prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Lägretyska räntor är nödvändigt för att stimulera aktiviteten i den tyska ekonominoch i övriga . Det tycks finnas goda föratsättningar för ensuccessiv nedtrappning av de tyska penningmarknadsräntoma, då den tyskainflationen sannolikt är under kontroll och förväntas fortsätta att sjunkaunder 1994. Detta skapar ett nödvändigt handlingsutrymme för Bundesbank.Huravida detta innebär generellt lägre långa räntor i är dock osäkert.Det torde dock vara mindre troligt att de europeiska långa räntoraa skapåverkas av en fortsatt uppgång i amerikanska räntor. Fundamentala ekonomiskafaktorer talar för en vidgad differens mellan amerikanska och europeiskaräntor Inflationen är i flertalet europeiska ekonomier låg med en årliginflationstakt rant . Det fmns därtill inga uppenbara indikationer pålångsiktigt ökade inflationsförväntningar. Med dagens nominella räntor innebärdet reala långa räntor rant 4 , vilket är att betrakta som en niycket högnivå, särskilt i nuvarande konjunkturfes. Sammantaget talar detta för en vissnedgång i de långa räntoma i flertalet europeiska länder. Vad den senastetidens oro har visat är dock att föratsättningaraa för lägre långa räntor tycksskilja sig betydligt mellan olika länder Gemensamt för de länder som hardrabbats av den största uppgången i de långa räntoma ärstora underskott i de offentliga fmansema, tidigare perioder av hög inflationoch stora underskott i bytesbalansen. Avgörande för lägre räntor i dessa länderär således att skapa tilltro till en stabilare statsfinansiell utveckling,vilket i sin tur ökar förtroendet för en långsiktig låginflationspolitik. Deflesta centralbanker som tidigare använt penningmängdsutvecklingen som ettintermediärt mål för att bedöma inflationsutvecklingen, har tonat ner dessbetydelse för penningpolitiken. ningmängdoch inflation har försvagats i takt med att nya betalningsmedel Prop.1993/94:150 och placeringsformer, som kan jämställas med likvida medel, växerfram. Bilaga 1.1 1 har dessutom den underliggande förändringen ipenningmängden störts av en rad tillfälliga faktorer, såsom tekniskaförändringar i det tyska skattesystemet. ändrades exempelvisskattereglema för utlandsbaserade fonder, vilket gjorde det fördelaktigt attplacera i . En stor del av de inflöden som registrerades placerades ilikvida tillgångar som räknas in i M3, vilket medförde en kraftig ökning i dentyska penningmängden. Denjapanska yenen har återigen hanmat i fokus på den intemationellavalutamarknaden, tUl följd av de spända handelsrelationema mellan ochJapan. Dollam har /94 försvagats med mot yenen. Denhöga yenkursen har successivt urholkat den japanska exportindustrinskonkurrenskraft och har därmed bidragit till att hålla nere aktiviteten i denjapanska ekonomin. Trots detta fortsätter det japanska handelsöverskottet attligga på en hög nivå. ter sig den japanska valutans nuvarande kurs somväl stark. Den japanska regeringen har lanserat en rad stimulanspaket för attpåskynda återhämtningen i ekonomin, det senaste och störstapresenterades i febraari. har bidragit med en expansivpenningpolitik, vilket har lett till att det japanska diskontot har sänktstill . Trappas handelskonflikten upp kan väntaslansera ytterligare räntesänkningar vilket talar för en svagare yenkurs.Dessutom torde de högre räntoraa i som gör dollarplaceringar mer attraktivaresultera i att yenen försvagas. 