prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Sjöfertsnäringenmåste CKkså bidra med rationaliseringar (Kh andra kostnadssänkande åtgärderför att öka de svensk-flaggade fertygens konkurrenskraft. har också varitutgångspunkten i regeringens arbete med de sjöfertspoUtiska åtgärderna i detteavseende. Regeringen beslutede proposition omsjöfertspoUtiska åtgärder (prop. 1993/94:69). I propositionen föreslogs ettbidrag tiU svenska rederiers handelsfertyg i Qärrfert i form av återbetalningav sjömansskatt samt bidrag för s(Kiafe avgifter. Rikscfegen (bet. 1993/94:TU7,rskr. 1993/94:99) har godkänt regeringens fÖrsfeg. Regeringens övervägandenoch försfeg tiU ansfeg för /95 behandlas under denna huvudtitefeansfeg B 6. Bidrag tUl svenska rederier. EG har varit mycket aktivt inomsjöfertsområdet och anfegit ett antal rättsakter. Bl.a. har EU:s ministerrådbeslutat en förordning om fritt sjöfårtscabotege, vilket innebär att det förEU-länders fertyg successivt kommer att bU fritt att utföra inrikessjöfertstransporter i samtiiga medlemsländer. Så gott som alfe rättsakter inomsjöfertsområdet är aktuelfe att införUva i . har krävt ochkräver ett motsvarande engagemang från svensk sida vid förhandlingama. deltar vidare i arbetet inom () som firämstsyftar tiU att uppnå konkurrensneutrafe marknadsregler för den intemationelfesjöferten och i () som hanterar sjöferts-refetionemameUan , ckU Japan.Vidare diskuteras vissa sjöfertsfirågor i (onTrade and Development). UtfaUet av GATS (General on Trade in Services)har också ett sjöfårtspoUtiskt intresse för . Sjöfertens säkerhets- och mUjöfirågor behandlaskontinuerUgt inom ramen för FN:s sjöfertsorganisation (). deltar aktivt i dette arbete som behandlar fertygs utmst ning (Kh konstruktion, kompetensfrågor som rör bemanningen ombord, åtgärder för att minska sjöfertens negativa mUjöpåverkan m.m. är medlem i som består av 32 av medlemsländema i organi sationen. IMO:s högste beslutande organ, församlingen, har mot bak gmnd av det ökade antalet medlemmar i organisationen, beslutet om ett tiUägg i som innebär en ut ökning av rådet tiU 40 medlemsländer. Beslutet ttäder i kraft när två tredjedelar av de 147 medlemsländema har accepterat tiUägget. har deltegit i och stött beslutet och regeringen avser att acceptera tiUägget i . Detintemationelfe samarbetet sker också, bifeteralt när så är lämpUgt. Den svenskaregeringen har bl.a. träffat ett avtal med den finska regeringenom samarbete i fråga om sjö- (Kh flygräddning. Fömtsättningama för motsvarandeavtal med andra länder i vårt närområde undersöks . Vidare pågårett arbete med att försöka B tiU stånd bifeterafe avtal om begränsningar avsvavelutsfeppen främst från ferjebafiken i vårt närområde. 1993/94:100 BUaga 7 Sammanfattningav regermgens överväganden: - försfeg tUl verksamhetsmål,inrikttiing av verksamheten och av investeringarna för tiUstyrks. - Nya ekonomiska mål bör feststäUas i enUghet medtidigare beshitede principer. Stetsmaktemas styming bör koncentreras tiU målför avkastning och utdelning på eget kapital. En motsvarighet tUl bolagsskattbör införas. - övertegande av kostnadema förTrollhätte kanalverks balanserade underskott CKh pensionsskuld bör reglerasgenom en nedsättning av utdelningen tiU steten för . SjöfertsverketshuvudsakUga uppgift är att svara for huvuddelen av sjöfertens infrasttuktur iform av sjövägar och fÖr säkerheten i dessa samt att se tiU att sjöfert kanbedrivas i svenska fervatten