prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Den fallande räntan ärnaturligtvis en annan mycket betydelsefull faktor i sammanhanget. Regeringen har inget att erinra mot det sätt påvilket har hanterat de ansökningar som inkommit om statligtstöd. Den mycket gmndliga genomgång som genom bl.a.Bankstödsnämndens försorg har genomförts av en stor del av det svenskabanksystemet, bör innebära att bankema ifråga nu står väsentligt bättre rastadeinför framtiden. Det synes vara för tidigt att bedöma om bankstödethar hanterats så att statens kostnader för stödet har minimerats. Målet är attkostnaderaa för bankstödet i möjligaste mån skall återvinnas. Hur Bankstödsnämndens verksamhet kommer attutvecklas är svårt att bedöma. Om den allmänekonomiska situationen inte återförsämras och därmed leder till ökade förluster i banksystemet, börBankstödsnämndens arbete under /95 främst kunna inriktas påförvaltning av de tillgångar som förvaltar för statensräkning. Regeringenanser att syftet med det statliga stödet till banker och andra kreditinstitut,nämligen att trygga stabiliteten i betalningssystemet och säkrakreditförsörjningen, får anses vara uppfyllt. Regeringen föreslår därför intenågon ändring av de övergripande målen och riktlinjeraa för Bankstödsnämndensverksamhet. Anslagetfår användas för löne- och andra förvaltningskostnader som uppkommer vidberedning av ansökan om stöd och hantering av beviljat stöd. Anslaget får inteanvändas för utgifter för konsulter som anlitas för att skapa underlag förbeslut om stöd och hantering av beviljat stöd. verksamhet skall finansieras medavgifter. Avgifteraa skall bestämmas i enlighet med 7 § förordningen (1993:890)om statligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Inkomster i form av avgifter skall föras motinkomsttitel Övriga offentligrättsliga 1993/94:100 avgifter. Bankstödsnänmden har i sin anslagsframställning /95 anfört bl.a. följande. Den nuvarande organisationen omfattartio anställda tjänstemän och däratöver fyra personer på konsultbasis, varav trepå deltid. Organisationen har successivt utvecklats i takt med ställda krav menkan inte sägas fullt återspegla de krav en uppföljning av utförtarbete ställer. För att så långt som möjligt gardera den osäkerhet somföreligger har budgetmässigt beaktats ytterligare två personer varvid enutgångspunkt varit den situation nämnden får som ägare till banker ochavvecklingsbolag. Mot bakgrand av det anförda har i sinanslagsframställning budgeterat en reserv på . Bankstödsnänmden har i sin anslagsframställning /95 hemställt att nämnden anvisas dels ett ramanslag på 17miljoner kronor dels en låneram i på förinvestering i anläggningstillgångar. Medhänsyn till osäkerheten avseende omfattningen och inriktningen avBankstödsnämndens fortsatta verksamhet är det svårt att beräkna nämndens förvaltningskostnader.Regeringen kan emellertid inte tillmötesgå hemställan om ettramanslag på . Anslaget bör minskas med det avBankstödsnämnden uppförda reservbeloppet på . Om utvecklingenav Bankstödsnänmdens verksamhet blir sådan att nämnden är i behov avytterligare resurser kommer regeringen att då pröva ett sådant krav. Om det visar sig att antalet institut,vars ansökan om stöd bereds av eller som beviljats stöd, ärmycket litet kan det bli aktuellt att ändra föratsättningama för finansieringenav Bankstödsnänmdens verksamhet vad gäller uttag av avgifter för nämndensförvaltningskostnader. Är det endast ett eller ett fåtal stödsökande institutkan det anses oskäligt att kräva att detta/dessa institut skall finansiera helaBankstödsnämndens verksamhet. Olika lösningar kan tänkas. En möjlighet är attavgift i stället uttas från samtliga banker och kreditinstitut som omfattas avdet statliga stödet. Vilken lösning som slutligen skall väljas är i dagslägetsvårt att ange. Därför föreslås att regeringen får bemyndigande attvid behov meddela nya föreskrifter vad gäller uttag av avgifter förfinansiering av verksamhet. Förslagtill riksdagsbeslut /94:100 Bilaga 8 Regeringen