12.2 Den svenska ränte- och valutakursutvecklingen Kronkursenoch de långa räntoma har varit alltmer påverkade av rörelsemapå de intemationella marknadema. Utländska placerare har dessutom kommit attstå för en allt större del av omsättningen och ägandet av svenska räntebärandevärdepapper. Vid utgången av febraari 1994 hade utländska ägare ett innehavuppgående till i svenska räntebärande värdepapper. Under1993 minskade visserligen utläimingaraa det totala innehavet med 6 miljarderkronor, men fördubblade innehaven av statsobligationer på bekostnadav innehaven av statspapper med kortare löptid. Denna omfördelning beror delvispå den positiva syn på ränteutvecklingen som rådde under Qolåret, men det äräven en effekt av att ändrat relationen i upplåningen mellanstatsskuldväxlar och statsobligationer. Totalt sett ägde utländska placerare ca27 % av den utestående volymen på i statsobligationer vidutgången av febraari. Den svenska marknaden är intressant ur flera perspektivför utländska placerare men framför allt är den lättillgänglig somden kännetecknas av hög likviditet. En hög likviditet är ofta en föratsättningför att en marknad överhuvudtaget skall kunna attrahera interaationellainvesterare. Diagram 12.3 Ränteutvecklingen 19891994 1993/94:150 Bilaga1.1 Anm.: 6-månaders statsskuldväxlar och 10-årigastatsobligationer. Veckogenomsnitt, sista observationen avser 13 april 1994.Källa: . Underi stort sett hela perioden sedan kronans ecu-koppling släpptes har de långaräntoma sjunkit. sjönk 10-årsräntan till 6,/94. Fallet i de längre räntoma antyder attinflationsförväntningaraa har minskat, men det är viktigt att komma ihåg att deförhållanden som rådde var extrema. Ränteläget var uppdrivetefter försök att skydda kronans värde. Nedgången fortsatte men i början av febraari började de långa räntoma stiga i linjemed den interaationella uppgången. Densvenska ekonomin verkar vara extra känslig för oro på räntemark-nadema. Underdet sjönk den långa räntan först ca 0,3 procentenheterför att sedan åter stiga De relativt stora svängningarnai svenska räntor kan innebära att svenska räntebärande värdepapper får en högreriskpremie. Storleken på premien är dock svår att bedöma. Kronanutvecklades positivt för att åter försvagas efter svagaBNP-siffror . fortsatte kronan att vara svag.Alltfler bedömare konstaterade att kronan var undervärderad, men ingenförstärkning kunde skönjas. Inför årsskiftet sjönk omsättningen påkronmarknaden drastiskt vilket förklarades med hjälp av "årsskifteseffekten"av valutahandlare. Enligt denna ansats skulle stora aktörer på marknadenstängt sina kronpositioner inför bokslutsdagen och varit ovilliga att gå in inya. Diagram 12.4 Kronans depreciering frän nov. 1993/94:150 Bilaga1.1 Anm.:Dagsobservationer, sista observationen avser . Dennaanomali skulle kunna förklara en del av den kraftiga optimism som spred sig ibörjan av året på i stort sett alla de svenska marknadema. Under januaristärktes kronan snabbt till 118,7 mot ecu-index, de långa räntoma föll 0,4procentenheter, börsen steg och marginalräntan sänktes. Euforin dog ut dåorolighetema på de amerikanska marknadema drabbade . befinner sigSverige, tillsammans med övriga , i en speciell situation. harde svenska räntoma följt med i den amerikanska ränteuppgången trots att densvenska ekonomin befinner sig i en annan fas av konjunkturatvecklingen. Fråganär nu om de svenska räntoraa kan utvecklas i samklang med svenska förhållandeneller om de amerikanska räntoma kommer att fortsätta visa riktningen. Penningpolitikensfömtsättningar har komplicerats sedan kronan började flyta. I den nyasituationen måste beakta ett antal indikatorer för att uppnå sittprisstabilitetsmål. Detta definieras som en ökning av inflationen på frånoch med 1995, med en maximal avvikelse på en procentenhet. Två av de viktigasteindikatorema som studerar är kronans kurs och de långa räntoma.Riksbanken har, likt , fört en försiktig räntesänkningpolitik. Ilångsam takt har marginalräntan tagits ned från till nuvarande nivå på7,. Sänkningaraa har gjorts i perioder då kronan stärkts och, med undantagför de tre första, i steg om Enligt egnaberäkningar ger den nuvarande penningpolitiken en ungefärlig ökning avefterfrågan på . Denna nivå betecknas som starkt expansivmen anses vara förenlig med inflationsmålet. Riksbankensanalyser tyder på att inflationsmålet kommer att uppfyllas såvälunder innevarande år som . Enligt enkätundersökningar Prop.1993/94:150 stämmer denna uppfattning med marknadens bedömningar. Med tanke påBUaga 1.1 att förändringar i korträntan