under säkra (Kh effektiva former. VerksamhetenskaU inriktas på handefesjöferten, men även marinens, fritidsbåtstrafikens (Khfiskets intressen skaU beaktas. deltar även i intemationeUtaibete i ett flertal mellanstetUga organisationer, bl.a. Intemational MaritimeOrganization (IMO), (), TransportCommittee (MTC) och (). Huvuddelen avSjöfertsverkets verksamhet finansieras genom avgifter på han-delssjöferten.Vissa kostnader för bl.a. fritidsbåtstrafiken finansieras dock överstetsbudgeten. Sammandrag av verksamhetenår 1992 Inomferledsverksamheten fortsatte bl.a. aibetet med uppbyggnad av ettsateUitbaserat positionsbestämningssystem som möjUggör en bättrepositionsbestämning i svenska fervatten. Inom sjöfertsinspektionen har arbetetför att uppnå ökad brandsäkerhet på fertygen fortsatt bl.a. genom konttoU avatt fartygens besättningar kan utföra brandövningar Målet förkontroU av utländska fertyg enUgt överens- Prop. 1993/94:100 kommelsen mellan15 västeuropeiska steters sjöfertsadministrationer om BUaga 7 hamnstetskonttoUhar uppnått. HamnstetskontroUen innebär bl.a. att en hamnstetskaU inspektera av de utländska incUvidueUa fertyg som anlöperhamnsteten . På konsultex-portsidan har ett antal projekt inomområdena ferledsutmärkning, sjöräddning och sjöfertsinspektion genomförts iSydostasien, (Kh . Investeringama uppgick tiU 92,7 mUjonerkronor CKh avsåg firämst återanskafliiingar. År1992 blev resultetet efter finansnetto 168,5 mUjoner kronor, viUcet motsvaradeen räntebUitet på eget kapital på . Utdelningen tiU steten var 51,1mUjoner kronor enUgt feststäUd avkastningsränte på festestetskapital. VUctiga orsaker tUl det gocfe resultetet var ännu enlindrig isvinter samt en fortsatt hög volym skeppat gods. SoUditeten var vid utgången av . Verksamhetsmål,inriktning av verksamheten och uivesteringsplan Sjöfertsverketföreslår följande huvudmål för verksamheten: - Huvudmålet för farleder och utmärkning är atttillförsäkra sjötrafiken en god och ändamålsenUg framkomUghet i svenskafervatten, för genomfert och hamnanlöp, även vid nedsatt sikt CKh vidisförhåUanden. - Huvudmålet för lotsnlng är att tillhandahålfelotsning tiU alfe hamnar av betydelse. - Huvudmålet för sjöräddning är att efterforskningcKh räddning av människor i sjönöd samt sjuktransporter från fertyg skaU kunnautforas dygnet mnt inom de vattenområden som räddningstjänstfegen cKhintemationeUa överenskommelser anger. - Huvudmålet för isbrytning är att vintersjöfert skaUkunna bedrivas på alfe hamnar av betydelse. - Huvudmålet för sjömätning är att fåSveriges sjöterritorium och övriga intresseområden sjömätte med m(xleniametcxler tiU en intemationeUt godtegen standaid. Farleder cKh av sjöfertenanväncfe områden prioriteras. - Huvudmålet för sjökortsproduktion är att produceramodema CKh tillförUtUgasjökort av olika sfeg och i oUka skalor över svenska och angränsandefarvatten for att möjUggöra en säker sjöfert, både civU Huvudmåletfor sjöfartsinspektionen är att minimera risker för olyck- Prop.1993/94:1(X) or samt om olycka ändå sker, minimera konsekvensema (Kh förbin- BUaga 7 dra ett upprepande. Huvudmåletför konsultexporten är att stödja en intemationeU harmonisering avsjösäkerhetsarbetet samt stärioi mtemationeUa sjöfertspoUtiskaoch tekniska arbete. Huvudmåletför teknisk service är att utveckfe (Kh upprätthåUa hög kompetens inom förSjöfertsverket viktiga tekniska områden. Den1 inordnas TroUhätte kanalverk som ett sjöbiafikom-råde