prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:1(X)möjUghet att bidra med personal tiU krigsorganisationen, som Bilaga 5 friviUigorganisarionemas förmåga att svara upp mot dette behov måstegöras tydUgare. Regeringen viU stödja de frivilUgaförsvarsorganisationema och deras medlemmar som både under fred och underberedskap är en av de främste bärarna av ett stort engagemang och en stark vUjaatt väma om vårt land. För att skapa ytterUgare möjUgheter förfrivilUgorganisationema att verka på ett för totalförsvaret och medlemmamatiUfredsstäUande sätt är det av stor vikt med ett finansieringssystem somtiUgcxloser orgamsationemas behov av trygghet. Regeringen föreslår därför en delvis förändradfinansieringsform som på ett tydUgare sätt ger uttryck för att regeringen viUstödja frivilligverksamheten som sådan och främja de frivilligaförsvarsorganisationemas behov av ekonomisk trygghet och stebiUtet samt skapafömtsättningar för att en mer ändamålserUig planering möjliggörs för dem.Härigenom förbättras dessutom stetsmaktemas möjUgheter tiU mål- ochresultetstyming. Den förändrade stymingen av de frivUligaförsvarsorganisationemas verksamhet delas in i två verksamhetsområden. Den enadelen utgör stöd tiU de frivilUga försvarsorganisationemas verksamhet vad gäUerbl.a. rekrytering och försvarsupplysning och den andra delen avserutbUdningsverksamheten. För frivilligorganisationernasutbildningsverksamhet föreslår regeringen ingen större förändring jämfört meddet system som gäUer. I försfeget ingår dock att berördatotalförsvarsmyndigheter, efter fördjupad dialog mellan myndigheten och denfrivilliga försvarsorganisationen begär medel för verksamheten. De medel myndighetema erhåller förutbildningsverksamhet fördelas, lUcsom , tiU organisationema av respektivemyndighet. Medlen föreslås ingå som del i anslaget A 1. Försvarsmaktenrespektive anslaget D 1. Befolkningsskydd och räddningstjänst. Den föreslagna finansieringsstmkturen avser atttiUförsäkra de friviUiga försvarsorganisationema trygghet i verksamheten bl.a.genom att de medel som pä dette sätt tUldelas organisationema blir relativtoberoende av eventueUa fluktuationer i utbildningsvolymen. tydUggörsde frivilliga försvarsorganisationemas roU som just enskUcfe frivilUgasammanslumingar. Regeringenföreslår att den nya stymingen av friviUigverksamheten 28 Regeringen avser att utfärda en ny förordmng om irivUUg Prop. 1993/94:100 försvarsverksamhet. I dennaförordning konuner att definieras vad som Bilaga 5 avses med friviUigförsvarsverksamhet. I förordningen kommer även att anges vilka organisationersom är frivilUga försvarsorganisationer. 2.3 Delegationen for icke-militärt motstånd Regeringenföreslår att Delegationen för icke-miUtärt motstånd läggs ned den 30 juni 1994.Regeringen bedömer att delar av Delegationens verksamhet kan överföras tiUannat stetUgt organ. I propositionen1992/93:100, bU. 5 meddelade regeringen sin avsUrt att pröva om Delegationensför icke-militärt motstånd verksamhet aUtjämt är ändamålsenlig. Åtgärdenmotiverades av senare års säkerhetspoUtiska förändringar och erfarenheter avväpnade konflikter samt av att Delegationens verksamhet aktuaUserade vissagmndläggande frågor bl.a. av foUcrättsUg natur; risk finns att oklara gränserskapas meUan kombattanter och civUbefoUcning, som enUgt foUcrätten skaU gesmaximalt skydd genom intemationella konventioner. Försvarsutskottetkonsteterade (bet. 1992/93:FöU9) att Delegationen har verkat ochsåg inget hinder för att dess verksamhet prövades. Delegationenför icke-ntiUtärt motstånd iruättedes på förslag av chefen färförsvarsdepartementet (prop. 1985/86:100 bU. Förslaget gmndade sig på ettbetänkande av vars uppdrag var att överväga och lämnaförslag om uppgifter m.m. för civilmotstånd och andra former av motstånd dåorganiserat miUtärt motstånd kan genomföras. Uttedningens uppdrag redovisades i betänkandet (SOU1984:10) Kompletterande motståndsformer. Enligt utredningen skuUe icke-miUtäramotståndsåtgärder betraktes som ett komplement till det