prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Frågorom att anordna spel på varuspels-, penning-, värde-och skickUghetsautomatersamt roulett-, tärnings- och kortspel skaU prövas av Lotteriinspektionen. Lotteriinspektionenskall också pröva frågor om tillstånd till innehav och import av penning-,värde- och skickUghetsautomater. Iandra fall skall frågor om tillstånd att anordna lotterier prövas av regeringen. Utredningensförslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår dock attregeringen inte skall fatta några beslut i tiUståndsfrågor. Remissinstanserna:I fråga om förslaget om tillståndsgivningen tillstyrker så gott som samtiigaremissinstenser utredningens förslag. Vissa länsstyrelser menar atttillståndsgivningen för resteurangkasinospel bör Ugga kvar hos länsstyrelsemasamt att tillståndsgivningen för de stetiiga spelbolagen bör Ugga kvar hosregeringen. Kabelnämndentillstyrker utredningens förslag om att tillstånd till spel och lotterier iradio och TV bör ges av en central myndighet. bör även ha tiUsynen över att lotterilagens bestämmelser följs i despel och lotterier som kan komma att bedrivas i radio och TV. Dåkan en enhetiig lagtillämpning uppnås i landet som kontaktemaunderlättes med och i fråga omreklambestämmelsema. Lotterier och spel i radio och TV har i våra grannländerfått en avsevärd omfattning. Motsvarande utveckUng kan, om utredningensförslag går igenom, förväntes även i . En fungerande tillsyn iförhållande till radiolagstiftningen är nödvändig. Skälen för regeringensförslag: EnUgt 13 § lotterilagen ärdet den kommunala nämnd som kommunen bestämmer som prövarfrågor om tiUstånd för en ideell förening som Prop. 1993/94:182 huvudsakUgen ärverksam inom en kommun att anordna egentiiga lotterier. Om lotteriet skaUbedrivas i flera kommuner i samma län prövas tUIståndsärendet av länsstyrelsen.När det gäller s.k. rikslotterier, dvs. lotterier som skall bedrivas i fleralän prövas tillståndsfrågan av . Detma ordning har fungerat väloch bör behållas också för framtiden, med den ändringen att det blirLotteriinspektionen i stäUet för som prövar frågor om tillståndnär det gäller riks-lotterierna. Lotteriinspektionenbör också pröva firågor om tiUstånd att anordna egentUga lotterier i vilkavinstdragning skall ske eller presenteras i radio eUer television. I dette faUrör det sig om former av lotterier som ställer särskUda krav på kompetens föratt bedöma lämpligheten och där en över landet enhetiig tUlämpning böreftersträvas. BingotiUståndges av i det län där spelet skall bedrivas. Om speletskall bedrivas i flera län prövas dock frågan av . EnUgtregeringens mening bör denna ordning i princip gälla också i fortsättningen. Idet föregående har regeringen föreslagit att tillstånd skaU kunna ges tillbingosp)el där värdet av högste vinsten får vara högre än ett basbelopp, dockhögst sex basbelopp, om det finns särskUda skäl för det. I dessa fall kan detalltså bli fråga om avsevärda vinstbelopp och därmed särskilda krav päorganisation och kontroll. EnUgt regeringens mening bör tillståndsfrågan försådana bingospel alltid prövas av den centrala tiUståndsmyndigheten -Lotteriinspektionen. Medstöd av 1 § lotteriförordningen prövar frågor om tiUstånd tiUautomatspel som ger vinst i form av pengar, värdebevis, spelpoUetter ellerliknande och som anordnas på fartyg i internationell trafik. Någon anledningatt ändra på denna ordning finns enligt regeringens mening inte. Idet föregående har regeringen föreslagit att tillstånd skall kunna ges tiU spel på värdeautomater inom landet, under fömtsättning bland annat att spelet anordnas till förmån för folkrörelsema. Avsikten är att till stånd skall kunna ges till en organisation, men att överskottet främst skall komma flera eUer de fleste ideella föreningama inom det lokala föreningslivets bam- och ungdomsverksamhet till del. Det är här fråga om en helt ny spelform för ett särskilt ändamål och omgärdat med en rad begränsningar och krav. Dessa omstendigheter gör att