prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — De för-sterkte förmedlingsinsatserna för invandrare ochflyktingar bör därför -och mot bakgmnd av den aktaella invandringssitaationen -fortsätta i oförminskad omfattning även under näste budgeter och beräknas till49,. 2.3Förnyelse och effektivisering av arbetsförmedlingen AMShar som central myndighet ansvaret för utveckling och uppföljning avteknikstöd, arbetsorganisation och metodutvecklingsarbete vid länsarbetsnämnderoch arbetsförmedlingen. Olika arbetssätts effekter måste följas uppsystematiskt. Regeringen kommer att ge AMS i uppdragatt göra en utvärdering. En av utgångspunkteraa skall vara att utvärderingenskall ge underlag för att bedöma skillnadema i effektivitet mellanindividinriktet och gmppinriktet arbetssätt. En effektivisering av arbetsförmedlingsverksamhetenfömtsätter att det finns ett gott samarbete mellan AMS och de institationer somberörs av verksamheten. Det gäller bl,a, arbetslöshetskassornas medverkan förart få de arbetslösa att så snabbt som möjligt välja aktiva åtgärder framförpassivt kontentstöd. Där finns stora möjligheter till ert effektivareutayttjande av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Utifrånde resultet AMS redovisar för jobbsökaraktiviteteraa är rege ringens bedömning nu liksom tidigare art satsningen på ett mer gmppin riktet arbetssätt bör intensifieras. Under näste budgeter bör jobbsökar- 37 aktiviteter kunna erbjudas kontinuerligt vid alla arbetsförmedlingar som inteendast har ett fåtel anstellda. Verksamheten bör omfette minst Prop,1993/94:1(X) dubbeltså många sökande som under budgeteret 1992/93 då de uppgick Bilaga 11 tilldrygt 58 000 personer. För att bygga ut och utveckla dette arbetssätt inomarbetsförmedlingen bör AMV även under näste budgeter ges Regeringen beräknar för dette ändamål 408,3 miljoner kronorbudgeteret 1994/95, dvs. samma belopp som för innevarande budgeteruppräknat, med pris- och löneomräkning. De sammanlagda lönekostaaderaa under anslagetArbetsmarknadsverkets förvalmingskostnader för budgeteret 1994/95 beräknarregeringen till 1 (-1- ) Avlönemedlen bör få användas för tillfällig försterkning avarbetsförmedlingen först efter särskilt beslut av regeringen. AMSinvesteringar i anläggningstillgångar för förvalttungsändamål finansieras genomlån i . Enligt AMS är det gemensamma stetiigaredovisningssystemet inte tillräckligt för AMS behov uten styrelsen harinvesterat i ett kompletterande system för återföring av ekonomisk inforaiationtill budgetensvariga. Under irmevarande budgeter har AMS dessutom nödgats attinvestera i utbyggnad av kapaciteten i centraldatora förplatsförmedlings-sytemet AF 90:2 för att kunna la utrymme för det ökandeantelet registrerade arbetssökande. Regeringen föreslår därför att låneramenhöjs från till . Under budgeteret1994/95 beräknas räntekostaadema till och amorteringama till148 . Förinnevarande budgeter har AMS eller, efter AMS beslut, länsarbetsnämnderaabemyndigats att på vissa villkor avskriva lånefordringar uppkomna inom AMV somuppgår till högst . Regeringen föreslår att motsvarande bemyndigandelämnas även för budgeteret 1994/95, Verksamheten vid bekostes genomintekter vid upplåtelse av kurslokaler m,m. Några medel behöver därför inteanvisas för denna verksamhet. I likhet med vad som gäller under innevarandebudgeter bör högst under dette anslag få utayttjas förinsatser inom den yrkesinriktede rehabiliteringen, Föratsättningen är att dettebedöms som mest angeläget vid en prioritering mellan förmedlingsinsatser resp,väglednings- och rehabiliteringsinsatser. 3Förslag till riksdagsbeslut Prop. 1,medger att regeringen får bemyndigaAMS, eller efter AMS be-stemmande, länsarbetsnämnderna att under budgeteret1994/95 beslute om avskrivning av lånefordran som inte överstiger 75 000 kruppkommen inom under de fömtsättningar som gäller förbudgeteret 1993/94 (avsnitt 2,5), 2,godkänner att högst avmedlen under anslaget får användas för insatser mom den yrkes inrUctederehabiliteringen (avsnitt 2,5), 3,till förvaltningskostnaderför budgeteret 1994/95 anvisar ett ramanslag på 2 . 