prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1993/94:215 Handlingsplan mot buller PP- Regeringenöverlämnar denna proposition tifl . (Mfljö-och namrresursdepartementet) Ipropositionen redovisas en samfed handlingsplan mot bufler. Denna syftar tiflatt kraftigt begränsa buUerstömingama i samhäflet så att ljudnivåerna sänks ochfärre människor utsatte för bufler. Bufleri arbetemfljön, boendemfljön cJch firitidsmfljön behandfes. Vidare behandlassärskflt transportsektorns buflerproblem, extemt industribufler och buflerfirån byggarbetspfetser och vindkraftverk, bufler frän produkter samt bufler idet miUtära försvaret. Ipropositionen föreslås en handUngsplan med såväl de övergripande mål som börgälfe för arbetet med att begränsa buUerstömmgama som de åtgärder somregeringen avser att vidte mom olika områden. Myndighetemasinsatser inom buUeromrädet behöver samordnas för att handlingsplanen skaU kunnagenomföras pä ett effektivt sätt. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att samordna här akmelfe program för åtgärder som rörden yttre nuljön. Trafikbullretbör minskas kraftigt. Regeringen avser därför att uppdra åt -att tiUsammans med berörcfemyndigheter och utarbete ett program med syfte att minskastörningarna firån vägtrafiken; programmet skafl leda tifl att vägtrafikbullretminskas tifl gcjdtegbara nivåer genom fysiska skyddsåtgärder, -att utarbete ettförsfeg tifl forskningsprogram för minskat bufler från fordon, cfeck ochvägbanor, -Stetens namrvärdsverk att isamarbete med föresfe riktlinjer för minskade buflerstömingar fränjärnvägstrafiken och spårvägarna, 1 1993/94. - att i samarbete med Stetens namrvärdsverk utreda Prop. 1993/94:215 möjUghetema att inom ramen för banavgifterna finansiera åtgärder - Berörda myndigheter att analysera skärpningar av flygbuflemivänormer, beräkningsmodeUer för flygbufler, samt behov av åtgärder, kostnader och tidplan för genomförande. Uppdragen inom trafikområdet skafl avrapporteras tiflregeringen före . De som vistas i lokaler efler områden särskflt avsedcfeför olika typer av fritidsaktiviteter skaU inte behöva riskera att utsattes förskadUga ljudnivåer Regeringen avser därför att ge Scjcialstyrelsen i uppdragatt i samarbete med Stetens namrvärdsverk utrecfe humvida höga ljudnivåer vidkonserter, på diskotek och i liknande sammanhang leder tifl hörselskador eflerandra hälsoproblem. För att begränsa störningarna från miUtärt skottbufleravser regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att i samarbete medFortifikationsförvaltningen () och Sfetens namrvärdsverkutarbete nya riktlinjer för skottbufler från artflleri och andra mnga vapen. Det finns behov av en ökad satening pä forskning inombuflerområdet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samarbete med ArbetemUjöfonden, Arbetarskyddsstyrelsen,, och Stetens råd förbyggnadsforskning utvärdera den tekniska buUerforskningen och föresfe vartyngdpunkten i satsningarna bör Ugga. Vidare bör ArbetemUjöfonden fä tifl uppgiftatt i samarbete med bl.a. Stetens namrvärdsverk. Arbetarskyddsstyrelsen,Arbetemfljöinstimtet, och utvärderaden medicmska effektforskningen. De två sismämncfe uppdragen skaflavrapporteras tifl regeringen före . 1 Försfegtifl rikscfegsbeslut............................... 5 2 Ärendetoch dess beredning .......................... 5 3 Bakgmnd...................................................... 5 3.2Hälsorisker och andra effekter................... 