tillstånds frågan bör prövas av i förste hand regeringen. Den nya spelformen fömtsätter inte bara ett godkännande av den som söker tillstånd, uten även en prövning av var och hur värdeautomatema placeras samt en 44 bedömningav att spelet från flera andra utgångspunkter kan antes bli bedrivet på ett lämpUgtsätt. Sådana mera detaljbetonade och praktiska Prop. 1993/94:182 frågor börinte prövas av regeringen utan i stället av Lotteriinspektionen. Regeringenbör närmare bestämma hur dette skaU skötes. \bruspelsautomater, roulett-, tärnings- och kortspel Ifråga om tiUståndshavare och tiUståndsgivningen för resteurangkasinospel ochspel på vamspelsautomater finns det en koppling mellan alkoholserveringstillståndoch tiUstånd för nämnda spel, om spelet skall bedrivas på andra ställen än isamband med offentiig nöjestillställning inom nöjespark eller liknande. Det äremellertid inget formellt krav på att ha serveringstiUstånd. Om sådant tUlståndsaknas bör dock för spel-tUlstånd i princip krävas att fömtsättningama förserveringstUlstånd enhgt lagen (1977:293) om handel med drycker kan bedömasvara uppfyUda. Idagär det i det län där spelet huvudsakligen bedrivs som prövartiUståndet. har tegit över tiUsynen ochkontrollen över resteurangkasinospelen. Det har inneburit att nämnden skaffatsig erfarenhet och kompetens och fått överblick. Vidare har antalet tillståndökat kraftigt . Regeringen anser därför att övervägande skältelar för att tillståndsgivningen tUl resteurangkasinospel och spel påvamspelsautomater bör flyttes från till den nyaLotteriinspektionen. Innehavoch införsel av spelautomater m.m. Lotterinämndenprövar enligt 21 och 22 §§ lotterilagen frågor om tillstånd att inneha ochimportera penning-, värde och skicklighetsautomater. Motsvarande ordning börgälla även i fortsättningen. Tillståndför spelbolag med statUgt inflytande Lotteriutredningenhar föreslagit att Lotteriinspektionen skall svara för tiUståndsgivningen föralla rikslotterier inklusive de som anordnas av spelbolagen med stetiigtinflytende. Utredningen anser att tillstånds-givningens organisation börunderlätte kravet på lUcformiga bedömningar av lokala, regionala ochriksomfattende lotterier och spel samt menar att det är principiellt felaktigtatt regeringen dels har att tillvarate ett ägarintresse i förhållande tiUspelbolagen dels besluter om tillstånd för dessa bolag. Detjämförelsevis stora bidraget till stetens inkomster från spelbolagen medstetiigt inflytande beror till stor del på att bolagen, inom sina respektivemarknadssegment, tillåtits utveckla teknUc och spelformer som marknaden harefterfrågat. har nya spelformer ökat den totala marknaden ochmöjUggjort att hålla kosUiadema nere. Lönsamhetenhos spelbolagen med stotiigt inflytende är generellt sett betydUgt högre än lönsamheten i föreningslivets rikslotterier. tUlstor del på att spelbolagen haft betydligt bättre fömtsättningarän föreningsUvet att utveckla och lansera attraktiva spelformer. GenereUtgäUer att de offentUga utgifterna inte bör öka och att stets-inkomstema intebör minska. Med hänsyn härtill och till vad som ovan sagts om spelverksamhetensomfattning och betydelse för steten bör det aUtjämt finnas ett direkt poUtisktinflytande över spelbolagens verksamhet. TiUståndsgivningen för dessa bördärför Ugga kvar hos regeringen. EnUgt den ordning som idaggäUer kan regeringen ge tillstånd tiU lotterier i andra faU än som anges ilagen. Regeringen får dock inte lämna tiUstånd tiU kedjebrevsspel och liknandespel eller sådant automatspel som ger vinst i form av pengar, värdebevis,spelpolletter eller liknande. Denna ordning bör bestå med den ändringen attregeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer, såsom tidigare föreslagits,skall kunna lämna tillstånd till spel på värdeautomater som betalar ut vinstbara i form av värdebevis, spelpolletter eller liknande. Regeringensförslag: En nämnds beslut enligt lotterilagen skall överklagas hosallmän förvaltningsdomstol. Länsstyrelsensbeslut enUgt lotterilagen