1992/93 Utgift 28 026 599 000 Reservation 1 942 518 000 1993/94 Anslag 28 389 655 000 1994/95 Förslag 28 608 931 000 Frånanslaget finansieras åtgärderaa ungdomspraktik, bidrag till att sterte egennäringsverksamhet, arbetsmarknadsutbildning, bidrag till utbildning i företeg,vidgad arbetsprövning, jobbsökaraktiviteter samt resebidrag. Vid flertelet avåtgärdema lämnas utbildningsbidrag till de personer som delter i åtgärdema.Undantegen är bidrag till utbildning i företeg och resebidrag. Vid utbildning iföreteg lämnas bidraget till arbetsgivare som anordnar utbildning för deanstellda. Vidare finansieras från anslaget åtgärdema beredskapsarbete,rekryteringsstöd, insatser för flyktingar och invandrare samt ottaditionellainsatser. Vid beredskapsarbete och rekryteringsstöd fårarbetsgivaren bidrag för en viss del av lönekostnaderna. De otraditionellainsatseraa skall stimulera till förayelse av arbetsmetoderna inomarbetsförmedlingsorgaru-sationen och av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdema. fördjupade anslagsframstellningen för treårsperioden /95 - 1996/97 redovisar AMS ett förslag med en annan omfattaing och inriktning av de konjunktarberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärdema för budgeteret 1994/95 än den stetsmaktema har angivit för innevarande budgeter, AMS föreslår en högre omfattning på arbetsmarknadsutbild ning, rekryteringsstöd och beredskapsarbete samt en successiv ned trappning av ungdomspraktikplatser. Vidare föreslår AMS art anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillförs medel som avser ALU och utbildningsvikariat vars finansiering ligger utenför anslaget, I AMS förslag ingår vissa förändringar av ungdomspraktiken, åtgärdema för invandrare och flyktingar samt arbetsmarknadsutbildningen, Prop,1993/94:100 2 Regeringens överväganden Bilaga 11 Underde senaste budgeteren har det i tekt med det försämrade arbetsmarknadslägetskert en kraftig försterkning av resurseraa för konjunktarberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder, I följande tebell redovisas dekonjunktarberoende åtgärdemas kostaader för budgeteren 1991/92 och 1992/93,anvisade medel för budgeteret 1993/94 samt regeringens förslag för budgeteret1994/95, Vidare redovisas kostaadema för åtgärderaa som andel av stetsbudgetensutgifter. 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 Kostnader,mkr 20 006 28 027 28 390 28 609 utgifter 4,2 5,0 5,2 -' Fömtom att de konjunktarberoende åtgärdemas andelav stetsbudgetens utgifter har ökat bör noteras att de totela kostaadema föråtgärdema, mellan budgeteren 1991/92 och 1993/94, beräknas öka vilketkan jämföras med sfetsbudgetens totela utgifter som beräknas ökamed , Arbetsmarknadsläget under näste budgeter är mycketsvårbedömt. Av denna anledmng anser regeringen att samtiiga medel underanslaget inte bör fördelas på åtgärd i budgetpropositionen. Ett belopp om bör därför "hållas iime" i avvakten på attregeringen kan göra en säkrare bedömning av arbetsmarknadsläget m,m. För denhändelse det då skulle visa sig att medlen skulle ge bäst sysselsättaingseffektom de används för insatser som normalt inte finansieras från anslaget föreslårregeringen att bemyndigar regeringen att beslute om en sådananvändning av de innehållna medlen. Vid bedömningen av regeringens förslag underanslaget måste man således hålla i minnet att alla medel under anslaget inte ärfördelade på åtgärdema, påverkar jämförelsen mellan innevarande budgetersomfattaing på de olika åtgärdema och den föreslagna för näste budgeter, 1 följande tebell redovisas fördelat påkonjunktarberoende åtgärder, anvisade medel för budgeteret 1993/94 och av regeringen beräknade kostnader och antel personer i åtgärd i genomsnitt för bud- 40 geteret1994/95. Bå 93/94 Bå 94/95 Antal Kostnad Kostnad personer tkr tkr Prop.1993/94:100 Bilaga 11 Arbetslivsutveckling, kringkostnader' Utbildningsbidrag vid särskilt anord- Elevsocial verksamhet vid arbets- Bidrag till utbildning i företag Insatser för flyktingar