6 3;3 BuUerbegränsning mom EU .................. 7 3.4 Åtgärder mot buUer i QäUområden och skärgårdar m.m.erfligt regeringens skrivelse 1993/94:175 8 4 Handlingsplanmot buUer................................. ... 9 4.1Handlingsplanens mål ochinriktning............ 9 5Fysisk planering förebyggerbufler..................... 12 7MUjökvaUtetenormer ochskyddsavstånd............ 14 8Transportsektorns buUerproblem....................... . 16 8.2Tågbufler m.m....................................... 21 9 BuUerfrån industrier m.m................................ 26 9.1Extemt industribufler ............................ 26 9.2Bufler från byggarbetsplatseroch anfeggningar 27 9.3BuUer fi4n vindkraftverk........................... 28 10BuUer i arbetsmfljön....................................... 28 11Bufler fiän konsument- ochbyggprodukter ....... 31 12Bufler i boendemfljön, bosfederm.m.................. 33 12.2Ljudklassning av bosfeder ...................... 34 12.3BuUer firån ventifetionssystemm.m............ 35 13BuUer i vissafritidsmfljöer ......................... 37 14BuUer i det miUtära försvaret........................... 39 15Forskning och utbUdning .............................. . 42 BUaga 1 Förklaringav vissa benämningar inom buUeromrädet Prop. Bifega 2 Utdrag ursammanfettningen i betänkandet (SOU1993:65) HandUngsplan mot buUer BUaga 3 Sammanfetttting avremissyttrandena över betänkandet (SOU1993:65) HandUngsplan mot bufler Utdrag ur protokoU vid regeringssammanträde 24mars 1994 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. godkännervad regeringen förordar om mål för och inriktning pä handlingsplanen mot buUer(avsnitt 4.1) 2 Ärendet och dess beredning Riksdagenuttafede att en samfed handlingsplan mot buUer skyndsamt bordeförefeggas (bet. 1990/91 :JoU17, rskr. 1990/91:27). Året därpåfömyade sitt uttalande och påtafede särskUt mot bakgmnd av detproblem som buUer utgör, vflcten av att ett samlat åtgärdsprogram mot buUer tesfiam (bet. 1990/91 :JoU30, rskr. 1990/91:338). Medstöd av regeringens bemyndigande utsåg chefen för ochnamrresursdepartementet, en särskfld utredare för att utarbete ett försfeg tiUen samlad handlingsplan mot buUer (du. Uttedningen för enhandUngsplan mot buUer överlänrmade i juU 1993 betänkandet Handlingsplan rrwtbuller (SOU 1993:65). Uttedningen presenterar en bred analys av buUerproblemeni samhäUet och försfeg tifl ett åtgärds-program. BuUer i såväl arbetemUjön ochboendemfljön som fritidsmUjön behandlas. Vidare behandfes särskUttransportsektoms buUerproblem, extemt mdustribuUer m.m., buUer från vissaprodukter samt buUer i det miUtära försvaret. Uttedningens sammanfettning avbetänkandet finns i bilaga 2. (I bilaga 1 förklaras kortfettet de benämningarinom buUeromrädet som används i propositionen.) En förteckning över renussmstan-sema och en sammanfettmngav renussyttrandena finns i bilaga 3 . Regeringenhar den 24 febmari 1994 i skrivelse tiJl riicsdagen (1993/94:175) om åtgärdermot biiUer i QäUområden och skärgårdar m.m. lämnat en redogörelse föröverväganden om buUerbegränsande åtgärder avseende motordrivnafritidsaktiviteter i värdefuUa namr- och rekreationsområden. Bufler frånsnöskotrar, motorbåtar, flygplan och helikoptrar behandfes. En kortfetfedsammanfettning av regeringens överväganden i skrivelsen återges i dennaproposition. Vidarekan nämnas att stetsmaktema har reglerat användnmgen av vattenskottar(prop. 1992/93:97, bet. 