påverkar inflationstakten först efter 1 är det främst inflationsutvecklingen och senaresom intresserar . För utvecklingen indikerar enkäter ochden så kallade implicita terminsräntekurvan, som används för att skattainflationsförväntningar, att inflationen kan komma att överskrida Riksbankensmål. SedanSverige övergick till rörlig valutakurs har kronan deprecierats med ca 18 %till och med . Försvagningen har lett till en ökadaktivitet i ekonomin till följd av den förbättrade konkurrenssituationen.Riksbanken framhåller dock risken för att exportsektom får en för starkstimulans så att det snabbt uppkommer flaskhalsar i produktionen, vilketskulle kunna verka inflationsdrivande, som den övriga ekonominutvecklas svagt. Denna tudelning av ekonomin är inte önskvärd och Riksbankensträvar därför efter att ändra den penningpolitiska sammansättningen så attkronan stärks och ekonomin istället stimuleras via lägre räntor. Lägre räntorstimulerar hela ekonomin vilket skulle medföra att många av de problem som sammankopplasmed kraftiga valu-tadeprecieringar undviks. Utvecklingenframöver på den svenska räntemarknaden är svårbedömd. De korta marknadsräntoraakan förväntas falla i den utsträckning som fortsätter att sänkamarginalräntan. Utvecklingen för de långa obligationsräntoraa är dock merosäker Det låga inflationstrycket i ekonomin bör skapa utrymme för lägre långaräntor. har utvecklingen på obligationsmarknaderna varhniycket turbulent och det är svårt att avgöra om finansiella flöden betingadeav portföljjusteringar kan vara starka nog att upphäva inflationsutvecklingensinverkan på obligationsräntoraa. Statenslånebehov, netto, har under iimevarande budgetår varit stort. Det totalalånebehovet för /94 beräknas till . Riksgäldskontoretsnyupplåning på den inhemska marknaden har dock varit liten i förhållande tilllånebehovet. Anledningen till detta är att lånebehovet till stora delar harfmansierats av tillgångar i som uppkom i sambandmed den valutaupplåning som kontoret genomförde för räkning undervalutakrisen . Efter valutalånenormens avskaffande beslutades attdessa tillgångar kunde användas till finansiering av statsutgifterRiksgäldskontoret har också fortsatt att låna i utländsk valuta och1994. Denomedelbara effekten av en valutaupplåning blir att valutareserven ökarsamtidigt som tillgångar i ökar. När Riksgäldskontoretfinansierar lånebehovet genom att ta i anspråk medel i , måste, omlikviditeten på marknaden önskas hållas konstant.Riksbanken sterilisera detta flöde. När kontoret under in- Prop. 1993/94:150nevarande budgetår använt sig av medlen i , har 1.1i viss utsträckning steriliserat flödet genom att bl.a. sälja Riksbankscertifikat.Beslut om likviditetshanteringen och valutareservens storlek tas emellertidseparat och grandas på penningpolitiska överväganden. Den totala fmansieringenav lånebehovet på den inhemska marknaden har genom Riksbankenslikviditetsstyraing varit större än vad Riksgäldskontoretsupplåningsaktiviteter indikerar. Lånebehovet,netto, beräknas att vara fortsatt stort det närmaste budgetåret.Riksgäldskontorets tillgångar i från valutaupplåningen under hösten1992 har förbrakats. Om valutaupplåningen, netto, skall hållas på ungefärnuvarande nivå, kommer till stor del behöva finansieralånebehovet på den inhemska penning- och obligationsmarknaden. Ettflertal faktorer talar dock för att det finns privat kapital som kan överförastill offentlig finansiering. Denprivata sektom beräknas att ha ett positivt sparande för åren 1994 och 1995uppgående till drygt 190 respektive . Prognosen vad avserbytesbalansen visar på ett överskott på 2,2 respektive3,av BNR Under1993 fortsatte företagen att nettoamortera stora belopp i utländsk valuta,främst lån förmedlade av svenska banker Detta innebar en påtaglig neddragningav den privata sektoms skuldsättning i utländsk valuta vilket resulterade i ennästintill balanserad ställning vad avser totala tillgångar och skulder iutländsk valuta /94. Med en balanserad