föreslår att 1. till för /95anvisar ett ramanslag på , 2. bemyndigar regeringen att vid behov meddela nyaföreskrifter för uttag av avgifter för finansiering av Bankstödsnämndensverksamhet. Åtgärder för att stärka det finansiella systemet 23 518 000 000 Anslagetskall användas för att täcka utgifter för åtgärder som avser att stärka detfinansiella systemet och som uppkommer vid infriandet av utställda garantier,betalningar av ränta på lån i som tagits för att finansierastöd samt återbetalning av lån i när lån eller tillgångskrivs ned eller tillgångar säljs till ett lägre pris än dess bokförda värde.Anslaget får även användas för utgifter för konsulter som anlitas för att skapaunderlag för beslut om stöd och hantering av beviljat stöd. Löpande inkomster som skall redovisas underanslaget är influtna garantiavgifter, räntebetalningar på lån som statenlämnat, aktieutdelningar, återbetalningar av stöd som erhållits med anledningav garantier, ersättningar till staten för att lån har löpt med ränta somunderstiger marknadsräntan, återvinningar av förluster på lån som skrivits nedsamt vinster när tillgångar sålts till ett högre pris än vad de förvärvatstill. Vidare skall inkomster från ersättning för konsultinsatser redovisasunder anslaget. Eventuellt överskott av verksamheten skall föras till inkomsttiteln2125 Inlevererat överskott av åtgärder för att stärka det finansiella systemet. I sin anslagsframställning för /95har uppgett bl.a. följande. Det är behäftat med storosäkerhet att uppskatta anslagsbelastningen för anslaget Åtgärder för attstärka det finansiella systemet. Omfattningen av åtgärder beror bl.a, på konjunkturatvecklingenoch prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. En uppskattning avanslagsbelastningen för ett enskilt budgetår är vidare omöjlig att beräkna pågrand av att skilda stödformer får olika konsekvenser beroende av när i tidenbelastningen på anslaget kommer, har hemställt att det /95 anvisas ett förslagsanslag om till Åtgärder föratt stärka det finansiella systemet. Regeringens övervägande 1993/94:100 Bilaga8 Hur budgetbelastningen av det statliga stödet utvecklas ärfortfarande svårt att föratsäga. Det kan inte anses vara meningsfullt att nubudgetera ett visst belopp. Det får därför för /95 anseslämpligt att anvisa ett förslagsanslag på . tillÅtgärder för att stärka det finansiella systemet för /95 anvisarett förslagsanslag på . Bidrag och ersättningar till kommunerna Somregeringen har redogjort för har den kommunala sektora, somhelhet och i jämförelse med andra sektorer i samhället, acceptabla ekonomiskaförhållanden. Förhållandena kan dock variera kraftigt mellan enskilda kommuneroch landsting. Det finns inte fömtsättningar att sanera de offentliga finansemaenbart genom reduktion av statens konsumtion eller statens transfereringar tillhushåll och företag. Tilldelningen av ekonomiska resurser till kommuner ochlandsting måste därför utvecklas mycket restriktivt. Ett stort ansvar vilar påstatsmaktema vad gäller att ange stabila finansiella ramar. Handlingsutrymmetför kommuner och landsting kommer till stor del att bestämmas av möjligheternaatt omfördela resurser samt att effektivisera och öka avgiftsfinansieringen. Regeringenavser att i vårens kompletteringsproposition återkomma med en bedömning av ochförslag beträffande det finansiella utrymmet för kommunsektora i samband medatt regeringen redovisar sitt förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken på medellång sikt. 1993/94:100 Bilaga 8 Bestämmelserom statligt utjämningsbidrag till kommuneraa firms i lagen (1992:670) omstafligt utjänmingsbidrag fill kommuner och förordningarna (1992:1591) omstafligt utjämningsbidrag till kommuner och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Ettviktigt syfte med utjämningsbidraget är att skapa mer likvärdiga ekonomiskaföratsättningar mellan kommuneraa. Bidraget är ett komplement till kommuneraasskatteinkomster och är inte kopplat till den verksamhet som den enskildakommunen bedriver. Utjämningsbidraget består av tre delar: ett bidrag för utjämning av kommuneraasskatteinkomster upp till en generell garantinivå, uttryckt i procent av enuppräknad medelskattekraft för bidragsåret, tillägg till respektive avdrag från bidraget pågrand av opåverkbara skillnader i strakturella förhållanden samt tillägg för befolkningsminskning. Särskildaövergångsregler gäller för utjämningsbidraget åren 1993 och 1994.