1992/93:JoU7, rskr. 1992/93:180 ochvattenskoterförordningen (1993:1053). BuUerär aUersfedes närvarande och är ett av våra mest framttädande mfljöproblem. Iflera sociologiska undersökningar från olika länder rankas buUer av de berördahögst bland störande mUjöfektorer både i Buflret ökar också i samhäUet genom bl.a. Prop. 1993/94:215intensivare trafik, ökad ventifetion, bullrande arbeteredskap och ökadanvändning av eldrivna verktyg, musikaifläggningar med förstärkt ljud och avhushäUsmaskiner. DenvanUgaste buUerkällan i våra boendemfljöer är vägtrafik. Bufler frän flyg cJchtåg berör ett förhållandevis mindre antal personer liksom det extema bullretfirån industrieU verksamhet. Även bufler firån olika motordrivna redskap,hushäUsmaskiner, fläktar CKh ventifetionssystem i hosteden liksom från grannensoUka aktiviteter, såsom t.ex. musicerande, kan ge upphov tfll stöming pä olikasätt. I fritidsmfljön kan motorbåtar och andra motorfordon störa den namrmfljövi sökt oss tifl för att koppfe av och njute i. För många människor som ärverksamma mom industiin är bufler fortfarande ett vanUgt arbetemfljöproblem.Också på många andra arbeteplatser är buUer ofta en besvärande faktor; istorkök och diskmm, skoUokaler, kontor, motorfordonshytter ete. Detbör också noteras att buUer emellanåt alstras genom att människor beter sig påett oväntot sätt. 3.2 Hälsorisker och andra effekter BuUerdefinieras som uite önskvärt ljud. EmeUertid upplever vi ljud olika bl.a.beroende på simationen. Ett ljud som en person tycker om att lyssna på kansamtidigt vara starkt störande för en annan person. Bullret påverkar oss vidarepå olika sätt beroende på typ av buUer, vilken styrka och vflka frekvenser dethar, hur det varierar över tiden och vid vflken tid pä dygnet som vi utsatteför det. Erfligt utredningen upplevs exempelvis vägtrafikbuUer vara merstörande än fegbufler vid samma medeUjudnivä. Vilka typer av aktiviteter somstörs skfljer sig också mellan olika typer av buUer VägtrafikbuUer anges varamest störande för sömnen medan fegbuUer och flygbufler framför aflt störsamtal. Kraftigtbufler kan helt efler delvis förstöra hörselorganet och ge en besfeendehörselskada. Bufler kan dessutom störa vär sömn och negativt påverka vårtdagUga Uv vid väsentUgt fegre nivåer än de vid vUka det finns risk förhörselskada. Långvarigexponering för bufler vid viss nivå liksom exponering för kraftiga impulsljudkan lecfe tfll besfeende hörselnedsättning och öronsus (tinnims) som inte gåratt bofe. Risken för hörselskada ökar med ljudstyrkan och den tid man vistas ibullret, men risken beror också pä ljudets karaktär. KänsUgheten för buUer ärdessutom i hög grad individueU. Hörselnedsättning kan i någon mån kompenserasav hörapparat och tekniska hjälpmedel. Det är däremot betydUgt svårare attdämpa öronsus som ofta medförsvårt Udande för många hörselskacfede. 1993/94:215 Hörselnedsättningenleder tifl kommunikationssvårigheter vilka i sin mr kan leda tiU isolering ochibland tiU depression. Hörselskadorär aUtjämt vanUga i arbetsUvet cjch tUlkommer ett stort antalbuUerskadade personer som är berättigade tifl ersätming frånarbetsskadeförsäkringen. Utrednmgen för en handlingsplan mot bufler anger attarbetepfetsbullrets medelnivå bör understiga (decibel A, se bifega 1)för att det skafl vara praktiskt toget riskfritt för hörseln. Gränsen för attriskera hörselskacfe av impulsljud anges vara 140 dBC (decibel C, se bUaga 1). Kravenpä