prop · GH03190 · 1993-12-31 00:00:00 — Finnes i mäl om aUmäntätal förundersökningen böra fållständigas eller, om fömndersökning ej ägt rum,sådan böra företagas, äge hovrätten meddela åklagaren föreläggande därom. Hovrättenfår bestämma att den som är anhåUen eUer häkfed skaU inställas till sammanträdeenligt tredje stycket. Omhovrätten anser att det behövs, skall hovrätten besluta att yttrande avsakkunnig inhämtes, skriftUgt bevis läggs fram, föremål tillhawiahålls för syneUer besiktning, bevis tas upp utom huvudförhandlingen eller någon annanförberedande ätgäid företas. Omen part viU att en åtgärd enligt första stycket skall företas, skaU han säsnart som möjligt begära det hos hovrätten. Behöveri mål om allmänt åtal åtgärd enligt 23 kap. företas, får hovrätten meddelaåklagaren föreläggande om det. Hovrätten får avgöra målet utan huvudförhandling, 1. om åklagaren har överklagat endast till dentilltalades förmån, 2. om endast den tilltalade överklagat och hansändringsyrkaruie godtas av motparten, 3. om det är uppenbart att överklagandet är ogmrulateller 4.om det inteflnns anledning attdöma den tilltalade till ansvar eller ådöma honom påföljd eller 'Senastelydelse 1989:656. dömahonom till annan påföljd än böter eller villkorlig dom eller sådana påföljder iförening. Med de påföljder somanges i första stycket 4 likställs vite och, om det inte är fråga omförverkande av villkorUgt medgiven frihet från fängelsestraff, förordnandeenligt 34 kap. första stycket 1 . HarI fall som avses i första stycket en part begärt huvudförhandling, skall sådanhållas, om det inte är uppenbart obehövligt. Avseröverklagandet även anruit än ansvar, får målet avgöras utan huvudförhandlingendast om denna talan enligt 50 kap. får prövas utan huvudförhandling. Förprövning som inte avser själva saken behöver huvudförhandling irUe hållas. Innan ett målavgörs utan huvudförhandling, skall partema, om det inte är uppenbart att deredan har slutfört sin talan, beredas tillfålle att göra det. Så snart målets beredandeavslutats, skall hovrätten bestämma tid för huvudförhandlingen. För behandlingav rättegångsfrågor eller sädana delar av saken som fär avgöras särskflt färhuvudförhandling sättes ut, trots att målet i övrigt inte är färdigt för huvudförhandling. Ärden tilltalade häkfed, skaU huvudförhandling hällas efterutgången av den tid som anges i 2 §, om det inte tiU Om irUe målet enligt 13 %avgörs utan huvudförhandling, skall hovrätten bestämma tid för sådanförhandling. Tiden skall om möjligt bestämmas efter samråd med partema. Förbehandling av en rättegångsfråga efler sådan del av saken som får avgörassärskflt fär huvudförhandling sättas ut även om målet i övrigt mte är färdigtför huvudförhandling. Omden tiUtafede är häkted, skall huvudförhandling hållas efterutgången av den tid som anges 12 §, om "Senastelydelse 1989:650. följd av åtgärder somavses i 77 § eller andra omständigheter är nödvändigt med längre uppskov. tilltelade häktets efter utgången av den tid som anges i 2 §, skaU tidenräknas från den dag han häktedes. det inte tiU följd avåtgärder som avses i eUer andra omständigheter är nödvändigt med längreuppskov. Har den tiUtafede häktets efter utgången av den tid som anges i 2 §,skaU tiden räknas frän den dag han häktedes. 