Övergångsregleraa innebär att ingen kommun , till följd av det nyastatsbidragssystemet jämfört med ett referensbidrag som fastställts avregeringen , skall få eller mista bidrag överstigande avkommunens beräknade sammantagna inkomster av kommunal-skattemedel ochreferensbidraget. får skillnaden mellan utjämningsbidraget för år1994 och ett referensbidrag som fastställts av regeringen ,uppgå till högst av sununan av de beräknadeskatteinkomsteraa och referensbidraget. 1993/94:100 De huvudsakligamotiven för övergångsreglerna är dels att undvika alltför Bilaga 8 storaförändringar i enskilda kommuners bidrag, dels att åstadkomma en successivinfasning av det nya bidragssystemet. Såväl utjämningen av straktureUt betingadekostnadsskillnader som utjämningen av skatteinkomster har varit föremålför utredning som redovisats i betänkandet Kostnadsutjänming mellan kommuneraa(SOU 1993:53) respektive i rapporten inkomstutjämning -altemativamodeller (Ds 1993:68). Utredningama har remissbehandlats. Vidare pågår enutredning om utjänmingssystemet för landstingen (Fi 1993:14, dir 1993:63). Föratt kunna samordna förändringaraa i utjämningen för kommuner och landsting ochför att ytterligare överväga och utreda presenterade förslag har enparlamentarisk beredning tillkallats (dir 1993:137). Beredningen skall föreslåhur statsbidrags- och utjämningssystemen för kommuner och landsting bör varautformade . Regeringen avser att återkomma ikompletteringspropositionen med förslag om hur bidragsfördelningen mellankommunema bör ske . Bestämmelserom skatteutjämningsbidrag till landsting finns i lagen (1992:671) omskatteutjämningsbidrag till landsting och förordningama (1992:677) omskatteutjämningsbidrag till landsting och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjämningsbidrag. Skatteutjämningsbidrag ges till landsting i syfteatt utjämna skattekraft och garantera medborgama likvärdig service oavsett ivilket landsting man bor. Varje landstings garanterade skattekraft anges iprocent av medelskattekraften och omfattar följande delar: tillägg eller avdrag för åldersstrakturens inverkanpå kostnader för sjukvård, tillägg för befolkningsminskning. Skatteutjämningsbidragetför landsting och landstingsfria kommuner är föremål för översynav en särskild utredare. Den tidigare nämnda parlamentariska beredningen skalldärefter föreslå hur systemen för landsting och kommuner skall vägas samman. Skatteutjämningsbidragentill landstingen följer automatiskt skatteunderlagets förändringar, eftersombidragen är knutna till medel skattekraften. Tidigareår har den prognostiserade ökningen av bidraget i huvudsak 1993/94:100finansierats av landstingen själva. görs detta genom att Bilaga 8skattemedlen minskas med ett visst belopp per invånare. Bidragsökningen mellanår 1993 och beräknades kompletteringsproposition tUl 175miljoner kronor. Det nu kända utfallet för innebär i stället enminskning med . Differensen uppgår således till 435 miljonerkronor. beräknas bidraget bli oförändrat. Statligt utjämningsbidrag till kommuner 1992/93Utgift 20 192 062 000 1993/94 Anslag 39 /95 Förslag 37954 000 000 Anslagetdisponeras för utgifter för statligt utjämningsbidrag till kommunema enligtlagen (1992:670) om stafligt utjämningsbidrag till kommuner. för bidragsgivningen finns i för-ordningaraa (1992:1591) omstatligt utjämningsbidrag till kommuner och (1992:678) om skattesatser vidberäkning av skatteutjämningsbidrag och statligt utjänmingsbidrag. budgetprognos nr 2/3 /94 visar på en utgiftsutveckling som överstiger det belopp medvilket anslaget förts upp i statsbudgeten för /94. Detprognostiserade utfallet är , vilket skulle innebära attanslaget överskrids , eller . För att underlättaövergången från det tidigare statsbidragssystemet till det nya utjämningssystemetinfördes övergångsregler. Kostnadema 1993 bedömdesuppgå till ca . Utfallet blir högre änberäknat. Halva kostnaden, dvs. , belastar /94. Utjämningsbidragettill kommuner fastställs för ett kalenderår i sänder. 