en god mUjö avseende buUemivå varierar beroende på var vi befinner oss.BuUer kan försämra arbetseffektiviteten och trivseln genom att hindra eUerförsvåra samtal, störa vår sömn eUer avkoppling. Det kan också vara enolycksfeUsrisk genom att varningssignaler inte uppfettas. I avsnitt 8 t.o.m. 14redogörs närmare för vad som kan anses vara högsfe accepfebfe buUemivåer iolika mUjöer Här kan emeUertid nämnas att det är svårt att föra etttelefonsamtal cfe omgivningsbullret överskrider ca . För att samtal skaflkunna föras på kort avstånd bör ljudnivån i en arbetelokal vara högst 65-70dBA. I utrednmgen anges dock att är den högsfe buUemivån som kananses vara accepfebel pä många arbetepfetser såsom t.ex. på kontor. UttedningenframhåUer vidare att bakgmndsbufler i undervisningslokaler mte bör överstiga25-30 dBA för att det skafl anses vara en god mfljö att undervisa i genom atttafe. Ibosfeder borde bullrets dygnsmedelnivä inte överstiga för att skyddamänniskor för olika typer av störningar av bufler framför aUt under uisomningoch sömn. Det är dock i många fåfl inte möjUgt att komma ner i dessa nivåervarför strävan bör vara att alfe bosfeder skaU ha åtminstone en tyst sicfe. Uttedningenbedömer att en god yttre mfljö i fetort innebär att medel-Ijudmvån understiger40-45 dBA medan får karaktäriseras som en godfegbar nivå. Antaletmänniskor som utsatte för buflerstömingar i sina bosfeder motsvarande enmedelnivå utomhus över från de olika trafik-sfegen, uppskattas tifl 2nuljoner varav ca 1,6 mfljoner störs av vägtrafikbuUer. Isammanhanget bör nämnas att störningarna som orsakas av feg-firekvent buflerbör uppmärksammas särskflt och att det är motiverat med strängare riktvärdenför bufler med fegfrekvent insfeg. 3.3 Bullerbegränsning inom EU EG-kommissionenhar beslutot att under är 1994 fegga fram ett försfeg tifl handlingsplan motbuUer. Syftet med handlingsplanen är att ange övergripande mål förbuUerbegränsning medan man överfeter tifl de enskflda medlemsländema att vidtoåtgärder för att nå dessa mål. De EG-direktiv somhittifls reglerar bufler avser i huvudsak bekämp- Prop. 1993/94:215 ning avbufler vid källan cjch harmonisering av krav för olika enskflcfe produkter År1986 antogs ett duektiv om skydd för arbetstegare mot bl.a. bufler(86/188/EEG). Genom direktivet om buUer frän motorfordon (92/97/EEG) har EGskärpt kraven på buUer firån bilar som ett förste led i att minskavägtrafikbullret. Bestämmelsema i direktivet skaU träda i kraft den I oktober1996. I EG:s femte mUjöhandlingsprogram som omfettar perioden 1993-2000föreslås att åtgärder vidtas för att minska bullret i fetortemfljöema vflket iEG:s grönbok om mfljön i fetort (EN) anges vara ett av de störstomfljöproblemen i fetortema. Vidare har kommissionen aviserat ett försfeg tifldirektiv för gränsvärden för bufler kring flygpfetsen 3.4 Åtgärder mot buller i fjällområden och skärgårdarm.m. enligt regeringens skrivelse 1993/94:175 Regeringenhar i skrivelse (1993/94:175) tifl rikscfegen den 24 febmari 1994 lämnat enredogörelse för regeringens överväganden om buflerbe-gränsande åtgärder i värdefuUanamr- och rekreationsområden med anledning av försfeg i betänkandetNatumpplevelser utan buller - en kvalitet att väma (SOU 1993:51). Buflret firånoUka motordrivna fritidsaktiviteter, såsom trafik med snöskotrar, motorbåtaroch flyg, i värdefuUa namr- och rekreationsområden bör minska. En rad åtgärderaviseras för att minska buUerstömmgama. Det