nettoställning börföretagens behov att fortsätta amortera vara begränsat . Utlandethar nettoköpt statsobligationer denominerade i kronor för 64miljarder kronor har utlandet nettoköptstatsobligationer för 8,6 miljarder. Sammanlagt uppgick det utländska innehavetav statsobligationer till vid utgången av febraari vilketmotsvarade av den totala stocken. av statsobligationerkommer att öka ytterligare är dock svårbedömt. Finansieringenav det statliga lånebehovet på den inhemska marknaden har under de senaste årenvarit relativt kortfristig. Man kan förvänta sig att finansieringen av detstatliga lånebehovet i fortsättningen kommer att vara inriktad mer motlångfristig upplåning. Konkurrensen om det långfristiga kapitalet på densvenska marknaden bör dock vara relativt begränsad under kommande budgetårBostadsinstituten, vars obligationer svarar för mer än hälften av den svenskaobligationsmarknaden, förväntas inte öka emissionsvolymeraa nämnvärt dåefterfrågan på bostadskrediter förväntas vara låg. Bankinstitutenssituation förbättrades avsevärt . Kreditförlustema minskade överlagsamtidigt som intjäningsförmågan steg till en historiskt mycket hög nivå.Bankkoncemeraas samlade rörelseresultat var alltjämt negativt, ca -14miljarder kronor, vilket dock var en avsevärd förbättring jämfört med åretinnan. Merparten av förlusteraa härtörde från . Ett par banker kundeuppvisa rörelsevinst. Utsikteraa till fortsatta resultatförbättringar 1994 fårbedömas som goda. Diagram 12.5 Bankernas kreditförluster och resultat 1993/94:150 Bilaga1.1 Bankemaskapitaltäckning har i flera fall kunnat stärkas genom lyckade nyemissioner Vidutgången av uppgick kapitaltäckningen till sammantaget och tillomkring för de två störte privata affärsbankeraa. Kapitalsituationen ärdärmed sådan att bankeraa har ett betydande utrymme för att möta även enväxande kreditefterfrågan. Förbostadsinstituten har det senaste årets utveckling inte iimeburit någonentydig förbättring. Intjäningsförmågan har dock överlag varit stark vilket iflera institut kunnat motverka fortsatt relativt stora kreditföriuster. Detsamlade rörelseresultatet var alltjämt positivt och för de institutsom ingår i bankkonceraer noterades överlag en resultatförbättring. Regeringenhar i en skrivelse till länmat en redogörelse förutvecklingen på kreditmarknaden m.m. (skr. 1993/94:238). 12.5 Utvecklingen på aktiemarknaden Under1993 var den intemationella börsutvecklingen positiv trots den svagakonjunkturen, något som framför allt berodde på de sjunkande räntorna i Europaoch . Föratom ränteutvecklingen har också den allt bättre amerikanskakonjunkturen påverkat . Börsuppgången avstannade dock i sambandmed att räntoraa vände uppåt . SpecieUt för somsteg , är detta mönster tydligt. Där bröts flera årsbörsuppgång i samband med att penningpolitiken fick en mindre expansivinriktning i febraari 1994. sjönk under de första tremånaderaa av 1994. Diagram 12.6 Internationell börsutveckling 19931994 1993/94:150 Bilaga1.1 Anm.: Dagsobservationer, sista observationen avser 13april 1994. Deeuropeiska börserna påverkades av oron inom det europeiska valutasamarbetetunder . Efter att bandbredden ökats till förväntade sigaktiemarknaden att räntoma skulle falla. Lägre räntor skulle förbättra deneuropeiska konjunkturen och göra aktier till mer intressantaplaceringsaltemativ jämfört med räntebärande papper. Detto gjorde att deeuropeiska börseraa steg under stor omsättning . I övrigtdominerades den europeiska börsutvecklingen av obligationsränteutvecklingen.Totalt steg Londonbörsen och Frankfurtbörsen , föratt sjunka respektive . Tokyobörsen har under 1993haft både en stark yen och en svag konjunktur emot sig, vilket gjorde attTokyobörsen endast steg 1993. steg den japanska börsen med10 % det försto kvartalet. Den starka utvecklingen kan sättas i samband medatt den japanska regeringenpresenterat omfattande stimulanspaket för att öka efterfrågan Prop.1993/94:150 i ekonomin och på så sätt inleda en konjunkturappgång. 