1 kompletteringsproposition angavs dentotala bidragsramen för till inkl. kostnader förövergångsregler, varav hälften faller på /94 och hälften på1994/95. Regeringen kommer senare att under avsnittet Övrigafrågor inom område redovisa de kommande ekonomiska regleringarår 1994 och mellan staten och kommunsektom som kan överblickas. Regeringen avser att återkomma ikompletteringspropositionen med förslag om hur kommande ekonomiska regleringarskall behandlas. Därför beräknas inte nu några förändringar av medel påanslaget. beräknar regeringen preliminärtkostnadema för bidrag 1993/94:100 från detta anslag till 37 954 miljonerkronor. Hälften av beloppen Bilaga 8 kalenderåren 1994 respektive 1995,sammanlagt , betalas ut under /95. till Statligt utjämningsbidrag till kommuner /95 anvisar ett förslagsanslag på 37 . 1992/93 Utgift 3 692 187 000 1993/94 Anslag 7 922 000 000 1994/95 Förslag 7 574 000 000 Anslagetdisponeras för utgifter för skatteutjämningsbidrag till landstingen och delandstingfria kommunema enligt lagen (1992:671) om skatteutjämningsbidrag tilllandsting och förordningama (1992:677) om skatteutjämningsbidrag tUl landstingoch (1992:678) om skattesatser vid beräkning av skatteutjämningsbidrag ochstatligt utjämningsbidrag. budgetprognos 2/3 för budgetåret1993/94 visar på en utgiftsutveckling som understiger det belopp med vilketanslaget förts upp i statsbudgeten för /94. Det prognostiseradeutfallet är , vilket skulle innebära att anslagetunderskrids , eller . Bidragetantas bli oförändrat jämfört med . Medelsbehovet under /95 avser bidragsom utbetalas och . Bidragetunder uppgår preliminärt till . Hälften avbeloppen för kalenderåren 1994 respektive 1995, sammanlagt 7 574 miljonerkronor, betalas ut under /95. Regeringen avser att återkomma ikompletteringspropositionen med en ny bedömning och den ekonomiska regleringenmellan staten och landstingen som bör göras 1994 som . Förslagtill riksdagsbeslut /94:100 Bilaga 8 Regeringen föreslår attriksdagen till Skatteutjämningsbidrag tilllandsting för /95 anvisar ett förslagsanslag på 7 574 000 000kr. 11 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 I. övriga ändamål 1993/94:lOO Bilaga 8 I 1. Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1992/93 Utgift 19 186 670 1993/94 Anslag 6 000 000 1994/95 Förslag 2 000 000 Enligtlagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon, somenligt SFS 1988:358 upphört att gälla vid utgången av menalltjämt tillämpas övergångsvis i vissa fall, betalas bidrag till sådanahandikappade motorfordonsägare som har ett gällande beslut om befrielse frånfordonsskatt. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin somför ägare av bil uppgår till och för ägare av motorcykel till 250liter . Bidragen betalas i efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs fr.o.m. den 1 juli 1993av i . En ny form av bilstöd för handikappade som börjattillämpas medför att utbetalningama på detta anslag minskarsuccessivt. Förbrakningen på anslaget /93 var visserligen nästandubbelt så stor som budgeterat belopp. Det hänger emellertid bl.a. samman medatt bidragsbelopp för /92 delvis har belastat anslaget /93. Regeringen finner därför inte skäl att nu ändra tidigaregjorda antaganden om den framtida förbrakningen på anslaget. För budgetåret1994/95 beräknar regeringen kostnaderaa för bidrag enligt detta anslag till . till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /95 anvisar ett förslagsanslag på . Fråndetta anslag bekostas exportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) omexportkreditstöd. En föratsättning för att exportkreditstöd skallkomma i fråga är