14 §'» 76 § Tfll huvudförhandlingen skaU partema kallas. En enskfld vadekäraruieskaU föreläggas att komma tillstädes vid påföljd att hans vadetalan annarsförfefler Skafl han mfinna sig personligen, skaU han också erinras ombestänunelsen i försfe stycket andra meningen. En enskfld vadesvarandeskall, om han är skyldig att infinna sig personligen eller hans närvaro annarsär av betydelse för målets harui-läggning eller utredning, föreläggas vite.Finns det i fråga om den tilltelade anledning ante att han inte skulle iakttaett sådant föreläggande, får hovrätten j?>ror{7-rui att han skaU hämtes tiUrätten. Meddelas inte något sådant föreläggande eller förordnande skaUsvaranden erinras om att målet kan komma att avgöras utan hinder av att hanuteblir. Hovrätten förordnar om inställandet av en tilltalad, som är anhåUeneUer häkted. Skalli mål om aUmänt åtal målsägande höras / anledning av åklagarens talan, skaU hanvid vite kallas att vid huvudförhandlingen infinna sig personligen. Hovrätten bestämmetillika, om vittne eller sakkunnig skaU kaUas till huvudförhandlingen. Partemaskola underrättes om beslutet. Om kallande av vittne eller sakkunnig En enskfld klagandeskafl föreläggas att inställa sig vid påföljd att överklagandet annars förfaderSkafl han infinna sig personligen, skaU hovrätten också upplysa horwm ombestämmelsen i 27 § förste stycket andra meningen. Om det är av betydelse förmålets handläggning eller utredning att en enskfld motpart inställer sigeller om denne är skyldig att infinna sig personUgen, skall han föreläggasvite. Finns det i fråga om den tiUtelade anledning anfe att han inte skuflefölja ett sådant föreläggande, får hovrätten besluta att han skafl hämtes tfllrätten. Om hovrätten inte förelägger rrwtparten vite eller beslutar att hanskall hämtas, skafl hovrätten upplysa horwm om att målet kan konuna att avgörasäven om han uteblir. Hovrätten skall besluta att en tifltafed som är anhållenefler häkfed skall inställas till huvudförhandlingen. Skafli mäl om alhnänt åtal en målsägande höras med anledning av åklagarens talan,skafl han vid vite kallas att infinna sig personUgen. Hovrättenskall också bestämma vilka vittnen och sakkunniga som skall kallas tiUhuvudförhandlingen. Partema skall underrättas om beslutet. '"Senastelydelse 1984:131. gällevad i 36 och 40 kap. är stadgat. Iövrigt skaU vad som sägs i 1 kap. 9 § samt 46 kap. I - 5 §§, 6 § andra stycket,7-9, 11, 13, 16 CKh 17 §§ tillämpas i fråga om huvudförhandling i hovrätten. Reglemai 7 § i detfe kapitel skaU dock tillämpas i fråga om kallelser till uppskjutenhuvudfÖrhandhng och föreläggande för partema. När ett mål sätts uttfll fortsatt eller ny huvudförhandling, får hovrätten förordna om lämpUgaåtgärder för att målet vid den förhandlingen skall kunna slutföras. Ifråga om sådana åtgärder gäller Vidhuvudförhandlmgen skaU underrättens dom, i den mån det erfordras, uppläsas samtvadekäranden uppgiva, i vilken del domen överklagas och vilket yrkande hanframställer. Tiflfafle skall lämnas vadesvaranden att yttra sig över yrkandet. Åklagaren ellermålsäganden, då talan föres allenast av denne, skall därefter utveckla åtalet,i den mån det erfordras fÖr prövning av vadetalan. Har talan fållföljt s avden tiUtalade, må dock, om hovrätten finner det lämpligare, först dentilltalade och därefter åklagaren eller målsäganden utveckla sin talan. Partskafl erhålla tillfälle att bemöte vad rrwtparten anfört. Äger huvudförhandlingmm, ehum vadesvaranden icke är tillstädes, skall genom hovrättens för- Iövrigt skafl det som sägs i 1 kap. 9 § samt 46 kap. 1 - 5 §§, 6 § andrastycket, 7-9, 11, 13, 16 och 17 §§ tiUämpas i fråga om huvudförhandling ihovrätten. Reglema i 76 § i detta kapitel skaU dcKk tillämpas i fråga omkaflelser tifl uppskjuten huvudförhandling CKh föreläggande för partema. Närett mål sätts ut tiU fortsatt eller ny huvudförhandling, får hovrätten beslutaom lämpUga åtgärder för att målet skall kunna sluföras vid den förhandlingen. 