prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Närpolisverksamhet kanses som en utveckling av den traditionella kvarterspolisverksamheten. Därnärpolisverksamhet redan prövats, både i och utomlands, har den visatsig kunna minska vardagsbrottslighet och ord-ningsstömingar mycket påtegligt.Tiden är nu mogen att införa närpolisverksamhet överallt i landet. Övergången till närpolisverksamhet skapar ocksåbättre fömtsättningar för en breddad och utvecklad samverkan med den människorsom finns i lokalsamhället, något som har stor betydelse både för att förebyggabrott och skapa trygghet och för att polisen snabbt skall kunna gripa in närnågot har inträffat. En ökad synlighet och tillgänglighet är också värdefullainslag i närpolisverksamheten. Däremot krävs andra polisiära metoder för attbekämpa den grövste eller annars mera kvalificerade kriminaliteten, såsomillegal narkotikahandel, annan intemationell eller organiserad brottslighetoch ekonomisk brottslighet. För att vinna framgång inom dette område är detnödvändigt att utveckla kriminalpolisverksamheten i olika avseenden, såsombeträffande arbetsmetoder, kompetens och teknikstöd. Det är också nödvändigtatt utveckla det intemationella polissamarbetet. Ett medlemskap i konuneratt ge tillgång till det fördjupade polissamarbete som för närvarandehåller på att utvecklas mellan EU:s medlemsländer bör sträva efter attinte en pådrivande och aktiv roll inom det europeiska polissamarbetet. Ett annat mycket viktigt inslag iutvecklingsarbetet inom polisens område är att rationalisera och effektiviserapolisverksamheten så att polisen kan behålla och utveckla sin operativakapacitet på det sätt som behövs för att kunna förverkliga de kriminalpolitiskamålen. Kriminalvårdens huvuduppgift är givetvis attverkställa utdömda straff. Men i derma uppgift ingår också att utvecklaåtgärder som är av brottsförebyggande natur Åtgärdema bör inriktes på såvälatt förhindra brott som att förebygga återfall ibrott sedan påföljden har verkställts. Utgångspunkten vid ett fängelsestraff är att det ärsjälva frihetsinskränkningen som utgör straffet och obehaget för den enskildesamtidigt som han avhålls från att begå ytterligare brott.Men i kriminalvårdens arbete ingår också att på bäste sätt utnyttja tiden i ansteltför att motivera och påverka den integna till ett liv i frihet utenkriminalitet. Av stor betydelse är vidare att fortsatte detsäkerhetshöjande arbete som redan har burit fmkt i form av färre rymningar frånansteltema. Också bekämpningen av narkotikamissbmket på ansteltema måstefort-sätte och utvecklas. har i sitt betänkande Verkställighetav straff (SOU 1993:76) bl.a. lämnat förslag som syfter till att motverkaförekomsten av narkotika på ansteltema. Denplanerade försöksverksamheten med intensivövervakning med Prop. 1993/94:100elektronisk kontroll ger fömtsättningar att kombinera frivårdens unika Bilaga 3 möjlighet att påverka och motivera den dömde i hans egen miljö medkraftfulla kontrollåtgärder motsvarande dem som gäller vid verkställigheten avfängelsestraff i anstelt. Frivårdspåföljdema har, vid sidan avfängelsestraffet, en väsentlig plats i påföljdssystemet. Genom olikastmkturerade åtgärdsprogram inom ramen för skyddstillsyn, samhällstjänst ellerkontraktsvård skall kriminalvården sträva efter att förhindra återfall ibrott. Det är särskilt angeläget att de klienter som befinner sig i början aven brottskarriär förhindras att fortsatte denna. Mot bakgmnd härav är detdärför fortsatt angeläget att kriminalvården i samverkan med andrasamhällssektorer utvecklar och fördjupar olika former för stmktureradeåtgärdsprogram inom frivården. Brottsförebyggande arbete bedrivs på olika nivåeroch med åtskilliga huvudmän. En fråga som fått en ökad aktualitetoch som berörts ovan är om kommunema kan ges en större roll när det gäller attskapa trygghet mot brott. En delvis sammanhängande fråga är hur man skall kunnate till vara de resurser som enskilda initiativ på området utgön Att frågor somdessa har väckts beror bl.a. på att