bl. a. att exportkreditavtalet ingåtts före utgången av år1981. Ansökan om stöd görs i första hand hos , Nämndenprövar om de allmänna föratsättningaraaför stöd föreligger. Stödet kan ges i form av 1993/94:100 antingen ettavdrag vid inkomsttaxeringen eller ett skattefritt bidrag. Bilaga 8 Bidragges bara om avdraget inte kan utnyttjas skattemässigt. Ansökan om utbetalningav bidrag skall göras hos senast efter det attexportföretagets taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Någon tillförlitlig beräkning av kostnadema fördenna bidragsform kan inte göras. Ett av skälen till detta är att yrkandena ombidrag är beroende av taxeringsutfallet. Med hänsyn till osäkerheten om vilketmedelsbehov som kan bli aktuellt föreslår regeringen att anslaget förs upp medett formellt belopp på också i statsbudgeten för /95, till Exportkreditbidrag för /95anvisar ett förslagsanslag på . Kostnader för vissa nämnder m.m. 1992/93 Utgift 2 757 033 1993/94 Anslag 3 187 000 1994/95 Förslag 3 112 000 Frånanslaget betalas kostnader i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för (såvitt avser statsverket). , , i vissa . Offentliga sektomssärskilda nämnd. centrala förslagsnänmd, (såvitt avser statsverket), . Från anslagetbetalas även bidrag till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Under innevarande budgetår har två nämnder upphört,nämligen och för bankstödsfrågor har tillförts detta anslag. Regeringenföreslår att anslaget förs upp med . FörslagtUl riksdagsbeslut /94:100 Bilaga 8 Regeringen föreslår att till Kostnader för vissa nämnder m.m. /95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 3 822 000 1993/94 Anslag 4 297 000 1994/95 Förslag 4 446 000 Bokföringsnämndenhar till uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagensbokföring och offentliga redovisning. Nämnden består av en ordförande och tio andraledamöter. Nämndens kanslifunktion fullgörs av . Bokföringsnänmdens(BFN) kanslifunktion fullgörs av . Det finns ett stort behov av normgivning påredovisningsområdet. Särskilt med ekonomiska svårigheter förföretagen är det viktigt att dessa har en välordnad bokföring som underlag förbeslut. BFN har ett särskilt ansvar för att utvecklaredovisningsstandarden hos de små företagen. Nämnden har lagt ned betydanderesurser på att utarbeta en bokföringshandledning för nyblivna företagare. Enförsta upplaga trycktes . I frågor avseende löpande bokföring, ADB ocharkivering har nämnden initierat projekt för att utarbeta rekommendationeravseende löpande bokföring med ADB-hjälpmedel, elektroniskt överförträkenskapsmaterial och telefax samt nya lagringsmedia. Som ett resultat avdessa projekt har nämnden publicerat ett uttalande omanvändning av optiska lagringsmedier medan övriga projekt kommer att varaavslutade tidigast . I anslutning till rekommendationeraa påADB-området avser nämnden att utarbeta en broschyr med råd till små företag somanvänder datorhjälpmedel vid bokföringen. Ett annat angeläget område där detfinns ett stort behov av vägledning är enskilda näringsidkares löpandebokföring och bokslut, särskilt med inriktning på gränsdragningen mellanföretagarens näringsverksamhet och privatekonomi. Liknande behov finnsbeträffande handelsbolagens bokföring samt generellt för de mindre företagen.En annan fråga av större format där det finns behov av rekommendationer ärbokföring i samband med olika samarbetsformer, exempelvis vidkommisionärsför-hållanden. BFN:s verksamhet som remissorgan kan inte planeraslångsiktigt men det kan förväntas att det behövs betydande insatser för dennaverksamhet. Denverksamhet som planeras kommer enligt nänmdens bedömning att 1993/94:100 medföra ungefär samma personalbehov som för /94. med uppgift att göra en översyn av redovisningslagstiftningentillkallades (dir. 1991:71). Kommittén skall bl.a. överväga vilkaprinciper som bör gälla för sådan kompletterande normgivning som sker genomrekommendationer av olika expertorgan på redovisningsområdet. Genomtilläggsdirektiv (dir. 1992:19) har kommittén