iSjöfertsverket. Utgångspunkten är att trafiken på skaUtillförsäkras samma service som gäller för övriga sjöbafikområ-den. Den tekniska utvecklingen inom ferledsverksamhetenkommer att innebära forändringar på bl.a. navigeringssidan som t.ex.utveckling av ett nytt QärrkontroUsystem för fyrar, decca (KhsateUitnavigeringssyste-met GPS. På sjöräddningsområdet kommer , somansvarig myndighet för ledningen av sjöräddning, att ha en fortsatt aktivplanering i samverkan med andra myndigheter samt utveckfe lednings- (. har haft regeringens uppdrag att i samrådmed Överbefälhavaren () och KusÖKvakningen beskriva (Kh analysera nuvarandesjöräddningsverksamhet med avseende på ingående aktörer, beredskapsnivå ochintemationeUt samaibete. Som fömtsättningar för uppdraget gäUde vidare attförsfeg tiU förändringar eUer andra åtgärder skaU innehåUa försfeg tiUfinansieringslösningar eller försfeg tiU omprioriteringar inom befintUgmedelsram. lämnade en delredovisning avuppdraget . Delredovisningen avsåg frågan om tUlfredsställandeberedskapsnivå CKh geografisk täckning av sjöräddningsverksamheten.Redovisningen resulterade i att godkände regeringens försfeg om attÖB skuUe kompenseras för den merkostnad för att täcka behovet avheU-kopteiberedskap vid sjöräddning som uppstått tiU följd av förändringar avhelikoptramas ordinarie verksainhet. har lämnat enslutredovisning av uppdraget. Redovisningen behandlar ledningen av sjöräddningsverksamheten. fertsverket anger att man avser att omorganisera basorganisationen i syfte att effektivisera ledningen av sjöräddningsverksamheten. har genomfört en nedfeggning av Hämösand Radio och har fegt ner sjöräddningscenbalen där. I den basorganisation för ledningen av sjöräddningsverksamheten som verket gmndar sin planering på ingår en med Marinen och Kustbe vakningen samlokaUserad/integrerad sjöräddningscentral (Kh flygrädd ningscentral i . Vidare ingår en med kustradiostetionen i sanJokaUserad/integrerad sjöräddningscentral samt Tmgsfede Radio på Gotiand som undercenbal tiU sjöräddningscentralen i ° På gmnd avteknisk utveckling inom radiokommunikations- Prop. området beräknar verket att behovet av sjöräddningscentralen i BUaga 7 Stockhohn kommer attupphöra . Det kommer dock att prövas om centtalendärefter behövs som undercentral. en utveckling av denlokafe ledningsfiinktionen på själva olyckspfetsen Bl.a. kommer en udiUdning av (On Scene Commander) att ske. bedömning är att nämndaförändringar skapar fömt-sätttungar för kosttiadsbesparingar på ca 4-6 mUjonerkronor . har vidare angett att regeringen börfestsfe vilken stetlig myndighet som skaU tillhandahåUa ett kustrachonät ochsvara för nödpassningar m.m. som genom intemationelfe konventionerförbundit sig att svara fÖr. remitterades tiU 21remissinstanser som är delaktiga i eUer närmare berönfe avsjöräddningsverksamheten. Av remissvaren framgår att det råder en i huvudsakallmän uppslutning kring förslag tiU forändringar. Övervägandedelen av remissinstanserna anser också att är bäst lämpat somansvarig myndighet för sjöräddning. Chefen för marinen anser dock att flerundercentraler behövs och att Marinens sjöbevakningscentraler (KhKustbevakningens ledningscentraler är bäst lämpade for dette. Chefen förmarinen samtycker därför inte tiU förslag. Vidare anser Chefenför marinen att funktionen sjöräddning avseende Uv bör samordnas medfunktionen sjöräddning avseende mUjö. anför i stort sett sammasynpunkter (Kh samtycker heUer inte tiU