miUtära försvaret ochtotalförsvaret i övrigt. Härav följde, menade utredningen, att den somöverväger att angripa vårt land skaU vete att det inte räcker med att nedkämpaett miUtärt motstånd utan att försvaret fortsätter med andra medel i syfte attförhindra eller försvåra angriparens verksamhet. Uttedningen valde att inteprecisera vilka åtgärder som kan komma ifråga för ett svenskt icke-rrulitärtmotstånd men betonade att det icke- miUtära motståndet måsteutformas inom ramen för folkrättens regler. Vidare påpekade utredningen att ansvaret för vissa icke-nuUtära Bilaga 5 motståndsåtgärder redan ålåg totalförsvarsmyndighetema, t.ex. planering för undanförseloch förstöring, varför någon ny organisation inte skuUe behöva byggasupp. Uttedningen föreslog dock att en särskUd delegation för icke-miUtärt motstånd skuUe inrättas under DelegationensvUctigaste uppgift skuUe vara att hålfe tanken på det icke-miUtäramotståndet levande inom totalförsvarsplaneringen och att främja dessutveckling. Delegationen skuUe inte fette några för myndighetema bindandebeslut utan skuUe vara ett diskussionsfomm för frågor rörande deticke-miUtära motståndet. I propositionen anslöt sig regeringeni dessa delar tiU utredningens betänkande. När Delegationen för icke-miUtärt motståndinrättedes genom beslut av regeringen definieradesicke-mUitärt motstånd som "aUt motstånd som inte utförs av reguljäramiUtära förband eUer delar av sådana". Begreppet icke-miUtärt motstånd innefettar delsvåldsaktioner mot ockupationsmaktens personal och funktioner, delssabotegeaktioner utan våldsinslag, dels passivt motstånd. Motståndsmän somutför våldshandlingar är vid tillfängategande foUcrättsUgt skyddade enbart omde tillhör en organiserad motståndsrörelse. Den som utan att tillhöra en sådanmotståndsrörelse utför våldshandlingar får räkna med att stå utan ettfoUcrättsUgt skydd. CivUa som tar del i passivt civilmotstånd är foUcrättsUgtskyddade i sin egenskap av civUa enUgt den IV. Genévekonventionensoch det förste tilläggsprotokollets bestämmelser. Den som utför sabotege utanvåldsinslag befinner sig i en rättsUg osäkerhetssfär som ockupanten kanförväntes fylfe ut med egna straffdekret och där sabotörer får agera på egenrisk. Dödsstraff kan inte uteslutes. En foUcrättsUg regeländring av detteförhåUande är svår att uppnå eftersom den skuUe förändra balansen mellanockupantens skyldigheter å ena sidan och civUbefoUcningens förväntedeicke-deltegande i konflUcten å den andra. Det är inte foUcrättsstridigt att tiU viss del latedet svenska totalförsvaret omfette motståndsformer som inte är foUcrättsligtskyddade, däremot står det i strid med svensk humanitärrättsUg poUtUc alltsedanRödakorskonferensen i att förespråka lösningar som minimerardet folkrättsUga skyddet för vissa persongmpper. Kardinaltanken bakom krigetslagar vid intemationeUa konflUcter är att ett lands reguljära tiiipper ochorganiserade motståndsrörelse står för det väpnade motståndet med rätt tiUkrigsfångestetus, medan befolkningen i övrigt inte skall delte i de aktivastridshandUngama och i gengäld åtnjute ett omfettande foUcrättsligt skydd. Enanalys av Delegationens verksamhet och mandat i relation tiU 30 gäUandehumanitär foUcrätt och tiU traditioneU svensk foUcrättspolitik på området krigets fegarvisar att begreppet icke-miUtärt motstånd medför Prop. en urholkning av det foUcrättsUga och humanitära skydd för BUaga 5 civUbefoUcningen som den är berättigad tiU enUgt intemationeUa konventioner på området. Det är inte bara den enskUde aktive motståndsmannen som fårett bristfäUigt folkrättsUgt skydd. man särskUt måste ha iåtanke är de repressaUer som ockupanten kan tänkas vidte mot samhäUet i övrigt efter sabotege- eUer andra Det står vidare i strid med svensk foUcrättspoUtik attbortse från den humanitära dimensionen vid toUcning, tiUämpning ochvidareutveckling av krigets fegar. av vikt med hänsyn tiUSveriges intemationeUa ttovärdighet på det foUcrättsUgaområdet att man från stetens sida inte driver en linje som innebäratt vissa