fått i uppdrag att också utredafrågan om ställning. Den övergripande inriktningen av BFN:sverksamhet i avvaktan på kommitténs ställningstagande bör vara oförändrad. att till för /95anvisa ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 512 173 000' Reservation 11945 1993/94 Anslag 511 173 000 1994/95 Förslag 512 173 000 ' Varav över Tilläggsbudget 1 (prop.1992/93:105, bet. 1992/93:KrU9 , rskr. 1992/93:193). Anslagetanvänds för bidrag till () för den verksamhet sombedrivs av förbundet och till förbundet anslutna organisationer. Från anslagetlänmas också bidrag till vissa utanför RF stående organisationer och tillmotionsverksamhet för studerande vid kårorteraa. För anslagets användninggäller i huvudsak de av riksdag beslutade riktlinjeraa förorganisationsstöd till idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU122, rskr.1970:291, prop. 1992/93:100 bil. 8, bet. l992/93:KrU14, rskr. 1992/93:254).Från anslaget lämnas vidare bidrag till riksanläggningar för den samladeidrottsrörelsens behov samt bidrag till mindre föreningsanläggningar för idrottoch friluftsliv. Däratöver lämnas bidrag till lokal ungdomsverksamhet påidrottens område (prop. 1989/90:100 bil. 13, s. 80, bet. 1989/90:KrU15, rskr.1989/90:161) och bidrag till RF som stöd för den forskning och utveckling m.m.som bedrivs av förbundet. 12 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 () m fl 1993/94:100 Bilaga 8 Svensk idrottsrörelse engagerar ca 2 500000 medlemmar i 22 000 idrottsföreningar och 18 000 korpklubbar. Framför alltär idrotten en ungdomsrörelse. Bland högstadieungdom är av pojkarnaoch av flickoraa med i en eller flera idrottsföreningar. Tillsammansbedrivs verksamhet som föratom det idrottsliga utvecklar hundratusentalsungdomar i samarbete, ledarskap och demokratiska spelregler. RF avser att prioritera arbetet med att stärkaidrottens trovärdighet, förbättra idrottens framtida finansiering och stärkaidrottens internationella agerande. Trovärdighet skall stärkas genom fortsatta satsningarpå ökat jämställdhetsarbete och ungdomars inflytande i beslutande församlingarsamt insatser för en god etik såväl inom den idrottsliga- som den ekonomiskaverksamheten. RF pekar på att idrottsrörelsen aktivt bidrar till en godfriskvård. Under punkten, den framtida finansieringen föridrotten, pekar RF på att de genomfört undersökningar som visar på att ettförsämrat stöd till idrotten från det allmänna försvårar föreningaraasmöjligheter att bedriva idrottsverksamhet. Detta förhållande har till en delmotverkats genom en förbättring på lotterimarknaden genom BingoLotto. RF menaratt idrottsrörelsens intäkter från lotteriverksamhet måste förbättras samtidigtsom bidraget från staten till RF, liksom i stor utsträckning till de olikaspecialidrottsförbunden (SF), ej försämras. Vid () år 1993beslutade idrottsrörelsen att bestämt ta avstånd från de förslag som innebäratt statens stöd till olika folkrörelser skulle reduceras i samma takt som egnaintäkter från exempelvis lotterier ökar. påpekar det viktiga i att det egnaengagemanget för att skapa ekonomiska resurser stimuleras - inte motverkas. Idrottens viktigaste resurskälla är det ideellaarbetet. RF pekar på att samhället får tiofall igen för varje satsad krona,genom det ideella arbete som 100 000-tals idrottsledare utför i verksamhet förbara och ungdom. Stödet till de lokala idrottsföreningaraas bara- ochungdomsverksamhet är särskilt viktigt då föreningslivet har det svårareän tidigare att rekrytera ungdomar till idrotten. Idrottsrörelsen har flera gemensamma uppgifter. VidRIM beslutades att tillsätta utredningar som inför nästa år 1995skall utarbeta program på flera områden. Däribland kan nämnas en översyn avdels idrottens organisation och dels idrottens bidragsformer och penningströmmar. RF pekar vidare på vikten av att samla landetsresurser för idrottsforskning och deltar i styrelsen för och bidrar till detav regeringen inrättade Centram för idrottsforskning. harriksidrottsstyrelsen anslagit för detta ändamål.