prop · GH03196 · 1993-12-31 00:00:00 — Enligtden gällande lydelsen av andra stycket skall såsom utdelning avsesäven fusionsvederlag enligt 14 kap. 6 § aktiebolagslagen. Bestämmelserna omfusionsvederlag har flyttats till 14 kap. 20 § aktiebolagslagen. Paragrafhänvisningeni förevarande stycke har därför ändrats. Tillföljd av de nu gjorda ändringarna i aktiebolagslagen har den hänvisning till 14kap. 2 § aktiebolagslagen som funnits i andra stycket fått utgå. 17.16Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter Iftärde stycket finns bestämmelser som - i sin gällande lydelse - innebäratt ett dotterföretag enligt bl.a. 1 kap. 2§ aktiebolagslagen skall lämna vissauppgifter om moderföretaget. De hittillsvarande bestämmelserna I 1 kap. 2§aktiebolagslagen har flyttats till 1 kap. 5§ samma lag. Förevarandeparagraf har därför ändrats så att den numera hänvisar till 1 kap. 5 §aktiebolagslagen. 17.17Förslaget till lag om ändring I lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Stadgandetinnehåller skatterättsliga regler om bl.a. fusion genom absorp- 228 tion av helägtdotterbolag. Bestämmelsernas tillämpningsområde har Prop. 1993/94:196bestämts genom en hänvisning till 14 kap. 8 § aktiebolagslagen. Aktiebolagslagensbestämmelser om fusion genom absorption av helägt dotterföretag har flyttatstill 14 kap. 22 § och följande paragrafer. I den nya lydelsen av första styckethar därför den tidigare hänvisningen till 14 kap. 8 § ersatts med en hänvisningtill 14 kap. 22 § aktiebolagslagen. Iförevarande bestämmelse har - I den gällande lydelsen - angivits attmed avyttring skall jämställas bl.a. det fallet att ett finansiellt instrumentförlorar sitt värde genom att det bolag som har givit ut instrumentet upplösesgenom fusion enligt 14 kap, 1 eller 2 § aktiebolagslagen (dvs, huvudfallet avfusion genom absorption samt fusion genom kombination). Dä båda dessa slag avfusion numera beskrivs i 14 kap, 1 § aktiebolagslagen, har hänvisningen till14 kap, 2§ utmönstrats. Sammanfattningen i betänkande Prop. Aktiebolagslagenoch EG (SOU 1992:83) Bilaga 1 EG,EES och den svenska aktiebolagslagen Sverigeär på väg in i det europeiska samarbetet. Tillsammans med övriga medlemsstateri EFTA har träffat avtal med EG och dess medlemsstater om ettEuropeiskt ekonomiskt samarbetsomräde, EES, Avtalet avses träda i kraft den 1januari 1993, har också ansökt om medlemskap i , Påbolagsrättens område innebär ett åtagande att anpassa den svenskalagstiftningen till EG-rätten, EG:s bolagsdirektiv berör frågor som i Sverigeregleras i aktiebolagslagen. föreslår med hänsyn härtillatt de direktiv som kommittén nu behandlar, nämligen 1, 2, 3 och 12,implementeras i svensk rätt genom ändringar i denna lag. Ivarje medlemsstat i EG erbjuder lagstiftningen minst tvä alternativ förden som i bolag önskar bedriva verksamhet utan personligt ansvar. I ,och övriga kontinentaleuropeiska medlemsstater finns vid sidan avaktiebolaget en särskild bolagsform utan personligt ägaransvar. IStorbritannien och finns två kategorier av aktiebolag. I ochNorge, som i likhet med bara har en bolagsform utan personligtägaransvar, förbereds nu lagstiftning som syftar till att införa ett alternativtill aktiebolaget för att nä överensstämmelse med länderna inom EG. Detär önskvärt att alla medlemsstater i EG och EES har en likartad struktur påsin bolagslagstiftning. innebär en fri etableringsrätt för personeroch företag inom EES-området. Svenska medborgare och företag kommer att kunnaetablera sig fritt inom detta område och utländska rättssubjekt med hemvist iEES-området fär full frihet att etablera sig här. Det kan inte råda någontvekan om att den rörlighet som etableringsfriheten syftar till främjas omlagstiftningen på detta område är likartad. Kommitténföreslår därför att den anpassning till EG:s direktiv som skall ske förenasmed en reform som innebär att även den svenska lagstiftningen tillhandahållertvä alternativ för den som önskar driva verksamhet i bolag utan