10- 12 §§ i detta kapitel. Vidhuvudförhandlmgen skaU den överklagade domen redovisas i den omfattning detbehövs. Klaganden skall ange i viUcen del domen överklagas och den ändring idomen han yrkar. Motparten skall lämnas tiUfäUe att yttra sig över yrkandet. Därefterskall åkfegaren utveckla åtalet i den utsträckning det behövs för prövningenav överklagandet. Om talan förs endast av målsäganden, gäller detta i ställetdenne. Om hovrätten flnner det lämpligare får dock en tilltalad som överklagatutveckla sin talan före åklagaren eller målsäganden. VirJe part skaU fåtiUfäfle att bemöte vad den andra parten anfört. Om förhandlingen äger mm trotsatt klagandens motpart uteblivtt, skafl hovrätten se till att "Senastelydelse 1987:747. sorg,i den mån det erfordras, ur handlingama framläggas vcui han anfört. Vid förhör medmålsäganden eller den tilltalade må skriftlig uppteckning av vad han anfört införunderrätten eller inför åklagare eller polismyndighet icke uppläsas i anruitfall, än då hans utsaga vid förhöret avviker från den tidigare utsagan ellerhan vid förhöret underlåter att yttra sig. det som denne arförtläggs fram ur handlingama / den utsträckning det behövs. Sedanpartemas telan framlagts, skaU hevisrnngen förebringas. Den vid underrättenförebragta bevisningen skall gerwm hovrättens försorg, i den mån det är avbetydelse för målet i hovrätten, framläggas sådan den föreligger i protokolloch andra handlingar; flnner hovrätten det lämpligare och samtycka partemadärtill, må dock bevisningen förebringas av partema. Om ej särskflda skälföranleda annat, bör bevis, som skafl förebringas gerwm protokoll och andrahandlingar från underrätten, framläggas, innan bevis rörande sammaomständighet upptages av hovrätten. Äro rörande sanuna omständighetflera bevis, böra de förebringas i ett sammanhang. Sedanparterrw utvecklat sin talan, skafl bevisningen läggas fram. Hovrätten skall setill att den bevisning som lagts fram i tingsrätten läggs fram ur handlingarnai den utsträckning bevisningen har betydelse för målet i hovrätten. Omirue särskilda skal föranleder annat, bör ett av tingsrätten upptaget bevis,som inte enligt 35 kap. skafl tas upp pä nytt, läggas fram mnan bevis somrör samma omständighet tas upp av hovrätten. Finns det flera bevis ifråga om samma omständighet, bör dessa läggas fram i ett sammanhang. Efter bevisningensförebringaruie äge partema anföra vad de till sluförande av sin talan aktanödigt. Sedan bevisningen lagtsfram skall partema lämruis tillfålle att slutföra sin talan. Om en enskfld vadekäraruieuteblir frän huvudfÖrhandhng, för- Uteblir en enskfldklagande firån sammarUräde för huvudförhand- 'Senastelydelse 1984:131. Underlåter i mäl om allmänt åtal en målsägande, som skaU höras i anledning av åklagarens talan, att mfinna sig personUgen, gäUer andra stycket. fåUer hans vadetalan.Detsamma gäUer, om en enskfld vadekärande, som ålagts att infinna sig personUgen,instäfler sig endast genom ombud och hovrätten inte anser sig ändå kurmaavgöra målet. Om en enskild vadesvarandeuteblir CKh vite