sänks den allmänna skattesatsen på kapitalinkomster till . 1ett andra steg har fno.m överbeskattningen av bolagsinkomster tagitsbort genom att dubbelbeskattningen av utdelade och kvarhållna vinstereliminerats. Det senare åstadkoms schablonmässigt genom att skatten påreavinster halverats. Av främst intemationella skäl har denna förkapitalförsörjningen nödvändiga åtgärd utformats som en lättnad i ägarledet.Förändringama innebär att skattereform fullföljs genom störrelikformighet i beskattningen av bolagskapital i vid mening genom likabehandlingenav eget kapital och lånat kapital. Detta framgår av diagram 10.1 där skatten påolika kapitalinkomster, med beaktande av skatt i företags- och ägarleden,redovisas . Diagram10.1 Skatt på olika kapitalinkomster enligt 1991 och 1994 ärs skatteregler 1993/94:150 Bilaga 1 6050 40 30 20 10 1991 1994 1991* 1994 Skatt på avkastningpå eget kapital Kapitalavkastning i ensldld Utdelning I aktiebolagndrlngsverksamtiat Kvarhållen vinst I ol«bolag 1991 1994 Skatt på avkastningpå lånat kapMal * vid utdelning pä nyemitterade aktier medt>eaktande av bl.a. Annellavdrag. Likformigheteni företagsbeskattningen har också förstärkts genom nya skatteregler föregenföretagare. Dessa har fått skattevillkor som väsentligen är likvärdiga medaktiebolagens. Nyföretagandet stimuleras genom att enskilda näringsidkare kankvitta underskott mot tjänsteinkomsten Förändringama inom kapital-och företagsbeskattningen har gjorts för att stimulera kapitalbildning ochsysselsättning i näringslivet. Goda skattevillkor för företagens ägare, intebara för företagen, är ett nödvändigt element i en tillväxtpolitik som läggertyngdpunkten på ny-och småföretagande och betonar entreprenörsskapetsbetydelse. Villkoren för produktion iSverige har förbättrats även i andra avseenden. Ett exempel utgörs avsänkningen av arbetsgivaravgifteraa som finansierats genom höjdakonsumtionsskatten av energiskatten för industrin, finansieradgenom ett höjt skatteuttag på hushållens energikonsumtion, är ett annat exempelpå en skatteväxling som förbättrar konkurrenskraften. Som ett led isaneringsprogrammet har vissa miljö- och punktskatter indexerats, vilketeliminerar en aimars automatisk urholkning av det reala skatteuttaget. 1 det fastlagdasaneringsprogrammet ingår ökade inkomster med 4 miljarder konor genomeffektivare skatteindrivning. Också med hänsyn till tilltron tillskattesystemet är det angeläget att skatter debiteras och betalas i enlighetmed av beslutade uppnås bl.a. genom en utbyggnad avskattemyndighetemas kontrollverksamhet vilket möjliggör en effektivaretaxering. Regeringen har bl.a. i årets budgetpro- positionföreslagit vissa resurstillskott för innevarande och nästa budgetån På miljöskatteområdetkommer frågan om en ökad miljörelatering av skattesystemet att behandlas av ennyligen tillsatt parlamentarisk utredning. Utgångspunkten tas i ensamhällsekonomisk värdering av befintliga miljö- och energiskatter, däreffekteraa på miljö, sysselsättning och näringslivets konkurrenskraft skallbelysas. Med samma utgångspunkter skall utredningen vidare belysaföratsättningaraa för en s.k. skatteväxling där ett höjt skatteuttag påmiljöskadlig verksamhet kan kombineras med sänkt skatt på arbete. De senaste årensutveckling av skattekilen på arbete den andel av en ökning av brattoinkomstenföre alla skatter och avgifter som absorberas av höjda skatter och minskade bidrag framgår av diagram 10.2. 1993/94:150 Bilaga 1 Diagram10.2 Total marginaleffekt för beskattat arbete Förändringamaav skattema på arbete reducerade skattekilen t.o.m , varefter en svaguppgång har följt. Den senare förklaras, föratom av det temporära borttagandetav grandavdraget vid statlig inkomstbeskattning , avde just införda egenavgifteraa till arbetslöshetsförsäkringen där förmånsanknytningenför närvarande är alltför svag. Ett räft utformat pensionssystem kan bidra fortsatt sänkning av skattekilama. 11 Arbetsmarknad och sysselsättning Sedanöverhettningen har sysselsättningen minskat med drygt 550 000 personenSysselsättningen inom industrin började sjunka . Vidtidigare tillfällen med sjunkande sysselsättning i den privatasektom har antingen expansion inom den offentliga sektom eller Prop.1993/94:150 devalveringar tillgripits som motvikt. Detta är inte längre möjligt. Denekonomiska politiken lades om för att främja företagande och sysselsättning iprivat sekton Som exempel kan nänmas att sjönk antalet sysselsatta iindustri och privat tjänstesektor med ca 75 000 personen En ungefär lika storökning kan föratses nästa ån har arbetsmarknadspolitikenställts inför svåra prov. Politikenbörjar nu ge resultat.