personligtbetalningsansvar för bolagets förpliktelser. Kommitténförordar därvid en lagteknisk lösning som hämtats frän däraktiebolagslagen skiljer mellan private companies och public companies.Kommitténs förslag innebär att i den svenska aktiebolagslagen pä motsvarande sättgörs skillnad mellan två kategorier av aktiebolag. Gränsdragningenmellan de två kategorierna föreslås ske med hänsyn till rätten att Inbjudaallmänheten att teckna eller förvärva aktier och andra värdepapper som bolagetger ut. För de bolag som skall ha denna rätt föreslär kommittén beteckningen"publika aktiebolag". Kategoritillhörigheten skall framgå av firman och får däranges genom förkortningen "prb" i stället för privat aktiebolag och"pub" i stället för publikt aktiebolag. Förkortningarna bör alltidläggas sist Aktiekapitalets storlek , Prop. Aktiebolagskall enligt nu gällande bestämmelse]- ha ett aktiekapital på Bilaga 1minst . Följande tabell visar storleken på aktiekapitalet i samtligaaktiebolag. Samtligasvenska aktiebolag fördelade efter aktiekapitalets storlek. Aktiekapital i tkr.Februari 1992 5Ö217 000 50 -499 47 000 500 -999 7 000 1000- 11000 282000 Enanpassning till kräyer en höjning av aktiekapitalets minstastorlek. I artikel 6 punkten 1 av det andra bolagsdirektivet föreskrivs attbolag som omfattas av direktivet måste ha minst 25 000 ECU i aktiekapital. Enligt punkten 3 samma artikel har Rådet rättatt justera detta belopp vart femte är med hänsyn till bl.a! förslag att indela aktiebolagen i tvä kategorier, blir det andrabolagsdirektivet tillämpligt endast på publika aktiebolag. För de privataaktiebolagen kommer det dä att råda full frihet för den svenska lagstiftaren ifråga om aktiekapitalets minsta storlek. Ingenting i EG-rätten hindrar såledesatt den nuvarande gränsen ligger fast för dessa bolag. Det kanemellertid av andra skäl finnas anledning att höja denna gräns. Förnybildade bolag har utgjort minsta tillåtna aktiekapital sedanjuni 1973. Uppräknat med konsumentprisindex motsvarar det omkring 230 000kronor . Till bilden hör emellertid också att äldre bolag hade attuppfylla kravet på i aktiekapital först vid utgången av år 1981och att en helt övervägande majoritet av dessa bolag utnyttjade dennamöjlighet. En uppräkning av med konsumentprisindex från den 1januari 1982 ger . Kommittén har därför stannatför att föreslå att aktiekapitalet i ett privat aktiebolag bör uppgå till minst100 . Som framgår av tabellen innebär det att aktiekapitalet måstehöjas i fler än 200000 bolag. Kravetpå aktiekapitalets storlek i ett publikt aktiebolag bör enligt kommitténsmening ställas väsentligt högre än i ett privat aktiebolag. Statistiken visarockså att i stort sett samtliga aktiebolag vilkas aktier är föremål för allmänhandel, eller har en sådan spridning att förutsättningar finns för ensådan handel, har ett aktiekapital pä . Kravet bör å andrasidan inte sättas så högt att det hämmar möjligheten för företag att skaffakapital. Kommittén föreslär därför att aktiekapitalet i ett publikt aktiebolagskall uppgå till . Privataaktiebolag som bildas fr.o.m. skall uppfylla kapitalkravet.För äldre privata bolag föreslär kommittén att kapi- talkravet skall varauppfyllt . Bolag med lägre aktie- Prop.1993/94:196 kapital avförs ur registret denna dag och är därmed upplöst. Förbolagets Bilaga 1 förpliktelser svarar därefter styrelseledamöter,verkställande direktör och aktieägare, de senare i förhällande till sinaaktieinnehav. Rättsverkningarna av att bolaget avförts ur registret blirsåledes desamma som när aktiekapitalet senast höjdes . Förpublika aktiebolag krävs ett aktiekapital om . Äldre bolagsom fr.o.m. önskar vara publikt aktiebolag måste senastdetta datum uppfylla kapitalkravet. Kommitténräknar med att ett mycket litet antal, kanske 1000 bolag, kommer att väljakategorien publika aktiebolag när de nya bestämmelserna träder i kraft. Företrädesrättvid ökning av aktiekapitalet Idet andra bolagsdirektivet föreskrivs att aktieägarna skall