skall också överklagas hos aUmän förvalmingsdomstol. ÄvenLotteriinspektionens beslut enligt lotterilagen skall överklagas hos allmänförvaltningsdomstol. I samtUga faUkrävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Utredningensförslag: Utredningen har föreslagit att en nämnds beslut enUgtlotterilagen skall överklagas hos samt att beslutenligt lagen prövas av Lotteriinspektionen endast efter prövningstillstånd.EnUgt utredningens förslag skall Lotteriinspektionens beslut i förste instenskunna överklagas hos regeringen. Remissinstanserna: Fleralänsstyrelser motsätter sig av rättssäkerhetsskäl att beslutskall kunna prövas av Lotteriinspektionen endast efter prövningstillstånd. Iövrigt har remissinstenserna inte haft någon erinran mot utredningens förslag. Skälenför regeringens förslag: Den instensordning som gäller för prövning avtillståndsbeslut och överklagande när det gäller spel och lotterier är inteenhetiig. Ifråga om , Tipstjänsts och ATG:s spel och lotterier är det regeringensom lämnar tillstånd. Ärendena bereds i . Närdet gäller övriga rikslotterier är det som lämnar tiUstånd.Nämndens beslut överklagas hos regeringen. Beslut om regionalalotterier fattes av länsstyrelsema. 1993/94:182 beslutöverklagas hos . Nämndens beslut får i dette fall inteöverkfagas. Nämnden får dock hänskjute ärendet till regeringen om det är avstörre vUct. TiUståndtiU lokala lotterier meddelas av kommunen vars beslut överklagas hoslänsstyrelsen. beslut överklagas hos , varsbeslut inte får överklagas. Även i dette fall får dock hänskjuteärendet tiU regeringen om det är av större vikt. Beslutom bingospel meddefas av , vars beslut överklagas hosLotterinämnden. Nämndens beslut får inte överklagas. LUcsom i de fömt nämndafaUen får nämnden dock hänskjute ärendet tUl regeringen, om det är av störrevUct. TiUståndtiU automatspel ombord på fartyg i intemationeU trafik prövas avLotterinämnden, vars beslut överklagas hos regeringen. Även tiUstånd tiUresteurangkasinospel ombord på fartyg i intemationeU trafik prövas avLotterinämnden, vars beslut överklagas hos regeringen. TiUståndatt anordna resteurangkasinospel och spel på vamautomater prövas avlänsstyrelsen i det län där spelet skall bedrivas. I båda fallen överklagasbesluten hos vars beslut inte får överklagas. Nämnden får dockhänskjute ärendet till regeringen om det är av större vUct. EnUgtregeringens mening är det angeläget att skapa en ordning för överklagande avlotteriärenden som är så enhetiig som möjligt. Sådana beslut är av beskaffenhetatt de i enhetiighet med konvention angående skydd för demänskliga rättighetema och de gmndläggande frihetema bör kunna bli föremål fördomstolsprövning. För att åstedkomma en så enhetiig instensordning som möjligtbör därför, i enUghet med dels regeringens riktiinjer i 1993 årsbudgetproposition (prop. 1992/93:1CX) bU. 3 sid. 24 och 93), dels förslag iproposition 1993/94:133 Instensordningen m.m. i de allmännaförvaltningsdom-stolama, såväl kommunens, somLotteriinspektionens beslut överklagas hos aUmän förvaltningsdomstol. Isistnämnda proposition har regeringen föreslagit sådana ändringar av lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar att länsrätt ges en allmänbehörighet att pröva mål som förste instens. För överklagande till kammarrättenskall krävas prövningstillstånd. Föratt vidmakthåUa en enhetUg praxis på lotteriområdet är det vUctigt attLotteriinspektionens kompetens utnyttjas. Den instens (länsrätten) som prövaröverklagade lotteriärenden bör därför normalt inhämte yttrande fråninspektionen. Vidare bör Lotteriinspektionen få del av avgöranden i överklagadeärenden. Regeringen kan utfärda närmare bestämmelser i dessa frågor. Regeringensbedömning: Kosmadema för tUlstånd och tillsyn bör i aUt väsentUgt kunna täckasav avgifter som betelas av dem som fått tillstånd. I övrigt bör kostnaderna förLotteriinspektionens verksamhet betalas inom ramen för det anslag som finns istetsbudgeten . Utredningensbedömning: Förslagen om nya