det framstått som alltmera klart att polisoch andra rättsvårdande myndigheter inte ensamma kan komina till rätte med denökande brottsligheten. För att belysa dessa förhållanden beslutederegeringen att tillsätte en parlamenterisk kommitté.Trygghetsutredningen (din 1993:37). Kommitténs uppgift är att se överrollfördelningen mellan de aktörer som har betydelse för att skapa trygghet idet lokala samhället, i förste hand polisen och kommunema samt enskildamedborgare, företeg och andra enskilda organ. Målet för utredningen är attfinna former för att upprätthålla lag och ordning på det lokala planet och föratt tillgodose medborgamas behov av skydd mot brott, former som är tillräckligteffektiva med hänsyn till brottsutvecklingen och de samhällsförändringar iövrigt som kan fömtses och som uppfyller kraven på rättssäkerhet. En utgångspunkt för utredningen är att polisen äveni framtiden skall ha huvudansvaret för att upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet, men att det gäller att finna former för att samla alla goda krafter iarbetet för att öka människors trygghet mot brott. Utredningsarbetet skall varaavslutet före utgången av . Ett delbetänkande skall redovisas föreutgången av . BRÅ har i sin ovan nämnda kriminalpolitiskaframtids- och omvärldsanalys pekat på behovet av en nationellbrottsförebyggande strategi som läggs fast av stetsmaktema. En sådan strategibör enligt BRÅ innefatte bl.a. frågor som huvudmannaskap för denbrottsförebyggande verksamheten, lokala brottsförebyggande program, en åriigförbättrad brottsoffer-undersökning samt förbättringar av rättsstetistiken. Mot bakgmnd av det anförda avser regeringen attuppdra åt BRÅ att uterbete ett underlag för ett nationellt brottsförebyggandeprogram. I underlaget bör belysas bl.a. frågor om inriktning och målbeskrivningför det brottsförebyggande arbetet, ansvarsfördelning, samordning och samverkanpå olika nivåer samt uppföljning och utvärdering av resultetet. centralfråga är vilka åtgärder som behövs för att förhindra att unga människor dras ini kriminalitet och missbmk. Vid arbetet skall BRA bl.a. hålla kontakt med ochbeakte det arbete som sker inom när det gäller lokalttrygghetsskapande arbete samt inom polisen när det gäller att utvecklanärpolisverksamhet och ett problem-orienterat, brottsförebyggande arbetssätt.Siktet bör vara inställt på att regeringen skall kunnaförelägga ett förslag till nationellt brottsförebyggande program. Ensammanfattning av regeringens kriminalpolitiska handlingsprogram ter uppföljande huvudpunkter: - En av rättsstetens viktigaste uppgifter är attupprätthålla lag och ordning så att människor kan känna sig trygga. - Brottsligheten befirmer sig på en nivå som inte kanaccepteras som olika prognoser om framtiden inger stor oro. - Förhållandena är sådana att det krävs en kraftfullomprövning och förnyelse av kriminalpolitiken. - arbete har redan inletts av regeringen ochfortsätter nu med förändringar av såväl regelverket som myndighetemasorganisation, inriktning och arbetsmetoden 1993/94:100 Bilaga 3 - Det krävs vidare ett helt nytt engagemang ikriminalpolitiken från enskilda medborgare, från kommuner och andramyndigheter och från näringslivet om de gmndläggande målsättningama, att minskabrottsligheten och öka tryggheten, skall uppfyllas. -Tryckmtinema ses över. -Ikraftträdandedatum ändras. -Extra regeringssammanträden hålls. -Kraven på en realistisk tidsplaneringav författningsarbetet ökas. Enligt8 kap. 19 § regeringsformen skall en besluted lag utfärdas uten dröjsmål ochkungöras så snart det kan ske. Även förordningar skall i princip kungöras såsnart det kan ske. Enligt Stetsrådsberedningens riktlinjer förförfattningsskrivning (Gröna boken s. 68) bör tiden mellan det att enförfattning kommer ut från trycket och ikraftträdandet vara minst fyraveckor Endast i speciella undantegsfall bör den sättes kortore än två Prop.1993/94:100 veckor Bilaga 3 har vid granskningen avutgivningen av () för ftmnit att avtotelt 1 635 författningar kommit ut från trycket