fÖrsfeg. anför att en indragning avsjöräddningscentialen i skuUe innebära förlorade integrationsvinsterför den kommersieUa kustradioverksamheten. TeUa Mobitel måste i så feU omprövahefe sitt engagemang inom denna sektor. delar Sjöfertsverketsuppfettning att det bör kferfeggas vUken myndighet som har ansvaret formaritima radiotjänster (Kh specieUt för kustradionätet. På sjösäkerhetsområdet kommer under den närmastetreårsperi(xlen utvecklingsarbetet att fortsatte. kommer bl.a. att avseden s.k. mänskUga fektom och dess betydelse för sjösäkerhetsarbetet. Det måste,enUgt , belysas hur passagerare CKh besättning reagerar understress, ttötthet och rädsfe CKh hur detfe kan beaktas i det fortsattasäkerhetsarbetet. arbetar också tUlsammans med svenskarederier för att ge sjösäkerhetsfrågoma än högre prioritet (Kh göra dem tiU enviktig del i företegens aUmänna poUcy. Vidare är aibetet med att öka brandsäkerhetenen prioriterad fråga. har också, mot bakgmnd av de svårafertygsolyckoma som inträffade , haft regeringens uppdrag att lämna en övergripande redovisning av det intemationelfe och det svenska sjösäkerhetsarbetet. I uppdraget ingick också att redovisa fömtsättningar för och behov och konsekvenser av skärpte regler för att ytterUgare minska risken av fertygsolyckor. 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 , som redovisades , framgår Prop. 1993/94:1(X) följande. Inom IMO:s ram har medlemstetema enats om att nyastörre olje-tankfertyg fr.o.m. juU 1993 skaU byggas med dubbel botten ckU dubbfe skrov. För existerandefertyg gäller en övergångsperi(xl beroende på vilka konstruktionskravfertyget uppfyller. avser att förkorte övergångsperioden vadavser fertyg som går i Mäfe-ren och Vänem. Skälet för dette är att ochVänem är stora dricksvattentäkter. konsteterar emeUertid isammanhanget att det i svenska vatten inte förekommit några olyckor ellertiUbud som visar att de tekniska krav som finns for oljetankfertyg skuUe varaotiUräckUga. Arbetet med passagerarfertygs stabiUtet (Khbrandsäkerhet bedrivs intensivt både intemationeUt (Kh nationeUt. Vidare kannämnas att gällande intemationeUa brandskyddsregler fÖr närvarande ses över. På lastsäkringssidan föreslår attverket skaU bemyncU-gas att kontroUera att festen är oidentUgt säkrad innanfesten förs ombord. konsteterar att behovet avtrafikinfonnationssystem längs våra kuster är väl tiUgodosett. I finnsett trafiksepare-ringssystem vilket anses tUlräckUgt. Denplanerade feste förbindelsen över kan dock medföra behov av etttrafikinformationssystem också där. Ett anmälningssystem i Öresimd som byggerpå skyldighet att rapportera fertygets destination (Kh festinne-håU, somaktuaUserats från olika håU, har emeUertid inte intemationeU rättsUg gmnd.EnUgt verket saknas det därför, åtminstone , möjUgheter för etttvingande anmälningssystem i . Ett fnviUigt anmälningssystem hartidigare prövats i begränsad skafe i , men fungerade inte främst pågmnd av att fertygen inte i tillräckUg mån medverkade i systemet. anser att det finns vissa möjUgheteratt skapa ekonomiska incitament for redare att använ(fe mUjösäkra fertyg genomatt differentiera sjöfårtsavgiftema. Verket har således beslutet att ge vissrabatt på sjöfårtsavgiftema för oljetankfertyg med dubbel botten, dubbfe skrov(Kh segregerade barlasttankar. Avslutningsvis betonar attsjösäkerhetsarbetet i förste hand inte är en fråga om dubbel botten (KhsärskUda avgiftssystem. Sjösäkerhetsarbetet är en fråga