ha företrädesrättvid kontantemission i förhållande till det antal aktier de tidigare äger. Medlemsstaternafår emellertid medge att avvikelse från företrädesrätten föreskrivs ibolagsordningen i fråga om aktier som skiljer sig åt beträffande rätten tillandel i vinst eller likvidationskvot eller i fråga om röstvärde. Avvikelsenfår inte innebära att ägarna till aktier av ett slag helt utesluts från rättenatt teckna nya aktier av annat slag som skall betalas kontant. De skall alltidha åtminstone en subsidiär företrädesrätt till de nya aktierna. Igällande rätt skall företrädesrätten regleras i bolagsordningen om skillnadenmellan aktieslagen gäller rätten till vinst och likvidationsandel. Däremot ärdet inte tillätet att reglera företrädesrätten i bolagsordningen, om skillnadenmellan aktieslagen inte är av ekonomisk art utan bara gäller t.ex. röstvärdet.I det andra bolagsdirektivet fömtsätts emellertid att företrädesrätten skallbehandlas i bolagsordningen även i sistnämnda fall, varvid aktier med olikaröstvärde behandlas på samma sätt som aktier som skiljer sig ät i fräga omrätten till vinst eller likvidationskvot. Det väcker frågan om tiden nu ärmogen att tillåta bestämmelser i bolagsordningen om företrädesrätten till nyaaktier vid ökning av aktiekapitalet, även när skillnaden mellan aktieslagenavser röstvärdet. Röstvärdesskillnaderär betydelsefulla i svenskt näringsliv och har ett ekonomiskt värde. Kommitténmenar att marknaden vid sin värdering av aktierna kan beakta diskriminerandebolagsordningsbestämmelser och att priset på aktierna kommer att sättas medhänsyn tagen till om aktierna ger företrädesrätt till nya aktier eller ej. Detframstår också frän allmänna synpunkter som önskvärt att företrädesrätten tillnya aktier, som i mänga sammanhang är av utomordentlig betydelse föraktieägarna, sä långt det är möjligt regleras i bolagsordningen, så att den somöverväger att köpa aktier i bolaget vet vad han har att rätta sig efter och kansätta ett korrekt pris på aktierna. Kommittén föreslär därför att omskillnaderna mellan aktieslagen hänför sig till röstvärdet, företrädesrättenvid ökning av aktiekapitalet enligt 4 kap. skall regleras i bolagsordningen. Isvensk rätt saknas bestämmelser om subsidiär företrädesrätt. föreslår att bestämmelserhärom Införs i aktiebolagslagen. Idet andra bolagsdirektivet föreskrivs att bolagsstämmans beslut om avvi- Prop.1993/94:196 kelse frän aktieägarnas företrädesrätt kräver två tredjedelsmajoritet. Enligt Bilaga 1 aktiebolagslagen räcker det med absolut majoritetför sådant beslut. Kommittén föreslår att aktiebolagslagens majoritetskravhöjs till överensstämmelse med direktivet. Motsvarande ändringar föresläsbeträffande stämmans beslut om bemyndigande för styrelsen att företa avvikelsefrän aktieägarnas företrädesrätt och stämmans godkännande av en sådanavvikelse som har beslutats av styrelsen under förutsättning av bolagsstämmansgodkännande. Ändringarna gäller emission av såväl aktier som konvertibla skuldebrevoch skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Idet andra bolagsdirektivet föreskrivs två tredjedels majoritet pä bolagsstämmanför giltigt beslut om nedsättning av aktiekapitalet. Om det finns mer än ettaktieslag skall dessutom särskild omröstning äga mm inom varje aktieslag somberörs av nedsättningen. Beslutom nedsättning av aktiekapitalet kan fattas med absolut majoritet. Pådenna punkt mäste därför lagen ändras. Kommittén föreslår som huvudregel tvåtredjedels majoritet pä stämman, men om rättsförhållandet mellan tidigareutgivna aktier rubbas genom nedsättningsbeslutet föresläs ännu högre majoritet. Iaktiebolagslagen saknas en uttrycklig bestämmelse om att bolagets ställföreträdarebinder bolaget genom åtgärder som de företar inom ramen för sin lagligakompetens. Kommittén föreslär att en sådan bestämmelse införs. Allaaktiebolag skall i sin bolagsordning ange ändamålet med bolagets verksamhet,t.ex. 1 det första bolagsdirektivet behandlas den situationenatt