personer uppmanas tiU agerande som medför att de fiUer utanför existerandefolkrättsUga skyddsregler. Upplysning om civUbefoUcningens möjUgheter tiUmotstånd och viUkoren för ett sådant motstånd bör däremot ingå som en naturUgdel i det eteblerade begreppet försvarsinformation. Ett ansvar för att sådaninformation ges måste åvife steten. Det är emeUertid vUctigt att dennaupplysningsverksamhet äger mm i nära samarbete med de foUcrörelser och andraorgan som på olika sätt är engagerade i eUer intresserade av frågor som rörtotalförsvaret. Härigenom säkerstäUs att den information som lämnas är folkUgtförankrad och når ut i vida kretsar. Inom regeringskansUet finns foUcrättsUg kompetensgenom det inrättede , som har tiU uppgiftatt följa utvecklingen inom den intemationeUa humanitära rätten, svara församordiung och utveckling inom totalförsvarets myndigheter med särskUd betoningpå undervisnings- och informationsfrågor samt att te initiativ för att främjautveckling, spridning och tUlämpning av foUcrättens regler inom totalförsvaret.I finns representetion från myndigheter med uppgifter inomtotalförsvaret -såsom , Överstyrelsen för civU beredskap,Stetens räddningsverk och Styrelsen för psykologiskt försvar - men också fränSvenska röda korset. Kompetens att sprida information finns hosStyrelsen för psykologiskt försvar, som har tiU uppgift bl.a. att spridakunskap om säkerhetspoUtik och totalförsvar samt att under höjd beredskap eUerannars efter särskUt beslut av regeringen bevara och stärka befoUcningensmotståndsanda. Vid Styrelsen finns även andra kompetensområden företrädda,såsom UtbUdning och forskning, vilka är av betydelse för utveckUngen avcivilmotstånd som ett kunskapsområde. Styrelsens uppdrag omfettar således redancivilmotståndets område. Styrelsen har dessutom ett etebleratsamarbete med foUcrörelser och andra som är engagerade i totalförsvaret. DenförsvarspoUtiska utgångspunkt som låg tiU gmnd för tillkomsten 31 av Delegationen föricke-miUtärt motstånd, nämligen att svenska foUcet Nr 100 Bilaga 5 även utanför detorganiserade totalförsvaret kommer att väma om sin Prop. 1993/94:100 frihet är aUtjämt gUtig. E)ette kan också uttryckas så att i ett Bilaga 5 demokratiskt uppbyggt samhäUe som omfettes av humanitära värderingar sätter sig människoma tiU motväm när samhällets värdenhotes eUer förtrycks. utgör en del av befoUcningens psykologiskaförsvarsberedskap. Med den syn som redovisats på vilken verksamhetsom firån stetens sida bör bedrivas när det gäUer civilmotstånd finns det inteskäl att ha kvar en särskUd delegation med uppgift att bedriva dennaverksainhet. I stäUet bör det ankomma på Styrelsen för psykologiskt försvar atthåUa frågan om det motstånd som civUbefoUcningen kan bjuda en ockupant levandeoch att bedriva information om civilmotstånd. Som framgått av det föregående bedriverStyrelsen sitt arbete i samarbete med bl.a. folkrörelsema.SjälvfeUet bör myndigheten också i arbetet med frågoma om civilmotstånd ha närakontakter såväl med som med olika folkrörelser ochandra organ med intresse för totalförsvarsfrågor. Det får ankomma påmyndigheten att tiUsammans med berörda organ finna formema för ett sådantsamarbete. Med hänvisning tiU det anförda föreslår regeringendärför att Delegationen för icke-miUtärt motstånd läggs ned . 2.4 Hot- och riskutredningen Kommittén(dir. 1993:4) med uppgift att utreda påfrestningar och risker i det fredstidasamhäUet och vissa frågor inom totalförsvarets civUa del (Hot- ochriskutredningen) lämnade delbetänkandet (SOU 1993:89)Massflykt tiU . Mot bakgmnd av ett scenario innebärande en massflyktfrån de baltiska ländema och lämnas i betänkandet förslag tiU åtgärdersom skaU förbättra möjlighetema för olika berörda myndigheter att lösa sinauppgifter vid en mycket stor ansttömrung av flyktingar. Kommittén kommer i det fortsatte arbetet attbehandla fredstida påfrestningar och risker avseende sex andra scenarion samtvissa frågor rörande totalförsvarets civUa del. Kommittén kommer också attpröva möjUghetema att inom