föreikraftträdandet. I granskningsbetänkandet (bet. 1992/93:KU30 s. 24) påpekarutskottet att nuvarande ordning med författningsutgivningen måste ses över såatt allmänheten och berörda myndigheter garanteras tillgång till författningamai god tid före ikraftträdandet. De författningar som kommit ut fråntrycket senare än före ikraftträdandet har undersökts närmare inomJustitiedepartementet. Dessa förfettningar består av ca 300 lagar och ca 500förordning-an Huvuddelenav de undersökte forfethiingama har hel- eller somikraftträdandedag. av lagama och av förordningama trädde i kraft den1 . av lagama och av förordningama trädde i kraft den 1juli 1992. Dengenomsnittliga tiden för riksdagsbehandling, dvs. från det att propositionenkom in till utskottet till kammarens beslut, är för de granskade lagama 47dagan Tidsåtgången mellan riksdagsbeslutet och den dag lagama kom ut fråntrycket är i genomsnitt 16 dagan Tiden mellan regeringsbeslut och den dagförordningama kom ut från trycket är också i genomsnitt 16 dagan Nästenen femtedel av de sent utfärdade lagama är resultetet av den ekonomiskakrisuppgörelse som regeringen ingick med socialdemokrat-ema . Någralagar är sent utfärdade i förhållande till ikraftträdandedag men skall intetillämpas förrän eller upphäver tidigare utfärdade lagar somaldrig trätt i kraft. En tiondel av lagaraa gäller höjda ersättningar elleravdrag eller kan på annat sätt anses gynnande för den enskilde. En sjundedel avlagama och en tredjedel av förordningama sig till stet, kommun,domstolar och andra myndigheter eller utgör ändringar på gmnd av ändradmyndighetsorganisation. Författningarskall komma ut före ikraftträdandet Av den redovisningsom lämnats om de granskade författningama framgår att vissa förfettningar harsådant innehåll att den sena utgivningen offe får anses vara mindre allvarligsakligt sett. Såsom funnit är dock det stora anteletsent utfärdade förfethiingar 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 3 Rättelse:S.73 tillkommit rad 1-4 oacceptebelt och måsteåtgärdas. Nedan anges några tänkbara åtgärder Prop. 1993/94:100 för att komma tillrätte med problemet. Denordinarie utsändningen av SFS sker varje helgfri tisdag. Innan en författningtrycks måste den trycklovas. Normalt ges trycklov en gång - påtisdagar För att en förfettning skall komma med i den ordinarie utsändningenmåste den trycklovas tisdagen före. Det ter såledesnormalt från den dag en författning utfärdas till den dag den kankomma ut från trycket. Tiden mellan utfärdandet av en författning och dendag den kommer ut från trycket kan eventuellt förkortas om det införscrtrycklovsdagar. har man dock extra trycklovsdagar under detidpunkter då de fleste förfettningar utfärdas, dvs. ochdecember En annan åtgärd är att ändra dagen för trycklov till Nubeskrivna åtgärder torde dock endast kunna medföra marginella förbättringar SFS trycks med traditionellt offsettryck.Många betänkanden och propositioner trycks numera i stället från s.k.heloriginal. Denna metod innebär att tryckförlagan lämnas till tryckeriet ireprofärdigt skick. Den blir sedan, ibland efter förminskning, fotograferad ochtryckt i det skick tryckeriet tegit emot den. En övergång till heloriginalbeträffande författningstext kan innebära att tryckproceduren blir bådebilligare och snabbare. Möjlighetema att gå över till s.k. heloriginalframställning av SFS undersöks inom . Datumför ikraftträdandet kan ändras del av de lör sent utfärdade förfettningama har hel- eller halvårsskiftesom ikraftträdandedag. medför att belastningen på utskott, departementoch tryckeri blir stor dessa tider . Ett sätt att åtgärda problemet medde sena författningarna är att sprida föTfattningarnas ikraftträdande mera överåret. Det finns skäl att överväga om det är möjligt att senareläggaikraftträdandet av de lagar och förordningar som inte nödvändigtvis behöverträda i kraft eller till t.ex. den 1 februarirespektive Detfe skulle ha den fördelen attförfattningsändringar inte sker just som stora delar av befolkninghar