och invandrare Bidrag till tidigareläggningar av Bidrag till allmänna samlingslokaler 28 389 655' ' Kostnaderaa för deltagare i utbildningsvikariat ocharbetslivsutveckling, 11,1 miljarder kronor, bekostas inte från anslaget utan frånarbetsmarknadsfonden men dessa åtgärder räknas in i de konjunkturberoendeåtgärderna. ' Medel för verksamheten har inräknats i medlen för densärskilt anordnade ' Vid fördelningen av medlen har hänsyn tagits till beslut (bet. 1993/94:AU5,rskr. 1993/94:102) med anledning av prop. 1993/94:66. "Av de totala medlen föreslås högst få användas förofraditio- Bilaga 11 nella insatser. Avmedlen under anslaget bör regeringen disponera . Av dessaberäknas för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser påutsatte orter m.m. och för olUca utvecklingsprojekt inomarbetsmarknadspolitiken (Försöksverksamhet med sysselsättningsskapandeåtgärder). 2.2Arbetslivsutvecklingen (ALU) Resultetappföljning Arbetsmarknadsdepartementetgav konsultföreteget i uppdrag att göra en uppföljning avarbetslivsutvecklingen (ALU). ALU-anvisade, ALU-anordnare ocharbetsförmedlingar har svarat på frågor i uppföljningen, som främst visar detillfrågades attityder till åtgärden, redovisade resulteten i november1993, Uppföljningen pekar bl.a. på att drygt tte av fyra av samtliga itillfrågade gmpper tyckte att ALU var en bra arbetsmarknadspolitisk åtgärd. ALU-platseraa hade av de tillfrågade huvudsakligenuppfattets som en tillfällig verksamhet för att slippa gå arbetslös. ALU sågsäven som en utvecklingsmöjlighet att få pröva på ett nytt område. Framför alltkvirmor, ungdomar och höguthildade hade sett åtgärden som en utvecklingsmöjlighet.Endast en av fem anvisade hade främst sett ALU som enbart en nödvändigverksamhet för art kvalificera för en ny period med arbetslöshetsersättning. ALU-projekten hade inte, enligt de intervjuade,haft någon störte undanttängningseffekt på reguljära arbeten. En av sexanvisade ttodde sig ha ersatt någon som i stellet borde ha varit anstelld.Däremot uppgav tte av tio anvisade inom offentiig sektor att de trott sigersatte någon annan. av anordnama (inom offentlig sektor) uppgavatt de skulle ha anstellt någon i fall de inte fått en ALU-anvisad, Samtidigtkan nämnas att tre av fyra av de lofctia fackklubbarna hade, enligt anordnar-na,reagerat positivt på att anordnama tegit emot en ALU-anvisad. Nio av tio ALU-anvisade ansåg att uppgifterna somde hade utfört varit viktiga och meningsfulla, art de hade haft tillräckligtatt göra och att de hade trivts på sin "arbetsplats". En lika storandel av ALU-anord-narna var nöjd med de anvisades insatser. Av anordnaraa hade95 % inte upplevt något problem att hitte meningsfull sysselsättning åt deanvisade. Sexav tio ALU-anvisade ansåg sig ha fått tillfälle att pröva ett nytt arbetsområdegenom sin ALU-anvisning. Huvuddelen () av dessa tyckteatt verksamheten hade varit så intressant art de skulle kunna tenka sig att fortsatte med deni framtiden. Ungefär sex av tio ALU-anordnare såg ALU som enmöjlighet att Prop, 1993/94:100 pröva en person för en eventaell framtidaanstellning. Runt hälften av de Bilaga 11 ALU-anvisade trodde attanvisningen givit dem ökade möjligheter att hitte ett arbete . Sex av tio ALU-anvisade sade sig aktivt, utenförmedlingens hjälp, ha sökt arbete under sin anvisningstid. Majoriteten av deanvisade uppgav att de hade besökt () och/eller ringt ()arbetsförmedlmgen . En av fyra anvisade hade, enligt dessa, fåttbesök av arbetsförmedlingen på sin . Arbetsförmedlingen uppgav att den använder åtgärdenfrämst för att förhindra långtidsarbetslöshet () och utförsäkring (),men i stor utsttäckning också för att de anvisade skall kunna förberedasterta-eget-verksamhet (). (Varje förmedling gav i genomsnitt två svar. )Tre av fem förmedlingar upplevde att de hade fått ett störte kontaktaät medmyndigheter, företeg och organisationer i regionen genom att arbete medALU-platser. AvAMS årsredovisning framgår att de sökande som börjat i ALU varit arbetslösa igenomsnitt före anvisningen. Av de arbetslösa som