skUda områden i ökad utsträckning i ett sammanhangvidte åtgärder för att möte påfresmingar och risker i det fredstida samhäUetoch åtgärder mot säkerhetspoUtiska kriser och krig. 1993/94:100 Bilaga S Enligt inrUctningen i 1992års totalförsvarsbeslut skaU vissa uppgifter inom det civife försvaretöverföras från steten tiU kommunema så att dessa får ett samlat ansvar förgenomförandet av befoUcningsskyddet och räddningstjänsten på den lokafe nivån.Steten skaU ge kommunema fuU kosmadstäckning för de nya uppgiftema. Överföringen av uppgifter och ansvar skaU föregåsav överläggningar med konununema om den stetUga ersättningen och om tidpunktenför överföringen. Chefen för tiUsatte iseptember 1992 en arbetsgmpp om beredskap, AG Kommun, som skuUe bedömalämpUga tidpunkter och adekvate kostnadsramar för överföringen av uppgifter.Gmppen skulle också bistå Försvarsdepartementet med synpunkter i beredningen aven lagrådsremiss om det civUa försvaret samt behandla frågan om tiUsyn av detcivUa försvaret på den lokala nivån. Arbetsgmppen, som redovisade sitt arbetetiU chefen för , har utarbetet enmodell för överföringen av uppgifter inom det civila försvaret till kommunema.Modellen inkluderar ett förslag tiU ersättningssystem och tiU former förstetens stöd, uppföljning och utvärdering av det civUa försvaret på den lokalanivån. Ärendetbereds nu inom regeringskansUet. - MiUtärhögskolan (MHS) och Försvaretsförvaltningshögskola (FörvHS) läggs ned och den nyamyndigheten inrättes den 1 juU 1994. - MiUtärhögskolan organiseras i stort med styrelse,skolchef eller rektor, institutioner samt enheter för kursverksamhet. Vissaforskningsresurser ur överförs tiU högskolan. Prop.1993/94:100 Utredningens förslag Bilaga 5 LEMOlämnade delbetänkandet (SOU 1993:42) Försvarets högskolor tiUregeringen. Uttedningen föreslår att verksamheten vid de tre myndighetemaMiUtärhögskolan, Försvarets förvaltningshögskofe och Försvarshögskolan den 1juU 1994 läggs samman och bUdar en ny myndighet utanför Försvarsmakten men inomFörsvarsdepartementets ansvarsområde. Den sålunda bUdade högskolan bör vidare,enUgt utredningen, ges väsentUg forskningsanknytning. Organisation,mål och ställning Huvuddelenav remissinstansema ansluter sig mer eUer mindre uttafet tiU betänkandetsförslag. Från förslaget avviker två instanser, nämligenFörsvarsmaktens organisationsmyndighet och Försvarshögskolan. Dessa förordar istäUet att MiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskola - med vissforskningsanknytning - samlas i en högskola inom Försvarsmakten, medanFörsvarshögskolan kvarUgger utanför. Skälet härtiU anges vara de bådaförsmämnda skolomas nära knyming tUl Försvarsmakten, medan Försvarshögskolan ären totalförsvarsresurs. CivUa myndigheter förordar en ställning för den nyahögskolan som egen myndighet för att underlätte kontaktema med universitet (Khhögskolor i övrigt. MiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskolahar samma uppfettning. Överstyrelsen för civU beredskap anser med fleraandra myndigheter med verksamhet inom totalförsvarets civila del attFörsvarshögskolan bör ges "en egen identitet och särställning' inom denföreslagna organisationen. MiUtärhögskolan och Försvarets förvalmingshögskolaanser att målformuleringen i betänkandet är otillräckUg. Fleraremissinstanser anser att betänkandet behöver fördjupas vad Prop.1993/94:100 avser avsnitten Bilaga 5 Ett stort antal remissinstanser påpekar attbetänkandets försfeg tiU organisation är hierarkiskt och byråkratiskt, och atten stmktur mer lik den vid civUa universitet och högskolor bör eftersträvas. Behovetav knytning meUan forskning och utbUdning påtalas av flertalet instanser. EnUgt Försvarsmaktens organisationsmyndighets uppfettning bör vissa delar av nuvarande ingå ihögskolan. Ibetänkandet föreslås att den nya högskolan lokaUseras tUl ochÖstersund. Frågan har behandlats av flera remissinstanser. Huvuddelen avremissinstensema anser att tyngdpunkten i skolans verksamhet bör förläggas tiUStockholm. Däremot finns olika uppfettningar