ledigt. Departementens författningsarbete styrs dock i höggrad av förläggning och Lagrådets verksamhetstid. När det gällerlagar är det och dess utskott som har att överväga omikraftträdandedagen är lämplig med hänsyn till betydelsen av att författningarär tillgängliga före ikraftträdandet. Departementens möjligheter attpåverka beslutsdag och ikraftträdandedag är i praktiken begränsad till sådanaförordningar som inte är beroende av riksdagsbeslut. Det kan dock inte ansesatt något hindrar att departementen konfekter respektive utskott i fråga om dentidpunkt som är lämplig med hänsyn till kravet på utgivningstid beträffande forfattningarvars ikraftträdandetidpimkt bestäms genom riks- Prop. 1993/94:100 dagens beslut. Förlagar som är extra brådskande är det möjligt att hålla extra regeringssammanträdenför att påskynda utfärdandet av en besluted lag. Eftersom riksdagsbeslutenvanligen fattes onsdag eller torsdag är det dock tveksamt om så mycket står attvinna med dette altemativ när det är möjligt att te upp författningsärendena påordinarie regeringssammanträde på tors-dagama. Enrealistisk tidsplanering bör göras Detviktigaste för att komma tillrätte med den sena författningsutgivningen ärdock framförallt att det redan från början görs en realistisk tidsplanering avpropositions- och författningsarbetet. Som nämnts måste man räkna med atttidsåtgången mellan utfärdandet och den dag författningen kommer ut fråntrycket är 12 dagan innebär att författningar som skall träda i kraftden bör beslutes av och utfärdas senast siste veckan inovember för att de skall kunna komma ut före ikraftträdandet. Föratt dette skall vara möjligt och med den fömt angivna genomsnittstiden om ca enoch en halv månad för utskottsbehandling m.m. behöver en proposition varaavlänmad till under förste halvan av oktober, helst före den 10,alltså i realiteten i samband med att öppnas. Det börvidare övervägas om nuvarande uppläggning av Lagrådets verksamhet med enledighetsperiod normalt ärrationell i det här aktuella perspektivet (jfr 15 § lagen [1979:368] omLagrådet). Förändringarinom område i förhållande till /94framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i . Prop.1993/94:100 Bilaga 3 Förslag 1994/95 -50,6 (Andra huvudtiteln) Prop. 1993/94: lOO 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Frånanslaget betelas stetsverkets kostnader för valsedlar, valkuvert och andravaltillbehör samt betelas ersättning till vissa myndigheter och verk förbiträde i samband med allmänna val. Regeringen beräknar anslaget för näste budgetårtill 158 000 000 kronon Beloppet avser kostnader val. till Allmänna val för /95 anvisarett förslagsanslag på . Stöd till politiska partier 1992/93 Utgift 140 038 000 1993/94 Anslag 141 200 000 1994/95 Förslag 127 200 000 Riksdagenhar för /94 under anslaget H4. Stöd till politiska partieranvisat 141 200 000 kronon Medlen fördelas enligt lagen (1972:625; omtryckt1987:876) om stetligt stöd till politiska partier Enligt lagen utgår stödet dels som partistöd, delssom kanslistöd i teget räknat fno.m. den 15 oktoben Partistödetutgår som mandatbidrag. Ett mandatbidrag är 274 850 krononKanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda iriksdagen, utgår som gmndstöd och tilläggsstöd. Helt gmndstÖd är för närvarande4 och tilläggsstödet för varje vunnet riksdagsmandat,om partiet är företrätt i regeringen, och aimars för varjemandat. Samtliga belopp höjdes till sin nuvarande nivå (prop.1988/89:150 bil. 3, bet. 1988/89:KU22, rskn 1988/89:315). Beloppen har tidigarehöjts åren 1975, 1977, 1981, 1984 och 1987. 