har förefegts honom, fär hovrätten / stället för att förelägganytt vite beslute att han skall hämtas tiU rätten antingen eUertifl en senare dag. Detsamma gäfler om en enskild vadesvarande, som vid viteförelagts att infinna sig personligen, inställer sig endast genom Om vite har förelagtsvadesvaranden eUer om denne skaU hämtes till rätten och hämtning inte kanske, fär hovrätten avgöra målet trots att vadesvaranden mstäUt sig endastgenom ombud eUer uteblivit. Ett mål får också avgöras om en enskildvadekäraruie, som förelagts att infinna sig personligen, inställt sig endastgenom ombud. Ung,förfeUer överklagandet. Det-sanuna gäUer, om en enskfld klagande som förelagtsatt infinna sig personUgen instäUer sig encfest genom ombud hovrätten inteanser sig ändå kunna avgöra målet. Uteblir en enskild motpartcKh har vite iförefegts honom, fär hovrätten förelägga nytt vite eller besluteatt han skaU hämtas tiU rätten antingen eUer tiU en senare dag.Detsamma gäUer om en enskfld motpart som vid vite förefegts att infinna sigpersonligen, mstäUer sig encfest genom ombud. Om vite har förelagtsklagandens motpart efler om denne skafl hämtas tfll rätten och hämtning intekan ske, fär hovrätten avgöra målet trots att han inställt sig endast genomombud efler utebUvit. Ett mäl fär också avgöras om en enskfld klagande somförelagts att infinna sig personUgen instäUt sig endast genom ombud. Har vadekärandens talanförfeUit enligt och förelåg för hans utevaro eller underlåtenhet attinfinna sig personligen laga förfeU som han inte kunnat anmäfe , skall hovrättenpå ansökan av honom åtemppta målet. Ansökan omåtempptegande skaU göras skriftUgen från den dag då beslutetmeddelades. Om käranden sedan målet åtempptegits uteblir från huvudförhandlingeUer underlåter Har överklagandet förfålUtenUgt 27 § skall hovrätten på ansökan av klaganden åtemppta målet, om han försin utevaro eUer underlåtenhet att mfinna sig personUgen hade laga förfeU somhan inte kuruie arunäla . Ansökan om åtempptegandeskaU göras skriftUgen mom från den dag dä beslutet meddefedes. Omklaganden sedan målet åtempptegits uteblir efler inte följer ett föreläggande att "Senastelydelse 1984:131. attfölja ett föreläggande att infin- infinna sig personUgen, har han Prop.1993/94:190 na sig personligen, är hans rätt till irue rätt att fö måletåtempptaget. återupptagande av mlåetförfallen. Hovrättenfår avgöra mål utan huvudförhandling, 1. om talan av åklagaren förs endast till dentilltalades förmån, 2. om talan, som förs av den tilltalade, biträtts avmotparten, 3. om det är uppenbart att vadetalan är ogmndad,eller 4. om det inteflnns anledning att döma den tilltaladetill ansvar eller att ådöma horwm påföljd eller döma honom till annan påföljdän böter eller villkorlig dom ellersädana påföljder i förening. Medde påföljder som anges i försfe stycket 4 lUcstäfls utdömande av vite och, omdet inte är fråga om förverkande av vilUcorligt medgiven frihet fränfängelsestraff", förordnande enligt 34 kap. 1 § förste stycket 1 brottsbaUcen. feU som avses i förste stycket en part begärt huvudfor-handling, skall sådanhåUas, om det inte är uppenbart obehövhgt. Förstalan även om annat än ansvar, får målet avgöras utan huvudfÖrhandhng endastom denna telan enligt 50 kap. 21 § fär prövas utan huvudförhandling. Förprövning som inte avser själva saken behöver huvudförhandling inte hållas. Har hovrättenbeslutat, att mål skall avgöras utan huvudförhandling, och