spelformer och vinstmöjUgheter kommer i principinte att påverka stetens inkomster av lotterier och spel. Skälenför regeringens bedönming: E>en försterkte tUlstånds- och tiUsynsmyndighetenberäknas inte medföra några ökade kostiiader för steten. Tvärtom kan det varamöjligt att det nuvarande årliga anslaget om cirka två mUjoner kronor skallkunna minska och efter en över-gångspericxl på upphöra, om detvisar sig att all myndighetens verksamhet kan avgiftsfinansieras genomtillstånds- och kontrollavgifter. Det är dock tveksamt om all myndighetens verksamhetkan avgiftsfinansieras. verksamhet bör det dock vara möjligtatt definitivt te ställning till dette. EnUgtden ordning som gäller tes en avgift ut för prövning av en ansökan omlotteritillstånd. Avgiftema regleras i lotteriförordningen, som är tUlämpligäven på kommunala tillståndsmyndigheter. En kommun har dock möjlighet attunderlåte att te ut avgift. När det gäller avgifterför kontroller bestämmer tillståndsmyndigheten i tiUståndsbeslutet den avgiftsom skall betelas för kommande konti-oUer i ärendet. Formellt betrakteskontrollavgiften som ett sådant villkor eUer en sådan kontroll- ochordningsbestämmelse myndigheten kan föreskriva med stöd av 6 § lotterilagen.Sådana villkor bmkar t.ex. tes in i beslut om tillstånd tUl resteurangkasinospeloch bingospel. Enmålsättning bör vara att de tillståndsgivande och kontrollerande myndighetemaskall vara självfinansierande genom avgifter. Det torde emellertid inte varamöjUgt att i alla delar åstedkomma full kostnadsteckning. Ett exempel på detär den del av en myndighets verksamhet som innefattar prövning av överklagadebeslut. Närdet gäUer kommunema bör kommunfiillmäktige ges rätt att bestämma avgifter ilotteriärenden i enlighet med den kommunala självkostnadsprincipen . Närdet gäller kosmaden för forskningen om spelberoende avser regeringen att, närförslaget om det läggs fram i samband med näste , te upp frågan omfinansieringen av den verksamheten. Regeringensförslag: Teknisk utmstning för insatser, vinstdragning och kontroU av egentUgalotterier skall typgodkännas. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Ingen erinran har framförts mot förslaget. Skälenför regeringens förslag: Enligt 6 § i lotterifagen skall förslutna lotter ochbingobrickor typgodkännas. I andra stycket i nämnda paragraf föreskrivs att detvid bingospel skall finnas kontroll anordnad på det sätt Lotterinämndenföreskriver. I tillämpningen har sistnämnda bestämmelse inneburit att dendatomtmstning som används vid bingospel skall vara godkänd. Dentekniska utmstningen på lotteriområdet utvecklas snabbt. Det är därförangeläget att sådan utmstning, innan den används i lotterisammanhang, ärgodkänd. Det huvudsakliga skälet för det är att det kan minska möjUghetema tiUfusk samt underlätte kontroll. Förslagetinnebär att bl.a. lottförsäljningsautomater skall typgodkännas. Regeringensbedömning: Tillstånd bör inte krävas för att hjälpa en tiUståndshavare attanordna ett lotteri. Det bör inte heller vara tiUståndsplUctigt att tillverka,importera eller saluföra lotter, bingobrickor, spelautomater samt tekniskutmstning som skaU användas för insatser, dragningar och kontroll i lotteriverksamhet. Utredningensförslag: Utredningen föreslår att de nämnda verksamheterna skall varatillståndsplUctiga. Remissinstanserna:Några remissinstonser anser att det inte finns skäl att late de föreslagnaverksamhetema vara tillståndspliktiga. Skälenför regeringens bedömning: Regeringen anser inte att det av kontroUskäl eUerandra skäl finns anledning att kräva tillstånd för att bedriva den åsyftadeverksamheten. Uppstår missförhållanden eller missbmk kan det i många fall räckamed att återkalla eller ändra ett lotteritiUlstånd. 4 1993/94. Regeringensförslag: E>en nuvarande lotterUagen ersätts med en helt ny lag. Utredningensförslag: Överensstämmer i allt väsentiigt med regeringens förslag. Utredningenhar dock föreslagit att automatspelslagen arbetes in i den nya lotterilagen. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tiUstyrker utredningens försfag om den lagtekniskautformningen. Några har dock synpunkter på detaljutfonnningen av vissabestämmelser. Andra motsätter sig bestämt att automatspelslagen inarbetes ilotterilagen. De menar att nuvarande ordning med en fristående automatspelslagpå ett bättre sätt än utredningens förslag tUlgodoser samhällets intresse attförhindra dels uppkomsten av olämpliga ungdomsmiljöer i samband med automatspeloch olagUgt spel om pengar på spelautomater. Skälenför regeringens förelag: Den nu gällande lotterilagen har kritiserats för attvara svåröverskådlig, svårtillgänglig och svår att tillämpa. De förslag som regeringennu lägger fram innebär att lotterilagen måste ändras på en rad punkter.Förslagen innebär ändringar i nu gällande bestemmelser och införande av nyabestämmelser. En strävan är också att så uttömmande som möjligt i lagen reglerafömtsättningama för att anordna lotterier och därmed minska utrymmet förregerings-och myndighetsföreskrifter. Föratt lagstiftningen skall bli lättillgänglig och överblickbar bör den nugällande lotterilagen ersattes med en helt ny lag. Idenna bör inte - som utredningen har föreslagit - bestemmelsema iautomatspelslagen tes in. Automatspelslagen reglerar annat än rena lotterieroch har en annan karaktär än lotterilagstiftningen. Den är mera utformad som ensocial skyddslagstiftning och har som ett av sina främste syften att kommatillrätte med olämpliga ungdomsmiljöer. 1§ Denna fag skall tillämpas på lotterier som anordnas för allmänheten. Ettlotteri skaU anses anonjnat för alhnänheten även när det som villkor fördeltegande krävs medlemskap i en viss sammanslutning, om denna väsentUgen hartiU uppgift att anordna lotterier eUer när lotteriet annars med hänsyn tillomfattningen eUer tiU villkoren för deltegande är att jämställa med ett lotterisom är anordnat för allmänheten. Lagen skaUtiUämpas också på lotterier i form av bingospel, automatspel, roulettspel,tämingsspel och kortspel som inte anordnas för allmänheten, om spelet anordnasi förvärvssyfte. Paragrafenhar utformats i enUghet med Lagrådets förslag. I paragrafen anges fagenstUlämpningsområde. Enligt förste stycket skaU lagen tiUämpas på lotterier somimordnas för allmänheten. Begreppet lotteri definieras i 3 §. Andra stycket motsvarar 4 § tredje stycket lotterilagen (jfr prop. 1981/82:170s. LotterUagen gäller somregel endast sådana lotterier som anordnas för allmänheten. Någon ändring avinnebörden av begreppet allmänheten är inte åsyftad i den nya lotterilagen. Detär inte möjligt att ge någon mer exakt vägledning för toUcningen av begreppet.Här bör hänvisas till uttalanden i tidigare förarbeten. Se t.ex. ovannämndaprop. 1981/82:170 sid. 28 och betänkande Vinna ellerförsvinna -foUcrörelsemas lotterier och spel SOU 1992:130 sid. 114.Se även rättsfaUet NJA 1986:35. Om lotteriet anordnas inomen sluten personkrets men det inte är fråga om en privat tillstälhiing ellerföreningsfest, t. ex. lotterier för ansteUda i ett visst företeg, krävs attpersonkretsen är relativt liten för att inte lotteriet skall anses som anordnatför aUmänheten. LUcsom den nuvarandelotterilagen omfattar den nya lagen enligt tredje stycket även sådantbingospel, roulettspel, temingsspel, kortspel och automatspel som inte anordnasför allmänheten, om spelet anordnas i förvärvssyfte. Med förvärvssyfte avsesatt spelverksamheten anordnas i syfte att på ett eUer annat sätt inbringainkomster. innebär t.ex. att spelverksamhet som anordnas av en ideellförening i syfte att finansiera föreningsverksamheten omfattes avbestämmelsema. Om gratisspel anordnas på spelautomater i syfte att locka kundertill annan förvärvsverksamhet får det också anses att spelet har anordnats iförvärvssyfte. Detsamma gäUer naturUgtvis om spelautomater upplåts förgratisspel mot att t.ex. en viss förtäring måste ske eller att varor till ettvisst värde måste inköpas. 