beträffande vilken verksamhet sombör förläggas tiU respektive Karlsted. Organisation,mål och ställning EnUgtregeringens uppfetming måste det beaktes, att det finns en principieU skillnad i inriktningen meUan å ena sidan MiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskola, som i huvudsak tUlgcxloser Försvarsmaktens utbildningsbehov, och å andra sidan Försvars högskolan, som tiUgodoser vissa utbildningsbehov för totelförsvaret i sin helhet. Behovet av samverkan mellan Försvarshögskolan och de andra skolorna i vissa delar av forskning och utbUdning kan tiUgcxloses 35 utanatt Försvarshögskolans organisatoriska ställning förändras. övervägandeskäl talar således för att Försvarshögskolan bibehåUs Prop. 1993/94: l(X)som en gemensam totalförsvarsresurs med självständig ställning. I Bilaga 5 enUghet med betänkandets försfeg bör åtgärder vidtes för attytterUgare stärka skolans ställning som kompetensuppbyggare vad gäUer den mestkvalificerade totalförsvarsutbUdningen. Vad gäUer de nuvarande skoloma MiUtärhögskolan ochFörsvarets förvaltningshögskola bör deras verksamhet läggas samman i en nyhögskola. Övervägande skäl talar enUgt regeringens uppfettning för att dennages en ställning som självständig myndighet, och att Försvarsmaktens inflytandefår säkerstäUas på annat sätt. Regeringens uppfettning är således attMiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskofe bör läggas ned den 30 juni1994 och att det den 1 juU 1994 bör inrättes en högskola omfettande denuvarande skoloma MiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskofe. Dennahögskola bör ges forskningsanknytning genom att vissa resurser från Försvaretsforskningsanstalt överförs tiU skolan. Skolansnamn bör vara . MiUtärhögskolans huvuduppgift blir att genomutbildning och forskning stödja Försvarsmaktens personella kompetensuppbyggnadav såväl militär som civU personal. MiUtärhögskolans resurser bör även kunna utnyttjasför motsvarande ändamål för myndigheter med anknytning tiU totalförsvaret ochför samhäUet i övrigt. MiUtärhögskolan bör bland annat organiseras medinstitutioner och enheter för kursverksamhet. Det ankommer på regeringen attnärmare reglera skolans organisation och verksamhetsformer. Ledning,centraladministration och huvuddelen av skolans verksamhet bör enUgtregeringens uppfetming lokaUseras till . Omfettningen av verksamheteni och Karlsted bör prövas i särskUd ordning. Denvidare utformningen av den nya myndigheten bör 36 uppdras åt enorganisationskommitté, som enligt regeringens närmare direktiv utformarverksamhetsformer och organisation. I organisationskommitténs uppgifter böringå att lämna förslag tiU vilka resurser ur sombör överföras tiU den nya högskolan. Regeringen avser återkomma tiU idenna del. bör vidare lämna försfeg tiU principer förvidare samverkan med civife universitet och högskolor. 1993/94:100 Bilaga 5 Lagen (1982:269)om flagga ändras så att inte bara den nya myndigheten också andra myndigheter med miUtär verksamhet fär använda örlogsflagga. I samband med att den nya myndighetenFörsvarsmakten organiseras är det väsentUgt att tidigare baditioner beaktes. Av denna anledning har till exempel detraditionella regementsbenämningama inom armén bibehålUts och knutits tiUförsvarsområdena. återknyter till det urspmngliga regementsbegreppet, därregementet var en samlande symbol för landskapets eUer länets mobUisering ochförsvarsansttängning. Arméns kaderorganiserade brigader ges namn somanknyter till äldre traditioner och tiU förankring i respektive bygd. Dekaderorganiserade enhetema inom artiUeriet bibehåUer sina traditioneUaregementsnamn. För specialtmppslagen återinförs begreppet kår påutbUdnings-förbanden, och ersätter därvid de tidigare använda begreppenregemente och bateljon. Inom marinen benämns flottans enheter enligttidigare principer. Marinkommando- och marindistriktsbegreppen bibehålls, ochför vissa av de kaderorganiserade kustförsvarsförbanden införs begrepp som klartutvisar den integrerade fiinktionen: marinbrigad och