1992/93:50 om åtgärder för attstebilisera den svenska ekonomin (s. 13) skall bl.a. partistödet minska fno.m. Mot denna bakgmnd föreslår regeringen attpartistödet räknas ned fno.m. Några andraändringar av stödet bör inte göras. Ett förslag till den lagändring som behövsbör fogas till protokollet i dette ärende som bilaga 3.2. Regeringenberäknar anslaget för näste budgetår till 127 200 000 Prop. 1993/94:100 kronon Bilaga 3 1. anter regeringens förslag till ändring i lagen(1972:625) om stefligt stöd till politiska partier, 2. till Stöd till politiska partier för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Frånanslaget betelas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av SFS som regleras i 7§ förfettningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. kommer den kostnadsfriatilldelningen av SFS och andra förfettningssamlingår att avskaffas fördomstolar och andra stetliga myndigheten innebär att dessa myndigheter ifortsättningen själva skall betela för de abonnemang och lösnummer som debeställer Regeringen redovisade i den s.k.kompletteringspropositionen (prop. 1992/93:150 bil. 2 s. 8) sin avsikt attavskaffa den kostnadsfria tilldelningen av SFS och andra förfettningssamlingarför domstolar och andra myndigheter /94. Justitieutskottetutfelade i samband med behandlingen av kompletteringspropositionen attutskottet delade regeringens uppfattning att distributionen avförfattningssamlingama borde göras så kostnadseffektiv som möjligt samt attutskottet utgick från att de medel som frigörs på anslaget kommer att fördelaspå de myndigheter, i förste hand inom rättsväsendet, som drabbas avkostnadsfördyringar i sammanhanget. Under dessa fömtsättningar hade utskottetinget att erinra mot förslaget och hemställde att som sin meningskulle ge regeringen dette till känna (bet. 1992/93:JuU38). biföllvad utskottet hemställt (rskr. 1992/93:438). Detfortsatte arbetet med frågan har lett till följande överväganden. Den s.k. frilistan har ca 2 500abonnenter som får ca 6 000 exemplan Av dessa är 600 abonnenter kommunalabibliotek, kommuner eller landsting. Dessa skall även i fortsättningen få SFSkostnadsfritt. Av återstående frilisteabonnenter får majoriteten, ca 1 150abonnenter, endast ett exemplar av SFS. För dessa innebär avskaffandet av denfria tilldelningen en kostnadsökning som motsvarar priset för ett aboimemang,dvs. ca inkl. porto. är ett så litet belopp att det inteframstår som rimligt att kompensera dem för det. Demyndigheter som får fler än ett exemplar av SFS finns främst Prop.1993/94:100 inom rättsväsendet. För dessa blir det däremot ekonomiskt merakännbart Bilaga 3 att själva betela för abonnemangen. För att kompenseradessa myndigheter bör delar av SFS-anslaget föras över till dem. Utanför rättsväsendet får ett parhundra myndigheter fler än ett friexemplar av SFS. De fleste av dessa är dockmyndigheter med stora anslag. Att kompensera dessa myndigheter för de förhållandevisobetydliga kostnadsökningar som avskaffandet av den kostnadsfria tilldelningenav SFS innebär kan inte anses motiverat. Till rättsväsendet bör mot den nu angivna bakgmndenca överföras. Besparingen på anslaget blir ca 3 miljonerkronor under /95. För /96 beräknas ytterligarebesparingar på anslaget med ca 3,5 miljoner kronon Fortsättningsvis skall frånanslaget betelas kostnadema för friexemplar till kommunala bibliotek, konununeroch landsting. Anslaget skall vidare täcka den ersättningJustitiedepartementet enligt gällande avtel om framställning och distributionav SFS skall betela till förlaget i de fall utgivningen av SFS blir meromfattande. Avtelets konstmktion bygger på att denna ersättning skall trappasned och sedan helt avskaffas. Med hänsyn till de besparingar ändringen iförfattningssamlingsförordningen medför kan anslaget minskas i förhållandetill innevarande budget-ån till för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 4 512 000 kn Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm.m. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Frånanslaget utgår bidrag till för den intellektuellaäganderätten, till intemationella institutet i för unifiering av privaträttenoch till permanente byrån för för intemationell privaträtt. Från anslaget utgår vidare medel till Sverigesbidrag till kostnadema för för kriminologi samt medeltill ett svenskt bidrag till det FN-anknutna kriminalpolitiska institutet iHelsingfors (HEUNI) och till vissa andra intemationella sammanslutningar med anknytningtill ansvarsområde. Anslagsbeloppetbör under näste budgetår vara oförändrat. Regeringen föreslår attriksdagen Prop. till Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m.m. för Bilaga 3 /95 anvisar ettförslagsanslag på . Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förelag Fördette anslag betelas bidrag till den verksamhet som bedrivs av Institutetför framtidsstudier bildades efter beslut i fråga om nyinriktning och oiganisation av framtidsstudieverksamheten m.m. (prop.1986/87:92, bet. 1986/87:UbU24, rskn 1986/87:316). Enligt sina av regeringenfastställda stedgar skall institutet i egen regi eller i samarbete med andrabedriva framtidsstudier, långsiktig analys och därmed sammanhängandeverksamhet för att därigenom stimulera till en öppen och bred diskussion omframtida hot och möjligheter i samhällsutvecklingen. Institutet skall inomsitt verksamhetsonuåde samarbete med myndigheter, organisationer,institutioner, enskilda och företeg såväl inom landet som i de nordiska ländemaoch andra länder Verksamheten finansieras dels med anslaget på stetsbudgeten,dels genom projekt- eller programbidrag från exteraa finansiärer, t.ex. privateföreteg, stefliga myndigheter och till mindre del forskningsråden.Verksamhetens omslutning uppgick till ca under budgetåret1992/93. Projektens forskare utgörs av ca 40 docentkompetente personer frånuniversitet och högskolor i och andra länder. Antelet anställda vidinstitutet uppgår till åtte personer för forskningsledning, samordnande vetenskapligverksamhet och administrativa uppgiften Institutetsstyrelse utses av regeringen. Institutets forskning bedrivs inom de trehuvudområdena Miljö och hälsa. Svenskt arbete och liv och Intemationell ochglobal utveckling. Vidare genomförs under innevarande budgetår en större,syntetiserande framtidsstudie - - som bygger på delsuppnådda resultet från institutets olika projekt, dels nya undersökningar inomviktiga onuåden som inte täcks av projekten. 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg anfördes att verksamhetenborde utvärderas. En särskild utredare har tillkallats. Utvärderingen kommeratt genomföras . Denna utvärdering har emellertid inte kunnat kommatill stånd i sådan tid att dess resultet har kunnat ligga till gmndför beräkningen av dette anslag i förslaget till Prop. 1993/94:100stetsbudget för /95. I avvaktan på resultetet av den pågå- Bilaga 3 ende utvärderingen har anslaget beräknats till förnäste budgetår till Framtidsstudier, långsiktig analys m.m. /95 anvisar ett reservationsanslag på 11 710 000 kn Bidrag till Stiftelsen förutvecklande av god redovisningssed 1992/93 Utgift 400 000 1993/94 Anslag 600 000 1994/95 Förelag 600 000 Frånanslaget betelas bidrag till av god redovisningssed,som bildats gemensamt av steten genom , FöreningenAuktoriserade Revisorer och . till Bidrag till av godredovisningssed för /95 anvisar ett förslagsanslag på 600 000 kn 1993/94: lOO 1 Polisensuppgifter och organisation Enligt1 § polislagen (1984:387) syfter verksamheten inom polisen till attupprätthålla allmän ordning och säkerhet och i övrigt tillförsäkra allmänhetenskydd och annan hjälp. En av polisens viktigaste uppgifter är att bekämpabrottsligheten och framför allt att förebygga och förhindra att brott begås. Basen i polisväsendet utgörs av den lokalapolisorganisationen, som består av 117 polismyndigheter (polisdistrikt).Antelet anställda inom polisväsendet uppgår till ca 27 000, varav ca 16 600 ärfärdigutbildade polisen är högste polisorgan i länet ochansvarar för polisverksamheten dän Till uppgifter hör attbestämma om indelningen i polisdistrikt och om fördelning av medel inom länetspolisorganisation. De fleste polisfrågor hos handläggs avlänspolismästeren, som är regional polischef och tillika polischef inom denlokala organisationen. är central förvaltningsmyndighetför polisväsendet. Som sådan svarar myndigheten för viss personal- ochekonomiadministration, visst utvecklingsarbete, tillsyn m.m. TillRikspolisstyrelsen hör , ochSäkerhetspolisen.