1Sverige gav den fallande räntan tillsammans med starka vinstförväntningar förexportindustrin en starkt positiv börsutveckling . Veckans Affärers indexsteg . Efter en stark inledning av inträffadeen avmattning i febraari och mars på grand av stigande räntor Detsenaste årets positiva börsutveckling förstärktes av ett betydande inflöde avutländskt kapital. Kapital inflödet beror dels på den svaga kronan i sig ochdels på dess effekter på exportföretogens vinster. nettoköpteutländska placerare svenska aktier för , att jämföra med1992 då motsvarande siffra var 13 miljarder. Det utländska intresset försvenska aktier gör att utlandsägandet på Stockholmsbörsen har ökat kraftigt desenaste åren och hade andelen utlandsägda aktier nått 25 %.Inflödet av utländskt kapital har inte minskat utan tyckssnarare öka. Omsättningenpå Stockholmsbörsen har varit stor Den ackumulerade börsomsättningen under 1993var ca 321 miljarder vilket var en ökning från år 1992.Omsättningshastigheten har ökat ytteriigare . Denstora volymen nyemissioner, börsintroduktioner och utförsäljningar har varit enkurspressande faktor för Stockholmsbörsen . Fram tills nu haremissioner av ett sammanlagt värde av aviserats och detfinns prognoser som pekar på att sanunantaget kommer aktier för 50miljarder kronor att säljas ut. Denna siffra kan jämföras med 30 miljarderkronor och med volymer kring i slutet av1980-talet. 13 Medelfristiga scenarier Prop. Detmedellånga tidsperspektivet röner allt större uppmärksamhet i denekonomisk-politiska debatten. Detta är bl.a. en konsekvens av att denekonomiska politiken i allt högre grad har inriktats på problem och frågeställningarsom kräver en medel fristig analys, som t.ex. arbetsmarknadens och deoffentliga finanseraas utveckling. Idetta kapitel illustreras tre alteraativa utvecklingsbanor för den svenskaekonomin . Obalansemapå bl.a. arbetsmarknaden och vad gäller de offentliga finansema är så omfattandeatt de inte kan lösas upp i det korta perspektivet. I scenariema illustrerasdärför bl.a. dessa variablers utveckling under några olika tillväxtaltemativ iett medelfristigt perspektiv. Alla tre utveck-lingsbanoraa föratsätter dels ettmedlemskap i , dels att saneringsprogrammet för de offentliga finansemagenomförs. Hänsyn har dock ej tagits till de offentliga finansiella kostnaderoch intäkter som följer av ett medlemskap i . Denintemationella utvecklingen är densamma i alla tre scenarieraa.Liberaliseringen av världshandeln, den europeiska integrationen och ensuccessivt starkare interaationell konjunktur medför att tillväxten inomOECD-området beräknas till i genomsnitt under perioden 19961999.Sveriges exportmarknad inom samma länderområde väntas växa med perår. I Fjärran Östem beräknas importefterfrågan, och därmed de svenskaexportmöjlighetema, bli ännu starkare. Altemativenskiljer sig med avseende på den förda ekonomiska politiken ocharbetsmarknadens funktionssätt. Detta medför varierande inslag av osäkerhet ochförtroende för den svenska ekonomin och genererar bl.a. olika löne-,sysselsättnings-, sparande-, lönsamhets- och ränteutveckling. Dessa faktorerär i sin tur centrala för såväl konsumtions- som investeringsaktiviteten.Utrikeshandeln påverkas dels genom olika exportpriser vilket sammanhänger medden inhemska kostnadsutvecklingen, dels genom att olika aktivitetsnivåer ochrelativpriser påverkar importefterfrågan. Ialtemativet med medelhög tillväxt illustreras ett förlopp där inga ytterligarestrakturreformer, utöver saneringsprogrammet, kommer till stånd.Arbetsmarknaden antas, till följd av genomförda strakturella reformer, fungerabättre . Lönebildningen kännetecknas emellertid fortfarande avoförmåga att anpassa nominallönema nedåt. Flexibiliteten är begränsad, bl.a.genom att flaskhalsar initierar snabbt stigande löner och följsamheten mellanolika sektorer är relativt stark. Detta hotar att medföra tendenser tillinflationsdrivande löneökningar innan arbetslösheten når ner till påtogligtlägre nivåer, vilket