om en helhetssyn sommåste omfette fertyg, dess uttnsttiing och bemanning samt ferledsverksamhetsåsom lotsning, utmärkning, sjökartfeggning (Kh isbrytning. diskuterades under ettseminarium som anordnades av . deltog representanter för sjöarbetsmarknadens parter, lastägare,klassifi-ceringssäUskap, försäkringsbofeg, universitet och myndigheter samtriksdagens trafikutskott och försvarsutskott. Det redovisades vid det tiUfäUetstöd for verkets rapport (Kh inriktningen av verkets sjösäkerhetsarbete. Pånuljöområdet kommer arbetet med att minska fertygens utsfepp tUl 66 luftenatt ha fortsatt hög prioritet. EnUgt prognosema i trafikverkens mUjörapporter avseende år1992 kominer sjöferten i det svenska närom- Prop. 1993/94:100 rådet att svaraför av kväveoxidutsfeppen tiU luft och BUaga 7 avsvavel(Uoxidutsfeppen 2000. kommer idet intemationelfe samarbetet bl.a. att aktivt delte i beaibet-ningen avförsfeg tUl intemationeU minimistandard for kvaUteten på fertygsbiänsle medhänsyn tiU mUjöaspektema. Vidare pågår en utveckling av en ny bifega tiU denintemationeUa havsfÖroreningskonventio-nen, MARPOL, om reglering avluftföroreningar från fertyg. En sådan bilaga skuUe således medföra attföreskrifterna om vattenförorening från fertyg kompletteras med föreskrifter omfertygens utsfepp av avgaser tiU luften. Vicfere pågår ett aibete med enmUjökfessificering av fertyg som syfter tUl att ekonomiskt stimuleraanvändandet av mUjöanpassade sjötransporter. Regeringen har också uppdragit åt Sjöfertsverketatt undersöka fömtsättningama för införande av avgaskrav (Kh krav på renarebränsle avseende fritidsbåtar samt arbetsfertyg, vägfäijor och andra fertyg somanvänds i inrikes sjöfert. Lämnade försfeg skaU vara utformade så att de ävenkan utgöra gmnd för det svenska aibetet med sjöfertens mUjöfrå-gor iintemationelfe sjöfertsorganisationer som IMO (Kh HELCOM. Denordinarie investeringsplanen den närmaste treårsperioden omfettar investeringarför ca 191 mUjoner kronor. Investeringarna avser främst åteianskaffmngar, bl.a.av lotsbåtar och sjömäbilngsfertyg. Investeringarna finansieras helt avverkets egna medel. har vidare, i enUghet medrikscfegens beslut om investeringar i öafikens mfrasönkttir m.m. (prop.1992/93:176, bet 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) redovisat en tidplan förmvesteringar i en ny ferledssdäckning i Rödkobbsärden, en ny ferled in tiULuleå samt i Flinttännan i . Vad gäUer Rödkobbsleden anser verket attdenna bör aiUäggas, men att den regionafe dialogen om ferjetrafiken iStCKkholmsregionen, som verket genomför tillsammans med iStockhohns län, först måste slutföras innan tiUståndsprövningen för leden kanske. Tidplanen för investering i Flintrännan är helt beroende av tidplanen forden planerade feste förbindelsen över och bör, enUgt verket,finansieras av Öresundskonsortiet. För ferleden m tiU hamn ärtiUståndsprövningen klar. är inte berett att finansiera ferledenmen väl utmärkningen. Intressentema i ferleden, bl.a. kommun (KhLänsstyrelsen i , söker fijiansieringsmöjUgheter. Sjöfertsverketavvaktar detta arbete. Ekonomiska mål och ramaråren 1994-1996 Prop. Sjöfertsverkethar i enUghet med beslut (prop. 1992/93:100 "*8* ' bU. 7,bet 1992/93:TU18, rskr. 1992/93:244) om förändrade ekonomiska mål lämnat följande försfeg tiU ekonomiska mål den närmastetreårspericxlen. - Mål för soUditeten föreslås vara . - Mål för resultetet föreslås vara förräntning aveget kapital. - Mål för utdelning