flnnes ejuppenbart, cut "Senaste lydelse1984:131. "Senaste lydelse 1954:432. partemaredan slutfört sin talan, skall tillfälle därtill lämnas dem. Utanhinder av tidigare beslut äge hovrätten förordna, att huvudförhandling skalläga mm. Har vid huvudförhandlingeni underrätten rörande viss omständighet vitme eller sakkunnig hörts införrätten eUer syn å stället hålUts och beror avgörandet även i hovrätten avtiUtron tiU den bevisningen, må ändring i underrättens dom i denna del ej skeannat än till den tilltalades förmån, med mindre beviset upptagits ånyo vidhuvudförhandlingen i hovrätten eller ock synnerliga skäl föreligga, att dessvärde är annat, än underrätten anfegit. Har vid huvudförharuilingi tingsrätten rörande viss omständighet vitme eUer sakkunnig hörts inför rätteneUer syn på stäUet hälUts och beror avgörandet även i hovrätten av tiUtron tiUden bevisningen, får tingsrättens dom inte ändras i den delen utan att bevisettagtts upp på nytt vid huvudförharuiling i hovrätten. En sådan ändring får dockgöras, om den är till förmån för den tilltalade eller om det flnns synner-hgaskäl för att bevisets värde är ett annat än tingsrätten antegit. Innan hovrättens domeller slutliga beslut meddelats, må vadetalan återkallas. Åklagare, som ihovrätten fört telan mot den tiUtelade, äge tiU hans förmån ändra sin talan. Videkärandenäge ej ändra sin vadetalan att gäUa annan gärning än den som avses ivadeinlagan. Ett överklagande fåråterkallas innan hovrättens dom efler slutiiga beslut har meddelats. Åklagaresom i hovrätten fört talan mot den tilltalade får ändra sin talan tiU dennesförmån. En klagande får inteändra sin talan att gälla en annan gärning än den som avses i överklagaruiet. Hovrätten får inte medanledning av den tilltelades talan eller sådan talan, som åklagaren för tillhans förmån, döma tifl en brottspåföljd som är att anse som svårare efler meringripande för den tilltelade än den som tingsrätten dömt tifl. Hovrätten får dock beslute om Hovrätten får inte medanledning av den tflltalades överklagande efler av åklagarens överklagande tiflhans förmän döma tifl en brottspåföljd som är att anse som svårare eller meringripande för den tflltalade än den som tingsrätten dömt tifl. "Senastelydelse 1988:1370. överlämnandetifl särskUd vård efler, om tingsrätten beslutet om sådan värd, döma tifl annanpåföljd. Hovrätten får inte heflermed anledning av talan som anges i förste stycket beslute om utvisning, omtingsrätten inte meddefet sådant beslut, efler bestämma äntingsrätten gjort för förbud för den tilltalade att återvända till . besluteom överlämnande tifl särskfld värd efler, om tingsrätten beslutet om sådanvärd, döma tifl annan påföljd. Hovrätten fär mte heUermed anledning av ett överklagande som anges i förste stycket beslute omutvisning, om tingsrätten inte har meddefet sådant beslut, eUer bestämmalängre tid än tingsrätten gjort för förbud för den tiUtafede att äterväncfe tiUSverige. Föres telan om jäv motdomare i underrätten och flnnes jävet gmn-dat, skall hovrätten undanröjaunderrättens dom i vad den överklagats. Förs talan om jäv mot endomare i tingsrätten CKh anser hovrätten att Jäv förelegat skall hovrättenundanröja tingsrättens dom i den del den överklagats. Undanröjer hovrätten underrättensdom och gmndas beslutet ej därå, att underrätten varit obehörig eller eljesticke bort upptaga målet till prövning, skall hovrätten tillika visa målet återtill