gäfler buUerdämpande åtgärder vidkällan samt begränsningar av eUer förbud mot motordrivna fritidsaktiviteter isådana områden. BeträffandeäUomrädena avser regeringen att lämna särskUcfe uppdrag tiU berördalänsstyrelser om att göra en översyn av områden i QäUen med begränsningar förtrafik med snöskotrar m.m. och flyg. I skrivelsen anges vidare attbufleravgivningen från snöskotrar och andra terrängskotrar bör minskas. SkärpfebuUemormer för terrängskotrar avses därför utarbetas av eftersamarbete med ansvariga myndigheter i och . För att påskyncfe enutveckling av tystare och mer mUjöanpassade fordon avser regeringen att fefe utredaett system för mfljökfessning av snöskotrar avseende såväl bufler som andramUjöstömingar. kommer dessutom att se över vissa regler förhelikoptertrafiken. Iskrivelsen framhåUs också att bullret frän motorbåtetrafiken bör minska. Länsstyrelsemafömtsatte se över var hastighetsbegränsningar eUer förbud mot motorbåtstrafikkan behöva mföras för att minska buUerstömingama från båttrafiken. avses få i uppdrag att följa upp länsstyrelsemas behandling avbuUerfrägoma. Regeringen anser vidare att buUeravgivningen firån motorbåtar börminskas. En mtemationeU standard bör utvecklas när det gäfler mfljö-presfandahos båtmotorer. Regeringen avser att fefe utreda fömtsättningama för ettsystem för mfljökfessning av båtmotorer avseende såväl buller som andramfljöstömingar. I skrivelsen aviserasdessutom att kommer att fä i uppdrag att utarbefe råd och goda exempelför buflerfiägomas behandling i den kommunafe översikteplaneringen i syfte attminska bullret i namr- och rekreationsområden. 4 Handlingsplan mot buller Regeringensförslag: En handlingsplan mot bufler läggs fest. 4.1 Handlingsplanens mål och inriktning Buflerstömingamai samhäflet skafl begränsas kraftigt såväl avseende ljudnivåemas höjd somavseende antalet människor som utsätts för bufler Trafikbullret bör minskaskraftigt. Vidny- efler väsentUg ombyggnad av vägtrafikleder bör åtgärder vidtos för attbegränsa buUemivån i ostedsmUjöer utomhus så att den mte överskrider vidfesad eUer, om sådana åtgärder uite är rimUga, så att momhusnivåema inteöverstiger . FörbefintUga mfljöer bör , i samarbete med Stetens namrvärdsverk.Boverket och utarbete ett program för hur man genom fysiskaskyddsåtgärder kan minska vägtrafikbuUret. Det är önskvärt att buUer ibefintUga bostedsmUjöer överstigande vid fesader utomhus (frifältsnivå)i ett försto skede blir föremål för åtgärder. Programmet bör belysa vilkakostnader detto skufle medföra. Vidare bör åtgärdema prioriteras så att de mestkosmadseffektiva åtgärdema kan vidtos först. En tidsplan för genomförandetskafl redovisas i programmet. Forskningbör understödjas och ökas vad avser utveckling av möjUghetema att ytterUgarereducera bullret från fordon, däck och vägbanor. Riktvärdenför bufler bör läggas fest och Stotens namrvärdsverk bör därför ges i uppdragatt i samarbete med föresfe sådana för regeringen. Berörcfemyndigheter bör ges i uppdrag att analysera en skärpning av flygbuflemivänormen() för planering av nya flygpfetser och nya bosfedsomräden samt ivissa fefl en skärpning för befintUg bebyggelse. Analysen bör även somkomplement innefetfe en maximal-buUemivå vid . Likaså börberäkningsmcjdeUema för flygbufler analyseras. Uppdraget bör även omfetto att isamarbete med berörda kommuner analysera behovet av åtgärder, kostnader samttidplan för genomförande. Mfljöstömingarav