bolagets ställföreträdare visserligen handlar för bolaget inom ramen försin lagliga kompetens men överskrider verksamhetsföremålet. Enligt direktivetblir bolaget som regel ändå bundet av ställföreträdarens åtgärder. I direktivetöppnas emellertid en möjlighet för medlemsstaterna att tillmätaverksamhetsföremälet större betydelse på sä sätt att det är tillåtet attmeddela lagbestämmelser av innebörd att bolaget går fritt från ett avtal sominte överensstämmer med verksamhetsföremälet, om bolaget visar att attmotparten var i ond tro. Kommitténföreslär att den nuvarande möjligheten för bolaget att freda sig mot avtal somingåtts av dess ställföreträdare i strid med verksamhetsföremålet tas bort.Kommittén väljer således direktivets huvudregel. Detkan hända att bolagets ställföreträdare vidtar åtgärd pä bolagets vägnar inomramen för sin lagliga kompetens men i strid med Instruktioner i bolagsordningeneller beslut av ett högre bolagsorgan. Som exempel kan nämnas att verkställandedirektören i ett fastighetsbolag säljer en av bolagets fastigheter trots attdet i bolagsordningen, bolagsstämmobeslut eller beslut av styrelsen anges atthan Inte fär vidta en sådan åtgärd. Enligtdet första bolagsdirektivet kan begränsningar I bolagsorganens rätt 233 att företräda bolaget pägrund av bolagsordningen eller pä gmnd av beslut Prop. 1993/94:196 av ettbolagsorgan aldrig åberopas mot tredje man. Kommittén förslår att Bilaga 1bestämmelserna om befogenhetsöverskridande utmönstras ur den svenskaaktiebolagslagen eftersom de strider mot direktivet. Enligtdet andra bolagsdirektivet fär vinstutdelning ske endast under vissafömtsättningar. Har utdelning skett i strid med dessa förutsättningar skall deaktieägare som har mottagit utdelning betala tillbaka beloppet till bolaget.Det gäller dock bara om bolaget förmår visa att aktieägarna kände till attutdelningen var olaglig eller att de med hänsyn till omständigheterna intekunde vara okunniga om det. Direktivetsgodtroskrav är mera förmånligt för aktieägarna än det som gäller enligtaktiebolagslagen. De svenska godtrosreglerna innebär äterbetalningsskyldighetför aktieägarna, om bolaget förmår visa att mottagaren inte hade skäliganledning anta att det var fråga om en laglig vinstutdelning. Kommitténföreslär att bestämmelserna ändras till överensstämmelse med direktivet. Dettredje bolagsdirektivet behandlar fusion mellan aktiebolag och behöver medkommitténs förslag tillämpas bara på publika aktiebolag. Med hänsyn bl.a. tillmöjligheten av fusion mellan publika och privata aktiebolag föreslär emellertidkommittén samma fusionsbestämmelser för samtliga aktiebolag. För att förhindraatt bestämmelserna om särskilt kvalificerad majoritet för övergäng från publiktaktiebolag till privat aktiebolag kringgås, föreslår kommittén emellertid ettuttryckligt förbud mot fusion där det övertagande bolaget är privat aktiebolagoch ett eller flera av de överlåtande bolagen är publikt. 1likhet med aktiebolagslagen reglerar det tredje bolagsdirektivet absorption,kombination och absorption av helägt dotterbolag. Bestänunelserna är emellertidmera detaljerade än i den svenska lagen och kommittén har funnit det omöjligtatt bara genom ändringar i den svenska lagtexten uppfylla alla krav. Kommitténlägger därför fram förslag till en helt ny reglering. Blandde sakliga nyheterna förtjänar följande att nämnas. Enligtaktiebolagslagen får vid absorption fusionsvederiaget helt eller del vis utgöras av t.ex. skuldebrev som det övertagande bolaget utfärdar. Direk tivet föreskriver att fusionsvederlaget bara fär bestå av aktier i det överta gande bolaget eller kontant betalning. Kommittén har utformat bestämmel serna I enlighet härmed och föreslår att den kontanta delen Inte fär utgöra av det nominella värdet av de aktier som lämnas som fu sionsvederlag, i Innehavareav konvertibla skuldebrev, skuldebrev förenade med options rätt till nyteckning, vinstandelsbevis eller andra värdepapper med särskilda rättigheter i