underrätten för erforderlig behandling. Ombefogenheter hovrätten att, då underrätten varit obehörig, hänvisa målet tiUannan underrätt stadgas i 19 kap. 11 §. Sedanhovrättens dom eller slutliga beslut vunntt laga kraft, skall den frånunderrätten mottagna akten Jämte avskrift av domen eller beslutet översändastill underrätten. Undanröjer hovrättentingsrättens dom på någon annan gmnd än att tingsrätten varit obehörig eUer avnågot annat skäl inte bort ta upp målet tiU prövning, skaU hovrätten sarruidigtåterförvisa målet tiU tingsrätten för fortsatt behandling. Bestämmelser om hovrättensbefogenhet att när tingsrätten varit obehörig hänvisa målet tiU annan tingsrättflnns i 19 kap. 11 §. Har talan mot underrättsdom fållföljts allenast såvitt angår annat än ansvar, skaU målet i hovrättenbehandlas som tvistemål. Har tingsrättens domöverklagats endast i fråga om annat än ansvar, skall målet i hovrättenbehandlas som tvistemål. Om överklagande av beslut Den som viU överkfega en tingsrätts beslut skaU göra detta skriftligen. Skrivelsen skall ges in tiU tingsrätten. Skrivelsen skaU ha kommit in tiU tingsrätten från den cfeg dä beslutet meddefedes. Om ett beslut under rättegängen inte har meddefets vid sammanträde CKh det inte heUer vid något sammanträde har tillkännagetts när beslutet kommer att meddefes, skaU dock klagotiden räknas från den dag dä klaganden fick del av beslutet. Ett överklagande av ett beslut om någons häktande, kvarhållande i häkte, tiUstånd tiU restriktioner enUgt 24 kap. 5 a §, om åläggande av reseförbud eller i fråga som avses i 49 kap. 7 § är mte inskränkt tiU . 1Vfll någon överklaga en tingsrätts beslut, skafl han ge in en besvärsinlagatifl tingsrätten. Inlaganskafl ha konunit m tifl tingsrätten frän den cfeg dä beslutetmeddelades. Om ett beslut under rättegången inte har meddelats vid sammanttäder ■rAa/ic7//>i g och det inte heller vid något sådarU sammanträde hartillkännagivtts när beslutet kommer att meddefes, skafl dock besvärstidenräknas frän den dag då klaganden fick del av beslutet. Klagan över beslut omnågons häktande, kvarhållande i häkte, tillstånd tfll restriktioner enligt 24kap. 5 a §, om åläggande av reseförbud eller i fråga, som avses i 49 kap. 6 §,är inte inskränkt tiU . I 49 kap. finnsbestämmelser om att den, som viU överklaga ett beslut, i vissa fåU först skaUanmäla missnöje. Ett överklagande som kommit in för seru skall avvisas av tingsrätten, överklagandet skall dock irue avvisas om det har kommit in till hovrätten irwm klagotiden. Finnes besvärstalan ej vara fållföljd irwm rätt tid, skall den avunderrätten avvisas. Har besvärsinlaga inkommtt till hovrätten förebesvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan inkommit tillunderrätten först därefter ej föranleda att den avvisas. 7besvärsinlagan skall klaganden överklagandet skall innehålla uppgiva: uppgifter om 1. det beslut, motvilket talanföres; 1. det beslut som överklagas, "Senaste lydelse1993:1408. ""Senaste lydelse 1990:443. "'Senaste lydelse1963:149. 2. gmndema för besvärstalan; samt 3. den äruiring i beslutet, som klaganden yrkar Klaganden skall ibesvärsinlagan uppgiva de bevis han vill åberopa och vad han vill styrka medvarje särskilt bevis. Skriftligt bevis, som ej tidigare förebragts, skaU /huvudskrift eller styrkt avskrift fogas vid besvärsinlagan. Besvärsinlaganskall vara egenhändigt undertecknad av klaganden eller hans ombud. 