börjat i ALU varhälften långtidsarbetslösa. steg kraftigt och nådde enomfettning av ca 43 000. Därefter minskade antelet för att åter ökatill 48 000 . Antelet platser nådde i början av decemberca 51 000. Ökningstekten har planat ut under de senaste månaderaa, vilket kanförklaras av att förmedlingaraa har varit fullt sysselsatte med att ersatteavslutede med nya. Regeringen bedömer - inte minst mot bakgmnd avresulteten av uppföljning - art ALU är en mycket lämplig åtgärd i dettafortfarande problematiska arbetsmarknadsläge, där det är av störste vikt art fåner framför allt långtidsarbetslösheten. ALU ger, precis som är avsikten medåtgärden, arbetslösa möjlighet att bryte sin passiva arbetslöshet och pröva pånågot nytt, den är kostnadseffektiv, obyråkratisk, lätt art justera i omfatmingoch kan användas flexibelt inom många områden i samhället. ALU-verksamheten böräven i fortsättningen inriktes på insatser inom skogs-, natar-, miljö-, kultar-och kultarmUjövården m.fl. områden där den har visat sig vara en kraftfull ochsamhällsnyttig åtgärd. ALU-platsema har totelt sett inte påvisats ge någrastörte undanttäng- ningseffekter. är natariigt eftersom platseraa skall ligga utenför den reguljära arbetsmarknaden. De, av de anvisade, upplevda undanträng- 43 ningseffektema inomoffentiig sektor måste emellertid tes på allvar och ökadeansttängningar göras för att se till att ALU-platseraa mte ersätter Prop.1993/94:100 reguljära arbeten. Enligt uppföljning hade en stor majoritet avdeltegama haft kontekt med arbetsförmedlingen och tte av fem aktivt sökt arbeteutan förmedlingens hjälp. Det är av störste vikt att arbetsförmedlmgen uppmanarde anvisade att kontinuerligt hålla kontekt med arbetsförmedlingen och dessutomsöka arbete på egen hand i ALU eftersom åtgärden endast innebär entillfällig lösnmg. Endast varannan deltegare har, som tidigare nänmts,varit långtidsarbetslös före anvisning till en . Ungdomar ()utgjorde en betydligt lägre andel i ALU än deras andel av de arbetssökande inovember 1993. Andelen flyktingar och invandrare () och arbetshandikappade() i åtgärden utgjorde ungefär en lUca stor andel som deras andel av dearbetssökande. Kvinnor var sämre representerade () i åtgärden än derasandel av de arbetslösa. Deras andel i åtgärden har dock ökat under hösten 1993.Såväl långttdsarbetslösa som utsatta gmpper, liksom kvinnor, måste prioriterasinom den utökade ram för ALU som regeringen föreslår. Ävenunder näste budgeter kräver det ansttängda arbetsmarknadsläget att ett stortantel människor bereds aktiva åtgärder inom ramen för arbetsmarknadspolitiken.De ttaditioneUa arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa klarar emellertid inte attnå upp till den nödvändiga omfattaingen. Regeringen bedömer mot denna bakgmndatt ALU-verksamheten måste hållas på en hög nivå. För näste budgeter beräknarregermgen att det behövs ca 80 000 . Kostaaderaa förersättaingen till de ALU-anvisade som uppgår till ca bör,liksom , inte helaste anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder ufen finansieras från arbetsmarknadsfonden. Vid ALU-verksamhet kan i begränsad omfettningersättning lämnas för materiel, lokaler eller liknande, s.k.kringkostaadsmedel. har beslutet (prop. 1993/94:66, bet. 1993/94:AU5,rskr. 1993/94:102) att dessa medel skall uppgå till högst 325 miljoner kronorinom ramen för anslaget för innevarande budgeter. För näste budgeter görregeringen den bedömningen att högst bör beräknas förkringkostnader vid en omfattaing av i genomsnitt ca 80 000 deltegare permånad. Regeringen föreslår att högst avkringkostaads-medlen får användas under näste budgeter för reseersätming tillALU-anvisade med särskilt lång resväg. Detta gäller främst ALU-anvisade iglesbygd som inte kan få en anvisning på hemorten eller inom normaltpendlingsavstend, ALU-delegationen, som presenterades i proposition1993/94:66, och som inrättedes av regeringen, kommer att bedriva sitt arbete fram t.o.m, , För delegationens verksamhet bör högst av kringkostaadsmedlen få disponeras under budgeteret 44 