2§ Lagen gäUer inte svenska stetens premieobUgationslån. Den tiUämpas inte heUer påautomatspel som inte ger vinst eUer ger vinst bara i form av frispel.Föreskrifter om sådant automatspel finns i fagen (1982:636) om anordnande avvisst automatspel. Paragrafenmotsvarar 3 § lotterilagen. 3§ Med lotteri avses i denna lag en verksamhet där en eller flera deltegare, medeller uton insats, kan fä en vinst till ett högre värde än vad var och en av deövriga deltogama kan få genom 1.lottning, gissning, vadhållningeller lUcnande förfaranden, 2.marknads- och tivoUnöjen, 3. bingospel,automatspel, roulettspel, temingsspel, kortspel,kedjebrevsspel och liknande spel. Vidbedömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tos tillverksamhetens allmänna karakter och inte endast tiU den större eller mindregrad av slump som finns i det enskilda fallet. Med vinst avses i dennalag även rätt till fortsatt spel. I paragrafen definierasbegreppet lotterier. Definitionen motsvarar i sak den som ges i 1 §lotterilagen (jfr prop. 1981/82:170 s. 29). Lagrådet har ifrågasatt,med tonke på att bl.a. " kortspelhelt eller delvis beror på slumpen" i gäUanderätt (1 §) inte längre finns med i definitionen. Regeringen anser attslumpen skall beaktos vid bedömningen av om en verksamhet är ett lotteri.Hänsyn bör dock i försto hand tos till verksamhetens aUmänna karaktär och inteendast till slumpen. Ett tillägg med denna innebörd bör därför göras. Föratt det skall vara fråga om ett lotteri krävs således normalt att 1.vinster skall kunna tiUfalla eneller flera deltogare, 2.aUa deltagare inte skall kunnafå lUca värdefulla vinster även om aUa vinster i lotteriet skulle vara värdalUca mycket, 3.verksamheten skall gmnda sig pålotming, gissning, vadhållning eUer liknande tUlvägagångssätt där deltogamainte kan påverka utgången med egna åtgärder. För att en verksamhet skaUbetraktos som lotteri är det inte nödvändigt att deltogama betalar någoninsats eller anordnaren åsyftor någon ekonomisk . Som lotterier ansesexempelvis vanliga tombolalot-terier, gissningstevlingar,totalisatorvadhållning vid hästtevlingar, bingo- spel, automatspel ochliknande spel där deltogama inte kan påverka Prop. 1993/94:182 utgången medegna åtgärder. Detfiims lotterier där deltogama i viss mån kan påverka utgången genom någon formav kalkyl, men där slumpen ändå huvudsakligen avgör utgången. TiU lotterierhänförs normalt inte rena skicklighetsspel eUer arrangemang där utgången ärbestämd i förväg. Exempel härpå är bUjard, och schack. Som lotterieranses inte heller bl.a. tevlingar av konstnärUg eUer Utterär beskaffenhet eUertävlingar där utgången beror på yrkesskickUghet, fysiska egenskaper eUersärskild utbildning. Isamband med reklam och även i andra sammanhang förekommer det att deltogamagenom någon form av gissning skall försöka komma fram tiU det rätto svaret.Exempel härpå är att ange ett visst datum när en händelse kommer att inträffaeUer att ange antalet föremål i en burk. Utgången anses här i allmänhet bero pågissning och inte på en av skickUghet baserad bedömning. Det sagda innebärt.ex. att s.k. reklamlotterier, varmed förstås kommersiellt lotteri somanordnas i säljfräm-jande syfte och stimulanslotterier, varmed förståslotterier vars huvud-sakUga syfte är att sporra till viss verksamhet uten attlotteriet ger någon behållning till anordnaren, samt massmedielotterieromfattes av lotterUagen trots att de inte kräver någon insats. Somnämnts tidigare är slumpen inte avgörande för bedömningen om det är ettlotteri. Det kan vara fråga om ett lotteri även om vinstmöjUghetema inte tiUnågon del beror på slumpen. Hänsyn skall även tos tiU verksamhetens allmännakarakter. är uppfinningsrikedomen stor när det gäUer att hitta på nyaformer av tävlingar och spel som vid en närmare granskning visar sig vara ettlotteri. Om pristogaren, efter det att deltogama fått besvara ett antel frågor,utses genom lotming är det fråga om lotteri. YtterUgare exempel på lotteri äratt vinnaren utses genom det först öppnade rätte svaret eller att vinnare blirden som hinner svara först.