bl.a. förhindrar större räntesänkningar. Ialtemativet med hög tillväxt åskådliggörs de krav och spänningar som uppstårför att fram , i enlighet med regeringens målsättning,nedbringa summan av öppet arbetslösa och personer i konjunkturbe- roendeåtgärder , (se prop. 1993/94:25 sid 53 och prop. 1993/94:1501993/94:100 bilaga I sid 1). För att uppnå detto antas att ytteriigare BUaga1.1 strakturella reformer, som förbättrar arbetsmarknadens och ekonominsfunktionssätt, genomförs. Arbetsmarknaden antas även i övrigt vara flexibel såatt arbetslösheten kan reduceras väsentligt utan att löneraa accelererar.Därtill föratsätts ett stort förtroende som begränsar osäkerheten i den svenskaekonomin. Alteraativetmed låg tillväxt illusterar en utveckling där inga ytterligarestrakturreformer, utöver saneringsprogrammet, genomförs. Vidare kännetecknasscenariet av att arbetsmarknadens funktionssätt försämrats bl.a. beroende pånegativa effekter av den höga arbetslösheten. De tidigare genomfördastrakturella reformeraa antas endast ha begränsade effekter Flexibiliteten blirdärmed väsentligt sämre än i de andra altemativen, och sämre än vad som är mestsannolikt. förblir osäkerheten stor bl.a. till följd av den högaarbetslösheten och de svaga offentliga finansema. 1 detta alteraativ avbrytsden ekonomiska expansionen av att flaskhalsar på arbetsmarknadenutlöser löneökningar som sprider sig till hela ekonomin redan vid högaarbetslöshetsnivåer. Inflationsförväntningama tilltar och räntoma stiger.Osäkerheten hos såväl hushåll som i näringslivet i övrigt tilltar. Fömtsättningamaför en hög och varaktig tillväxt måste bedömas som gynnsamma. Destrakturella reformer som genomförts , t.ex. skattereformen ochförändringar inom sjuk-, arbetsskade-och arbetslöshetsförsäkringama harförbättrat ekonomins funktionssätt. Åtgärdemas betydelse framkommer dock förstvid ett normalt eller högt resursutnyttjande. En väl fungerande ekonomi är ettnödvändigt villkor för att kunna kombinera ett högt resursutnyttjande med låginflation. I1993 års kompletteringsproposition presenterades ett program för att förstärkade offentliga finansema. Saneringsprogrammet innebär att den offentligasektoras finansiella sparande skall förstärkasmed (prisnivå) genom regeländringar i skatte- ochtransfereringssystemen. Därtill skall utgiftema för den offentliga konsumtionenvara realt oförändrade, dvs. de nominella utgifteraa får som mest öka i taktmed den allmänna prisutvecklingen, BNP-deflatora. Saneringsprogrammetenligt beslut uppfylls i kalkylema. Till den del det existerarexplicito beslut om förändringar i skatte- och transfereringssystemen hardessa beaktots i kalkylema. Resterande belopp har införts genom direktaminskningar av hushållens och företogens inkomster Den offentliga konsumtionenökar i genomsnitt lika snabbt i löpande priser som tillväxten i BNP-deflatom.De ytterligare åtgärder som aviseras i finansplanen är ej beaktade i dessakalkyler. Penningpolitikensmål är prisstabilitet. och framöver är inflationsmålatt konsumentprisema (KPI) inte skall öka mer än2 %, med en tolerans på en procentenhets avvikelse nedåt och uppåt. Prop.1993/94:150 För penningpolitiken är det viktigt att avgöra om en förändring iden re- Bilaga 1.1 gistrerade inflationen är tillfällig eller om den är enlångsiktig process. Till följd av bl.a. deprecieringens prisimpulser är därförprisstobilitets-målet formulerat som att begränsa ökningen avden underliggande inflationen. Detto mått är inte entydigt definierat, utanflera olika altemativ har presenterats av . I flera fall äremellertid utgångspunkten konsumentprisindex rensat från indirekto skatter ochsubventioner, den s.k. nettoprisindexen (NPI) som publiceras avStatistiska centralbyrån. föratses att räntesubventionema till bostäder minskarkraftigt. kommer statens inkomster av fastighetsskatt att öka, delstill följd av att nedsättningen av fastighetsskatten bortfaller för den mycketstora nyproduktionen , dels till följd av nyfastighetstaxering 1996.