1994/95, 1993/94:100 2.3 Ungdomspraktiken BUaga 11 AMS redovisade erfarenheteraa ochresulteten av ungdomspraktiken tUl . I september1993 hade drygt 137 000 beslut om ungdomspraktik fettets. Något fler män () än kvinnor hadeungdomspraktik . De arbetshandikappades andel var någotstörte än deras andel av de arbetslösa, mot . Andelen utomnordiskamedborgare var mindre än deras andel av de arbetslösa, mot . Av de ungdomar i 18 - 19-årsåldera, som börjadeungdomspraktik under budgeteret 1992/93, hade föreungdomspraktiken varit arbetssökande uten arbete i minst arta veckor. Avungdomaraa i 20 - 24-årsåldera hade av dem, som började i ungdomspraktikunder budgeteret 1992/93, varit arbetssökande uten arbete i minst 16 veckorföre ungdomspraktiken. I genomsnirt fick av dem, som deltegit iungdomspraktik under budgeteret 1992/93, arbete på den reguljäraarbetsmarknaden, även om de var kvar som sökande vid arbetsförmedlingen, hadearbete med lönebidrag, skyddat arbete hos offentiiga arbetsgivare eller arbetehos . Ju högre utbildningsnivå de arbetssökande hade,desto störte andel flck arbete. Av de som hade gymnasiekompetens fick 23 %arbete mot av dem som endast hade grandskolekompetens. Något fler kvinnor fick arbete, , jämfört medmän, . Dock fick en högre andel av kvinnorna jämfört med männen ett arbetesom var kortere än tte månader eller ett arbete som iimebar att de stod kvarvid arbetsförmedlingen som deltidsarbetslösa. Av de som hade arbetshandikapp fick mot21,av de icke arbetshandikappade arbete, inbegripet arbete med lönebidrag,skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare eller arbete hos . Av de 3,som var utomnordiska medborgare fick arbete i någon av de tidigarenämnda formeraa. AMS har uppskattet ungdomspraktikplatseraasundanttängningseffekter på arbetsmarknaden till , Ungdomari de arbetsmarknadspolitiska åtgärderaa ISverige fenns ca 793 500 ungdomar i åldera . Av de , som räknas tUl arbetskraften, var ca 87 200 arbetslösa, av männen i åldera 18 - var arbetslösa mot av kvinnoraa i samma ålder, av alla ungdomar åldera 18 - befann sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, Ungdomspraktikhar varit den vanligaste åtgärden. Av alla ungdomar i åldera 18 - iåtgärder har nära tte fjärdedelar befunnit sig i ungdomspraktik. Fördelningenav dessa ungdomar i olika åtgärder jämfört med framgårav följande sammanstellning. 1993/94:100 Bilaga11 Beredskapsarbete (20 - ) (20 - ) Rekryteringsstöd, oktober (20 - ) Lönebidrag, oktober (20 - ) Avtalade inskolningsplatser, oktober (20 - ) Skyddat arbete hos offentliga (20 - ) Fr.o.m. innevarandebudgeter kan nyutexaminerade 25 - 29-åriga ungdomar med högskoleutbildning omminst 120 poäng få ungdomspraktik för akademiker. Praktiken bör efter tremånader övergå till anstellnmg med rekryteringsstöd. fenns nära500 personer i denna särskilda form av ungdomspraktik. Deungdomar som för förste gången skall träda ut på arbetsmarknaden påverkas mestav konjunktarförändringar. Under den långa högkonjunk-taren kunde mångaungdomar uten längre utbildning och arbetslivserfer-enhet få arbete. Ilågkonjunktar ökar däremot arbetslivserfarenhet och utbildmng i betydelse förmöjlighetema att få arbete. Lågutbildade ungdomar med eller utenarbetslivserfarenhet får därmed särskilt svårt att hävda sig påarbetsmarknaden. OfrivUligarbetslöshet är negativ för alla men särskilt allvarlig för ungdomar sombefinner sig i ert skede då de skall bilda sig en uppfettning om sittegenvärde, skall lära sig att te till vara sin mitiativförmåga ochskaU utveckla sitt oberoende. Regeringen och har därför satt m åtgärderför ungdomar Bilaga 11 som snabbt skall ge dem möjligheter till en memngsfiillsysselsättamg. Ungdomspraktiken infördes för att förhindralångtidsarbetslöshet hos ungdomar. Ungdomspraktiken är i försfe hand avseddför ungdomar som fullföljt en tteårig gymnasieutbildning. Arbetslösa ungdomarmed kortere gymnasieutbildning skall i förste hand erbjudas ett ttedjegymnasieår i stellet. Kommunema har för innevarande budgetår fåttmöjlighet att inrätta ytterligare 