överlätande bolag riskerar att förlora dessa rättigheter när bola get upplöses. I direktivet föreskrivs att Innehavarna skall ha minst samma 234 rättigheteri det övertagande bolaget som de hade i det överlätande. Kom- Prop.1993/94:196 mitten föreslår att bestämmelser härom tas in i aktiebolagslagen. Fusionsdirektivetutgår från att styrelserna för de bolag som skall gä samman upprättar engemensam fusionsplan som skall tjäna som beslutsunderlag på bolagsstämma Isamtliga bolag. Fusionsplanen skall innehålla många fler uppgifter än som i dagkrävs som beslutsunderlag pä bolagsstämma som skall pröva fräga om fusion.Bland annat skall värderingsfrågorna belysas mera i detalj. Kommittén harutformat sitt förslag i enlighet härmed. Fusiongenom absorption kräver enligt gällande rätt godkännande endast av bolagsstämmai det överlätande bolaget. För det övertagande bolaget anses fusionen inteinnebära mer än ett företagsköp. Direktivet utgår emellertid frän att attaktieägarna i det övertagande bolaget kan ha anledning att motsätta sigfusionen. I enlighet härmed föreskrivs i direktivet att en aktieägarminorltetav viss storlek - varvid storleken inte fär bestämmas till högre andel än femprocent av samtliga aktier i bolaget - har rätt att fä fusionen prövad päbolagsstämma också i övertagande bolaget. Kommittén föreslär att en minoritetmed av aktierna i det övertagande bolaget skall ha rätt att påkallabolagsstämma för att ta ställning till fusionen. Ilikhet med vad som gäller är det alltså bolagsstämman som har attgodkänna eller förkasta fusionsplanen. För giltigt beslut om godkännande krävsatt det biträtts av aktieägare med tvä tredjedelar av såväl de avgivna rösternasom de vid stämman företrädda aktierna. Det innebär en ändring i förhållandetill gällande rätt som har absolut majoritet som huvudregel. Kommittén föreslårdessutom ännu högre majoritet om fusionen innebär att rättsförhållandet mellantidigare utgivna aktier i överlätande bolag rubbas. Det högre majoritetskravetmotsvarar vad kommittén förslagit för nedsättning av aktiekapitalet imotsvarande situation. Dettredje bolagsdirektivet föreskriver att vissa rättsverkningar av fusionenskall inträda . Det överlätande bolaget skall upplösas på samma gängsom dess tillgångar och skulder överförs till det övertagande bolaget ochaktieägarna i det överlätande bolaget tillförs vederlaget för sina aktier. Iaktiebolagslagen inträder dessa rättsverkningar successivt pä sä sätt att detöverlåtande bolagets tillgångar och skulder först överlåts på det övertagandebolaget varvid fusionsvederlaget överlämnas till det överlätande bolaget.Styrelsen i det överlätande bolaget skiftar därefter fusionsvederlaget blandaktieägarna. Först när detta skett och redovisning för skiftet lagts fram påstämma i det överlätande bolaget är detta upplöst. Kommittén föreslär ennyordning som motsvarar vad direktivet kräver. De nya bestämmelserna innebäratt de fusionerande bolagen själva kan bestämma det överlätandebolagets tillgångar och skulder skall övergå på det övertagande bolaget. I dagär denna tidpunkt beroende av när fusionen registreras. Denutan jämförelse vanligaste fusionsformen i innebär att ett hel ägt dotterbolag går upp i moderbolaget. Ofta har en sädan fusion förberetts genom tvångsinlösen av minoritetsaktier i dotterbolaget. När moderbolaget äger samtliga aktier i dotterbolaget kan bolagens styrelser när som helst träffa avtal om att dotterbolaget skall gä upp i moderbolaget. Dotterbolaget upplöses genast när fusionsavtalet registreras. Det tredjebolagsdirektivet utgår från att bolagsstämman i såväl moder- Prop. 1993/94:196som dotterbolag skall godkänna en fusion mellan bolagen av nu ifrågava- Bilaga1 rande slag. Emellertid ges möjlighet för bolagens styrelser att fatta giltigtbeslut om en sädan fusion under vissa förutsättningar. Om en aktieägarminorltetav viss storlek - varvid storleken inte fär bestämmas till högre andel än femprocent av samtliga aktier i bolaget - begär att fä