2. denändring i beslutet som yrkas, 3. gmndema för överklagandet, 4. de omständigheter som åberopas till stöd för attprövningstillstånd skall meddelas, när sådant tillstånd krävs, och 5. de bevis som åberopas och vad som skall styrkas medvarje bevis. Skriftliga bevis sominte lagts fram tidigare skaU ges in med överklagandet. Avvisas ejbesvärstalan, skafl underrätten utan dröjsmål tiU hovrätten insändabesvärsinlagan med därvid fogade handlingar samt huvudskrift eller styrktavskrift av akten, såvitt angår den fållföljda frågan. Om irue överklagandetavvisas enligt , skall tingsrätten tiU hovrätten sända över detta och övrigahandlingar i målet som har betydelse för prövningen av överklagaruiet. Föreligger motbesvärstalans upptagande annat hinder än / 2 § sägs, må talan av hovrätten omedelbartavvisas. Om det flnns någotannat hinder mot att ta upp ett överklagaruie till prövning än att detta kommttin för serU, får hovrätten avvisa överklagandet. Uppfyller besvärsinlaganej föreskriftema i 3 § eUer är den eljest ofållständig, skaU hovrätten föreläggaklaganden att avhjälpa bristen. Följer klaganden inte ettföreläggande enligt första stycket, skaU besvärstalan avvisas, om besvärsinlaganål så ofållständig att den inte utan väsentUg olägenhet kan läggas till gmndför en rättegång i hovrätten. UppfyUer överklagandetinte föreskriftema i 3 § eUer är det på annat sätt ofållständigt, skaU hovrättenförelägga klaganden att avhjälpa bristen. Följer klaganden inteföreläggandet skall överklagandet avvisas, om de/ är så ofållständigt att detinte utan väsentUg olägenhet kan läggas tiU gmnd för en rättegång i hovrätten. '-Senastelydelse 1984:131. Finnesrrwtparten böra höras över besvären, skall besvärsinlagan med därvid fogadehandlingar delgivas motparten och föreläggande meddelas honom att inkomma medskrifttig förklaring. EJmå, med mindre tillfölle lämnats motparten att förklara sig, ändring göras /underrättens beslut, såvitt angår hans rätt. Har uruierrätten itvistemål avslagit yrkande om kvarsted efler annan åtgärd enhgt 15 kap. eflerförordnat om hävande av sådan åtgärd eller i brotttnål avslagit yrkande omåtgärd, som avses i 26 - 28 kap., eMer förordnat om hävande av sådan åtgärd,äge hovrätten bevflja åtgärden att gälfe, till dess annorlundaförordnas. Har underrätten bevfljat åtgärd, som sagts, eller förordruu,att beslut må verkstäUas utan hinder av att det icke äger laga kraft, ägehovrätten förordna, att vidare åtgärd för verkställighet ej må ägarum. Är fråga om häktning, tillstånd tiU restriktioner enUgt 24 kap. 5 a §eller reseförbud, må hovrätten ock utan motpartens hörande göra ändring iunderrättens beslut. Omhovrätten flnner att klagandens motpart bör höras angående överklagandet, skaUöverklagandet delges horwm med föreläggande att svara skriftligen irwm en visstid. Det överklagcule beslutetfår irUe utan att motparten har lämnats tillfälle att yttra sig ändras såvittangår hans rätt. Har tingsrätten itvistemål avsfegit ett yrkande om kvarstad eUer någon annan åtgärd eifligt 15kap. eUer upphävt ett beslut om en sådan åtgärd eller i brottmål avsfegityrkande om en åtgärd som avses i 26 - 28 kap. eUer upphävt ett beslut om ensådan åtgärd, får hovrätten bevflja åtgärden att gälla tillsvidare. Har tingsrätten bevfljat en sådan åtgärd eller r/t/arar att beslutetfår verkställas även om det inte har laga kraft, får hovrätten omedelbartbesluta att tingsrättens beslut tills vidare irue får verkställas.