tiU steten föreslås vara avresultetet. - Mål för prissätttiingen föreslås vara attprisjusteringar skaU håUas inom inflationsramen och att regionalpoUtisk hänsynskaU tas vid prissättningen. Vidareföreslår verket följande ekonoiniska ramar. - En ram for långfristig upplåning på 70 mUjonerkronor i . - En ram för rörUg kredit för likviditetsförsörjningpå 40 nuljoner kronor i . - Att av kassamässigt överskott får pfeceras påräntebärande konto i affärsbank, återstoden på räntebärande konto i RUcsgäldskontoret föreslår vidare att den i balansräkning upptegna långfristiga skulden tiU steten (stetslån)vid inordnandet i läggs tiU feste stetskapital.Skulden uppgick vid utgången av tiU 27,5 mUjoner kronor. utgår från att verket vfe ansfegeUer på annat sätt kompenseras för det balanserade underskott CKh denpensionsskiUd som finns hos TroUhätte kanalverk per den 31 december 1993.Sjöfertsverket beräknar beloppet tiU 47 mUjoner kronor, vilket verket begär itiJlägg tiU det ordinarie ansfeget för kanaltrafiken. Rikscfegen har beslutet att affärsverkenspensionsskulder skaU foras in i balansräkningen. har Sjöfertsverketgenomfort vUket innebär att soUditeten sjunker tiU ca 55 %.Verket anser dcKk att soUditeten bör öka något fram tiU år 2(XX) dååteranskafihing av isbryte-re är aktueU. Den totala kostnaden föråteranskaffning av verkets isbrytare kan uppskattes tiU ca 3 nuljarder kronor. Införandet av pensionsskulden inverkar (Kksånegativt resiUtet som efter avkastning till steten beräknas tiU ettunderskott på ca 166 mUjoner kronor. Det negativa resultetet minskar detbalanserade överskottet. räknar dock med att intebehöva höja sjöfertsavgiftema. skulle innebära att avgiftema varitoförändrade . redovisar följande prognoser överresultet m.m. . Resultet (mkr) RäntabUitet («) Utdelning (mkr) SoUditet (%) Prop.1993/94:100 BUaga 7 Resultetetför är beräknat med hänsyn tUl tiUägg tiU ordinarie anslag förkanaltrafiken samt extraordinära kostnader för införande av utgående pensionsskuld. \érksamhetsmäloch verksamhetens inriktrung Sjöfertsverketföreslår inga större förändringar av verksamhetsmålen. Huvudmålet förverksamheten Ugger fest, dvs. att sjöfert i svenska fervatten skaU kunnabedrivas under säkra (kU effektivaformer. I stäUet sker en anpassning av verksamhetens inriktning tiU de ändradeförhållandena på sjöfartens område som bl.a. följer av den tekniska utvecklingen.För sjösäkerhetsarbetet innebär dette exempelvis en förskjutning avtyngdpunkten från arbetet med tekniska krav på fertygen mot ett merförebyggande säkerhetsarbete med hur fertygets teknik skaU kunna integreras medbesättningens kompetens ckU arbeteombord. För ferledsverksamheten innebär den tekniska utvecklingen bl.a.möjUgheter tUl bättie navigationsanordningar som kräver mindreunderhåUsåtgärder. Regeringensuppdrag tiU om en översyn av sjöräddningsorganisationen skaUses mot bakgmnd av ökade kostnadskrav på sjöräddningsverksamheten. Regeringensutgångspunkt var att de ökade kostnadskraven borde kunna mötas genomförändringar och rationaUseringar i sjöräddningsorganisationen, bl.a. medtanke på den tekniska utvecklingen inom radiokommunikationsområdet. En viktigutgångspunkt var vidare att förändringar i sjöräddningsorganisationen inteskaU leda tiU en försämrad sjöräddningsverksamhet. redovisning av planerad inriktningfor sjöräddningsverksamheten och dess ledningsorganisation visar attbetydelsefuUa rationaUseringar är möjUga. Det råder i huvudsak