extemt industribufler bör minskas genom åtgärder i industrin och genomutveckling av Natorvårdsverkete råd och riktlinjer SamhäUsplaneringen utformasmed hänsyn tiU buUerstömingar bl.a. genom buUerskyddszoner. MUjöstömingarfrän byggarbetspfetser bör minskas i förste hand genom tystare maskiner ochmetoder. Arbetetmed att minska buUerexponeringen i arbetsUvet bör fortsatte med utgångspunktfrån vad som är praktiskt möjUgt med hänsyn tiU den tekniska utvecklingen ochmöjUghetema att begränsa exponermgen. Fråganom godtogbara buUermvåer för konsumentema bör i försto hand lösas mom deteuropeiska standardiseringsarbetet. Konsumentvaror får mte utformas så att dealstrar hörselskadUgt buUer. Detto är specieUt viktigt vad gäfler leksaker EnUgtnya allmänna råd om ljudnivå i nybyggda bosfeder på gmnd av vägtrafik bördygnsmedelnivån inte överstiga . System för att Ijudkfessa bosfeder vidny- och ombyggnad bör mföras på friviUig väg. Desom vistos i lokaler eUer områden särskflt avsedcfe för olika typer avfritidsaktiviteter skafl inte behöva riskera att utsättos för skadUga ljudnivåer Försvarsmaktenbör fortsätto att genomföra sin mUjöpoUcy bl.a. avseende insatser för att minskaflygbuUer och skottbuUer. UtförUgarebeskrivningar av åtgärder inom de olika områden beskrivs i avsnitten8 t.o.m 15. Regeringensbedömning: Myndighetemas insatser inom buUeromrädet bör samordnas för att denföresfegna handlingsplanen mot buUer skaU kunna genomföras på ett effektivtsätt. Stotens namrvärdsverk bör fä i uppdrag att samordna här akmeUa programför åtgärder som rör den yttre nuljön. På kommunnivån börarbetet med att begränsa bufler t.ex. kunna ingå som en del i utvecklingen ochgenomförandet av lokafe , dvs. lokafe handlingsprogram för en håUbarutveckling inför nästo århundrade. Länsstyrelsemas arbete med regionafemfljöstrategier (STRAM) och regionafe trafik- och mfljöanalyser bör utgöra ettviktigt stöd för detto. Utredningens förslag: Ensärskfld buflerkommission bör inrättos för att to det sandade ansvaret för attfä tifl stånd en anpassning tifl en buUerfriare mfljö och för att se tifl attbuUerbekämpningsarbetet fortskrider i enUghet med försfegen i handlingsplanen.Dess arbete bör bedrivas nära regeringen. Remissinstanserna: Varfemte remissinstans är övervägande positiv tiU förslaget om en buUerkommission.Många anser att ett altemativ tiU en buUerkommission är att ge eUer FoUchälso-instimtet ett liknande sektorsansvar somkommissionen skuUe få. Det är ungefär lika många som är negativa tifl försfegetsom de som är positiva. Stotskontoret och Rikshälsan anser attförslaget inte är tiflräckUgt underbyggt. Även bland dem som avstyrker nämnssom altemativ att i StäUet ge - i försfe hand - den rofl sombuUerkommissionen skuUe få enUgt försfeget. anser att enspecieU buUerkommission mte behövs utan att dess tiUtänkto uppgifter kan klarasgenom en tydUgare ansvarfördeliung och samordning mellan berörda myndigheterdär ansvarar för den yttre mUjön. Skälen för regeringensbedötning: Den handlingsplan mot buUer som presenteras här berör stora delar avvårt samhäUe och spänner över mänga olika samhäflssektorer Den omfettaråtgärder mot bufler inom såväl arbetsmfljön, som boendemfljön och vissafritidsmfljöer Vidare behandlas särskflt transportsektoms buflerproblem, extemtindustribufler m.m., bufler från prcjdukter samt bufler i det miUtäraförsvaret. Åtgärder behöver också genomföras på såväl central som regional