maringmpp; för övrigabibehåUs begreppet kustartilleribrigad. De traditioneUa regementsbenämningama inomkustartUleriet bibehåUs och knyts tiU respektive brigad. Flygvapnets flottUj- och skolorganisationbibehåller i princip sina tidigare namn. EnUgtfegen (1982:269) om flagga används inom Prop. 1993/94:100försvarsmakten den tretungade flaggan som örlogsflagga. Bilaga 5 Försvarsmaktenär i (feg uppdefed i ett stort antal myndigheter, vilka ingår i huvudprogrammen1-5. Den nya myndigheten kommer att bUdas den I juU 1994. Vissaav de myndigheter som ingår i huvudprogram 5 skaU i fortsättningen varasjälvständiga myndigheter direkt under regeringen. Dessa myndigheter kommer attha tiU uppgift att i olika hänseenden stödja Försvarsmakten. Såsom exempel påmyndigheter som i (feg ingår i försvarsmakten men som fr.o.m. den 1 juU 1994kommer att Ugga utanför denna kan nämnas MiUtärhögskolan, . Vissa Försvarsmakten närstående myndigheter sombedriver miUtär verksainhet bör även i fortsättningen använda örlogsflagga. I 4§ fegen om flagga bör därför en ändring göras av innebörd att dentretungade flaggan i fortsättiungen skall användas som örlogsflagga avFörsvarsmakten och av vissa myndigheter med tydUg anknytning tiUFörsvarsmakten. I lagen bör rätten att använda örlogsflagga begränsas tiU -fömtom Försvarsmakten - myndigheter som bedriver miUtär verksamhet. För attundvUca en uppräkning av myndigheter i lagen bör det däremot överlämnas tiUregeringen att bestämma vilka dessa myndigheter skaU vara. Förslag tiU lag om ändring i ifrågavarande lag börfogas tiU protokoUet som bUaga 5.1. 2.8 Utnyttjande avtotalförsvarets resurser för civila ändamål m.m. RUcsdagen(bet. 1991/92:FöU12 mom. 129, rskr. 1991/92:337) har som sin mening gettregeringen tiU känna vad utskottet har anfört om en särskUd utredning omumyttjande av totalförsvarets resurser för civife ändamål m.m. De frågor som den särskilda utredningen avsesbehandla hör tiU dem som bör belysas inför näste totalförsviu-sbeslut.Regeringen konuner att beslute om anvisningar tiU berörda myndigheterom fortsatte förberedelser inför näste totalförsvarsbeslut. Därvid klarläggsroUfördelningen vad gäUer förberedelsearbetet, och fömtsätmingar skapas för attnärmare precisera uppgiften för den särskilda utredningen. Regeringen avser att beslute omdirektiv för uöedningen. Förslag tUl riksdagsbeslut Prop. 1.antar regeringens förslag tUl lag omändring i lagen (1982:269) om flagga (avsnitt 2.7), 2.gcxlkänner försfeget om förändradfinansieringsform av de frivilUga försvarsorganisationemas verksamhet (avsnitt2.2), 3.godkänner förslaget om attDelegationen för icke-miUtärt motstånd läggs ned och vad som iövrigt har angetts i ansluming härtiU (avsnitt 2.3), 4.g(xlkänner förslaget om att lägga nedMiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskofe och att inrätte den nyamyndigheten den 1 juU 1994 (avsnitt 2.6). 3 Försvarsmakten m.m. Prop. Bilaga 5 3.1 Försvarsmakten Enav gmndprincipema för utveckUngen av stymingen av Försvarsmakten har varit att,så långt möjUgt, tiUämpa samma styrprinciper som för stetsförvaltningen iövrigt. och regeringen styr genom att beslute övergripande mål ochverksamhetsmål för myndighetemas verksamhet samt tiUdela resurser förverksamhetens genomförande. Myndighetema, å sin sicfe, skaU återrapporteraverksamhetens resultet i en, , mer detaljerad stmktur. Dettesynsätt på tiUämpningen av mål- (Kh resultetstyming präglar följande avsnitt.Försvarsmakten. Regeringen redovisar i budgetpropositioner avsnittet omFörsvarsmakten enUgt följande stmktur. Läget inom Försvarsmakten (övergripande mål, verksamhetsmål i operativatermer) - recit från anslagsframställning och årsredovsining, - regeringens bedömning av resultetet samt eventueUaförslag tiU korrigeringar av målen. * Operativalednings- och underhållsförband Recit: Viktigare delar av årsredovisningeninklusive nu gällande verksamhetsmål samt Försvarsmaktens uppdragsförslag. Resultetbedömning: Regeringens bedömning avresultetet cx;h effektiviteten i verksamheten.