frågan om fusionen prövadpå bolagsstämma i moderbolaget skall framställningen härom dock alltidbifallas. Kommittén har utformat sitt förslag i enlighet härmed varvid rättenatt påkalla bolagsstämma bestämts sä att en minoritet avaktierna i övertagande bolaget skall ha denna rätt. Kommitténavser att återkomma till bestämmelserna om tvångsinlösen av minoritetsaktier idotterbolag i sitt slutbetänkande. Iförsta bolagsdirektivet finns bestämmelser om offentliggörande av vissahandlingar rörande aktiebolag och andra bolag. Bestämmelserna är i jämförelsemed aktiebolagslagen strängare mot bolagen och i motsvarande mån meravälvilliga mot bolagets avtalsparter. Kommittén föreslår bl.a. i enlighet meddirektivet en uttrycklig bestämmelse om att ett aktiebolag som regel inte innankungörande skett i Post- och skall kunna åberopa ettförhällande som blivit eller bort bli infört i aktiebolagsregistret. Endast ombolaget förmår visa att motparten faktiskt känt till det icke kungjordaförhällandet går bolaget fritt. Det kan t.ex. gälla ett avtal som en avgångenverkställande direktör tecknat innan uppgift om direktörsbytet kungjorts. Deändringar i aktiebolagslagen som föreslås måste träda i kraft senast vidutgången av den tid som i har medgivits för anpassning av svensklagstiftning till . Såvitt avser flertalet av de nu föreslagnaändringarna har medgivits anstånd under två är frän den dag EES-avtaletträder i kraft. I enlighet härmed föreslås ändringarna träda i kraft den 1januari 1995. 1 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen(1975:1385) deb att nuvarande 1 kap. 2 § skall betecknas 1 kap. 6 §, deb att nuvarande 7 kap. 1-3 §§ skall betecknas 7 kap. 2-4§§, deb att nuvarande 14 kap. 9-13 §§ skall betecknas 14 kap.27- 31 §§, deb att de nya 7 kap. 2 § och 4 § skall ha följandelydelse, deb att 1 kap. 1 §, 2 kap. 2,3 och 9 §§, 3 kap. 1 och 13§§, 4 kap. 2, 4,12, 14, 15 och 18 §§, 5 kap. 2, 8, 9 och 16 §§, 6 kap. 1, 2, 6och 8 §§, 8 kap. 10 och 14 §§, 9 kap. 13 och 17 §§, 11 kap. 9 §, 12 kap. 5, 7och 8 §§, 14 kap. 1-8 §§, 16 kap. 1 §, 18 kap. 3§ samt 19 kap. 1 § skall haföljande lydelse, deb att i lagen skall införas ett nytt kapitel, 17 kap.,av följande lydelse, deb att i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap. 2-5§§, 2 kap. 9 a §, 6 kap. 2 a §, 7 kap. 1 §, 14 kap. 9-26 §§, 18 kap. 3 a § samtnärmast före 14 kap. 20, 26 och 27 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydebe I aktiebolag svarar delägarna ej personligen för bolagetsförpliktelser. Utan hinder av första stycket svarar delägare iaktiebolag, som bedriver advokatverksamhet, solidariskt med bolaget för sådanaförpliktelser mot klienter som bolaget ådrager sig medan han är delägare. Aktiebolag är privat aktiebolag eller publikt aktiebolag.Denna lag gäller samtUga aktiebolag, om inte annat föreskrives. Aktiebolag skall ha ett aktiekapital, som uppgår tillminst i privat aktiebolag och ipublikt aktiebolag. Är aktiekapitalet fördelat på ftera aktier, skall dessalyda på lika belopp. Privat aktiebolag eller aktieägare i sådant bolag får intesöka sprida aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivnaskuldebrev eller optionsbevb genom att offentliggöra eller på annat sätt riktaen inbjudan till en vidare krets att teckna eller förvärva sådana värdepapper.Teckning eller avtal om förvärv på gmnd även ' Senaste lydelse 1977:944. Andringen innebär att andrastycket upphävs. inbjudansom strider mot detta förbud, är ogiltigt. Prop.1993/94:196 Bilaga 2 Endastfondpapper, som utgivits av publikt aktiebolag, får bU föremål för handel påbörs eller annan orga-nberad marknadsplats eller genom värdepappersinstitut.Bedrivs sådan handel med fondpapper, som utgivits av privat aktiebolag, äravtal som därvid träffas om köp eller försäljning av bolagets fondpapperogiltigt 2§ Stiftarna anger villkoren för bolagsbildningen. Därvid iakttages att betalningen för aktie ej fär understiga det belopp pä vilket aktien skall lyda (nominella beloppet).