40 000 platser för ert ttedje gymnasieår.Avsikten med det ttedje gymnasieåret är att ge ungdomar som inte har en tteåriggymnasieutbildning en utökad kompetens så att de kan konkurtera med sma någotyngre kamrater som har genomgått en tteårig gymnasieskola. Erferenheteraa av ungdomspraktiken är genomgåendegoda. Det har varit stor efterfrågan på ungdomspraktik från såväl arbetsgivaresom ungdomar. På så sätt har ungdomspraktiken motsvarat sitt syfte, att snabbtfå ned den stora ungdomsarbetslösheten. Många ungdomar har genom ungdomspraktikenfått chansen till ovanliga och löftesrika praktikplatser som under andraomstendigheter inte stett dem till buds. Det är väsentiigt att fler långtidsarbetslösaungdomar får möjlighet att delte i ungdomspraktiken. Det är väl känt att långtidsarbetslöshetkan ge besfeende negativa effekter och den som är ung löper störte risk änäldre att bli svårplacerad utenför arbetslivet. AMS bördärför vid anvisning till ungdomspraktik i högre grad prioritera de ungdomarsom har varit arbetslösa . Bland de långtidsarbetslösa utgör deutomnordiska medborgaraa en allt för stor gmpp i förhållande till sm andel avde arbetslösa. Intensifierade åtgärder måste riktes till dem. Antelet ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärderhar sjunkit . Denna minskning har skett som dearbetslösa ungdomaraa under samma pericxi ökat med 32 500 enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar,en ökning . Mot denna bakgmnd måste AMS använda sina tillgängliga medeltill att avsevärt öka antelet ungdomar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Akademikerpraktiken har ännu inte nått denberäknade omfetöiingen på 3 000 platser i genomsnitt . Nya åtgärderkräver för att få genomslag i arbetsförmedlingens arbete. Det ärangeläget att arbetsförmedlingen aktivt använder denna åtgärd för att ungaakademiker skall få omsatte sina teoretiska kunskaper i relevant praktisktarbete. Speciellt bör AMS arbete för att akademikers praktik kommer tillanvändning vid mindre och medelstora företeg. Ungdomspraktiken är en tidsbegränsad åtgärd som börleda till reguljärt arbete. Ett antel ungdomar får också arbete när deraspraktikplats upphör, hos samma eller annan arbetsgivare. I genomsnitt har drygt20 % av ungdomaraa fått arbete efter att de avslutet sinungdomspraktik. Den ändring av ungdomspraktiken (prop. 1993/94:66,bet. 1993/94:AU5, rskr. 1993/94:102), som innebär att en arbetsgivare betelar ett finansieringsbidrag med under de förste 47 sexmånaderaa och därefter kan behålla ungdomspraktikanten mot en 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 11 avgiftpå under de nästkommande sex månaderaa, Prop. 1993/94:100har bl.a. införts med avsikten att ungdomspraktiken mer än tidigare skall Bilaga 11 leda till en anstellmng. Praktikanordnare kan i ett tidigt skede finna atten ungdomspraktikant lämpar sig för anstellning. Regeringen föreslår att denpraktikanordnare som väljer att anstella en ungdomspraktikant redan efter deförste sex månadema skall, genom möjlighet till eftergift befrias från kravetpå finansieringsbidrag för denna pericxi. Regeringen beräknar att antelet ungdomar sombehöver få tillgång till ungdomspraktikpfets under budgeteret 1994/95 kommeratt uppgå till i genomsnitt ca 90 000 . Kostaaden härför beräknas tUl7 . Av beloppet har beräknats för attkunna ge reseersättning till ungdomar som har särskilt höga resekostaader. Förakademikerpraktik har för näste budgetår beräknats en oförändrad omfettning,dvs. 3 000 platser . Kostaaden för detta uppgår till 292,9 miljonerkronor. AMShar i skrivelse redovisat AMV:s arbete med sterte-eget-bidragetoch insatser som planeras för att förbättra stödformen. För att tillgodosebehovet av kvalitet och kompetens i arbetet med bidraget föreslår AMS iskrivelsen en normalmodell där ambitionsnivån mte skall underskridas även omregionala skillnader kan förekomma. För att säkerstella en hög kvalitet i helalandet kommer AMS att ge länen stöd genom att erbjuda genomarbetedekravspecifikationer för olUca led i arbetet.