enighet kringSjöfertsverkets förslag tiU basorganisation. Att denna organisation möjUgheter tiU större samordning och utayttjande av de ingåendeparternas befintiiga resurser råder det i huvudsak också enighet om. Frågan omde delade uppfettningar som synes råcfe kring behovet av undercentraler börfortsatt kunna diskuteras mellan ckU de berörda myndighetema och organisationema. När detgäUer kustradioverksamheten omfettar den defe kommersieU radiotrafik mellan fertyg CKh land, defenödpassning m.m. för sjöräddningsändamål. 1993/94:1(X) samheten harbedrivits och bedrivs av , numera BUaga 7 TeUa Mobitel AB.Sverige har genom konventionsåteganden föibimdit sig att tillhandahåUa enkustradio fÖr sjöräddningsändamål samt fÖr allmän kommunikation. Sjöfertsverkethar genom sitt ansvar för ett uttafet intresse av att utayttjaTeUa nät för sjöiäddningsåndamål. Däremot finns det inte ett likaklart uttafet ansvar för kustradions roU när det gäUer allmän kommunikation. Dåden kommersieUa radiotrafiken i princip utayttjar samma resurser somsjöiädchiingen och ekonomiskt återverkar på denna är det viktigt att fegga festmyndighetsansvaret även fÖr den kommersieUa radiobafiken. Frågan är förnärvarande under beredning i har i sitt försfeg tiUledningsorganisation fÖr sjöräddning när det gäUer radioverksamheten utgåttfirån behovet av radioverk-samhet ur sjöräddningssynpunkt. MöjUghetema attkombinera den kommersieUa kusttadioverksamheten med verksamhet som behövs ursjöräddningssynpunkt finns fortsatt. får dock diskuteras mellan i förstehand och . Utgångspunkten i de fortsattediskussionema om ledningsorganisationen for sjöräddning skaU d(Kk vara att denbesparing som redovisat uppnås. Medefebehovet försjöräddrungsändamål fÖr /95 redovisas under denna huvudtitelsansfeg B 1. Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m., delpost 2. om sjösäkerhet visar påomfettningen (Kh betydelsen av det pågående sjösäkerhetsarbetet. Rapportenvisar också att behovet av nya intemationelfe (Kh nationelfe regler avseendefertygens konstruktion, utmstning m.m. inte är akute. Tyngdpunkten kaninriktas mot en bättre tillämpning av nuvarande regelverk. I dette sammanhangär arbetet med att integrera fertygets teknik med besättningens kompetens ocharbete ombord av väsentiig betydelse. För att bedriva ett ändamålsenUgtsjösäkerhetsarbete krävs det en betydande kunskap hos rederier, besätmingar,sjöfertsmyndigheter, kfessificeringssäUskap m.fl. För dette krävs ocksåresurser. Genom främst ser steten tiU att dessa resurser flnnsavseende myndighetsdelen av sjösäkerhetsarbetet (Kh att de intemationelferegler som finns mom sjöferten efterlevs i svenska fervatten. I ett flertal ländersaknas dock tillräckUga resurser for att bedriva ett ändamålsenUgtsjösäkerhetsarbete i dette avseende. Inom IMO finns därför en särskUd kommittéför tekniskt samarbete mellan medlemsländema. Kommittén har tegit fram ettprogram i syfte att ge assistans tiU utvecklingsländer för att uppnå ettpraktiskt genomförande av rörande sjö-och mUjösäkerhet m.m. idessa länder. Finansieringen av programmet sker genom bidrag från FN:s oiganför utvecklingsprogram ckU mUjöprogramsamt genom frivilUga bidrag av IMO:s mecUemsländer. är, genom SIDA, enav de störste bidragsgivarna. SIDA:s stöd avser dock främst den del av programmetsom berör aktiviteter relaterade tUI skyddet av den mUjön. Stödet utgår tiU specifika regioner och baseras på det regionafe behovet av assistans.