ochlokal nivå. Detfe StäUer krav påberörda myndigheter avseende en genomtänkt arbetefördelning, samarbete CKhsamordning vid både genomförande och uppföljning. Samordning behövs t.ex. föratt to fram underfeg för regeringens efler andra myndigheters föreskrifterinom buUeromrädet. gäUer bl.a. för de mUjökvaUtetenormer och riktlinjerför mfljökvaUtet som kan bU akmelfe (se avsmtt 7). Ett annat vUctigt områdeinom vilket det finns ett stort behov av ytterUgare samordnmg är att följa och initiera forskning ombuUer Det kan vidare finnas skäl att samordna uppföljningen av denintemationefla utvecklingen avseende buUer-begränsiung. Det behövs för att fäen högre grad av överensstämmelse mellan nationeU och intemationefl syn pä vadsom kan anses vara acceptobfe buflemivåer i olika sammanhang samt på vilkaåtgärder som bör vidtas. Regeringen bedömer att detbör vara en uppgift för berörda myndigheter att se tiU att handUngsplanengenomförs och följs upp. Myndighetema bör därvid beakto de krav som stäUsavseende arbetefördelning, samarbete och samordning. Någon särskfldbuUerkommission behöver därför mte inrättas. Stotens namrvårdsverks ansvar förden yttre mfljön bör dock tydUggöras cjch regeringen avser därför att geStotens namrvärdsverk i uppdrag att samordna här akmelfe program för åtgärdersom rör den yttre mfljön. 5 Fysisk planering förebygger buller Regeringensbedömning: Den fysiska planeringen bör umyttjas i ökad utsträcknmg för attåstodkomma en god Ijudmfljö och ett mindre buflerstört samhäfle. Det bör varaen uppgift för och Stotens namrvärdsverk att utveckfe metcjder och geråd för detta arbete. Utredningensbedömning: I betänkandet konstoteras att kommunernas fysiska planering enUgtplan- och byggfegen (1987:10), PBL, kan medverka tifl en god mUjökvaUtet ibuUerhänseende, t.ex. genom utformmng av bostodsområden och lokaUsering avsåväl trafikanlägg-lungar som industrieUa verksamheter Uttednmgen pekaremeUertid på svårigheter att hantera buUerfrägoma i den fysiska planeringen,bl.a. i fråga om hur olika riktvärden skafl tiflämpas. Remissinstanserna: Flerarenussinstanser, bl.a. , Stotens namrvärdsverk och , uistämmer i utredningens slutsatser om fysisk planering.Boverket anser att de redovisade svårighetema i firåga om tiUämpning avriktvärden m.m. i regel berör planer i och mvid befintUg bebyggelse. VerketfiramhåUer att det starkaste styrmedlet för att begränsa buUer är enfömtseende planering. Skälenför regeringens bedömning: Erferenhetema visar att fysisk planering i hög gradkan medverka tifl att såväl begränsa som förebygga buUerstömingar. Vidplanering av bl.a. trafikleder, industinomräden och bostodsområden är buUer enav flera faktorer som man måste to hänsyn tifl. Kommunen bör i sin fysiskaplanering aktivt verka för att begränsa buUemfljredningen, både i bebyggdaområden och i områden som är opåverkade av exploatering. Åtgärder päplaneringssfediet är ofta betydUgt mer kostitodseffektiva än åtgärder sommåste genomföras i efterhand. Ävenvid planering inom bebyggcfe områden kan aUtså större hänsyn Prop. 1993/94:215tiU bl.a. transportospekter ge resultot i form av minskat buUer Det kan t.ex.gälfe vid nylokaUsering och omlokaUsering av trafikalstiande verksamheter. OmlokaUsermgen sker tiU fegen med gocfe möjUgheter tiU koUektivtrafikförsörjningkan t.ex. bUtrafikarbetet minskas. Införandet av mUjözoner kan vara ett sättatt minska bUtrafikarbetet och på så vis påverka buUemivån.