prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Attdenna lag tillämpas även i fråga om arbetsmiljöavgift och särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster framgår av lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift ochlagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Omnedsättaing av socialavgifter som regionalpoUtiskt stöd finns särskildabestemmelser. Föreskrifter om avdrag vid beräkning av arbetsgivaravgifterfinns i lagen (1993:1503) om generellt anstell-ningsstöd. Omnedsättnmg av socialavgifter som regionalpoUtiskt stöd finns särskildabestemmelser. Föreskrifter om avdrag vid beräkning av arbetsgivaravgifterfinns i lagen (1993:1503) om generellt anstell-ningsstöd och i lagen(1993:1503) om tillfälUg avvikelse från lagen (1981:691) om sociakivgifter Av influtaa arbeterskyddsavgifterenligt 2 kap. I § förs tUl steten för finansiering avArbeterskyddsverkets, Arbetsmiljöinstitatets och Arbetslivscenöiims verksamhet. Återstoden av influtnaarbetarskyddsavgifter enligt 2 kap. 1 § förs till en fond, benämnd Arbetsmiljöfonden,vars tiUgångar skaU utgöra bidrag tiU 1.kostnader i övrigt för forskning och UtveckUng samt ut- Återstoden avarbetarskyddsav-giftema förs till Arbetsmiljö-fonden. Lagen omtryckt 1989:633.Senaste lydelse 1993:1504. Senaste lydelse 1993:660. bildningoch information beträf- Prop. 2. kostnader för forskning och utveckling samtutbiUining och information beträffande medbestämmande i arbetsUvet ocharbetslivsfrågor i övrigt, 3. kostnader för skyddsarbete som utförs avskyddsombud som har utsetts enligt 6 kap. 2 § tredje stycket arbetsmiljölagen(1977:1160), 4. kostnader för utbildning av styrelserepresentanterför de anstälMa, 5. kostnader för arbetstagarorganisationernasforskningsini-tierande verksamhet. Dennalag ttäder i kraft . 1993/94:100 4 Förslag tm Underbilaga 11,1 Lag om praktik för invandrare Härigenom föreskrivs följande. De som av länsarbetsnämndenanvisats praktUcplatser för mvandrare skall inte anses som arbetstegare när defullgör praktUcen. Denna lag ttäder i kraft den 1juli 1994 och gäller till utgången av . Prop, 1993/94:100UnderbUaga 11,2 Tabell1 Nyanmälda lediga platser, 1 000-tel Tabell2 personer i arbetskraften, 1 000-tel TabeU3 sysselsatta personer, 1 000-tel Tabell4 Relativ arbetslöshet, % Långtidsarbetslöshet () som av totel arbetslöshet, % *Tabelleraa 2-5. Justerade värden med hänsyn tegen till förändringar i metodm.m, som ägt mm fr,o,m, 1993. Tabell6 personer i arbetsmarknadsutbildning Helår KvI KvII KvIII KvIV Nov Tabell7 personer placerade med rekryteringsstöd Tabell8 personer i beredskapsarbete TabeU 9 personer i utbildnmgsvikariat (åtgärdsom mfördes ) 1993/94:100UnderbUaga 11,2 5 300 5 900 8 000 8 800 TabeU10 personer i avtelade inskolningsplatser 1990 1991 1992 1993 1 900 2 200 1 700 1 200 2 300 2 500 3 200 2 800 2 500 2 700 4 900 5 200 4 000 5 400 4 800 3 400 2 300 2 400 1 200 700 400 personer i särskilda inskolningsplatser/ungdoms-praktUc (ungdomspraktUc infördes ) TabeU 12 Totela antelet pe :rsoner i arbi åtgärder(exklusive handikappåtgärder, och förefegsutbildning) TabeU 13 Antelpersoner placerade med lönebidrag 43 200 42 500 43 100 42 900 42 600 42 500 TabeU 14 personer anstellda i SamhaU Prop, 1993/94:100 TTnHorKilnm 1 1 1 TabeU15 personer i skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () TabeU16 personer inskrivna vid arbetsmarknadsinstitat () Nystetistik fr.o,m, TabeU 17 personer som undermånaden deltegit i företegsutbildning 19902 137 5528 4 845 19914 873 8750 9 528 19925 988 II719 14 009 19931 392 4036 4 465 TabeU 18 sysselsatta inom olika branscher ijanuari-november, 1 000-tel 1993/94:100Underbilaga 11.2 -73-5 -36 -80 -56 -39 TabeU19 Relativa arbetskraftstel. Andel av befolkmngen som tilUiörarbetskraften -8,5 -5,2 -1,5 -2,3 -1,5 -3,2 *TabeUema 18-19. Justerade värden med hänsyn tegen till förändringar i metod m.m. som ägt ram . TabeU20 Relativ arbetslöshet i vissa samt EU *, övriga siffror avser Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, reservations- 28 608 931 000 Bidrag till Stiftelsen , Vissa kostnader för avveckling av AMU-gmppen som myndighet, m.m.. 70 Arbeterskyddsstyrelsen och yrkesmspektionen, ramansUig 385 710 000 76 Arbetsmiljöinstitatet, ramanslag 172 744 000 81 Yrkesmrikted rehabilitermg, ramanslag 781 448 000 85 Yrkesmrikted rehabilitering: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 1 000 88 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, reserva tionsanskig 7 123169 000 99 Bidrag till , reservationsanslag 4 900 297 000 107 Bidrag till för vissaskatter, förslagsanslag 1 000 108 Arbetslivscenttum,ramanskig 34 512 000 111 Arbetsdomstolen, ramandag 14 903 000 114Stetensförlikningsmannaexpedition,/ö>j/agj-aAu/ag 1657 000 115 Interaationellaavgifter,/ö/-5/a5a;w/a 16 130 000 1993/94:100 C. Regional utveckling BUaga 11 116 Lokaliseringsbidrag m.m., reservationsanskig* 350 000 000 116 Regionala utvecklingsinsatser, reservationsanskig* 1 012 000 000 116 Täckande av förlust på gmnd av kreditgarantier 116 tiU företeg i glesbygder m.m.,/ö>5/a5a«j/(* 1000 116 Ersätmmg förnedsättning av socialavgifter, förskigsanskig* 500 000 000 116 Sy&sehättningshidrag, förslagsanskig* 200 000 000 116 Särskildaregionalpolitiska infrastmktaråtgärder m,m., reservationsanskig* 179 900 000 116 G\esbygdsmyr\digheten, reservationsanskig* 17 000 000 116 Expertgmppen förforskning om regional utveckling, reservationsanskig* 6 065 000 116 Kapiteltillskotttill en utvecklingsfond för Västaorden, förskigsanskig* 4 200 000 116 Transportstöd,förskigsanskig* 300 300 000 116 Lokaliseringslån,reservationsanskig* 1 000 2 569 467 000 Summa kr 47 474 542 000 118Underbilaga 11.1 (1 Förslag till lagom ändring i lagen (1993:719) om särskUt stadielån för den som genomgår arbetsmarknadsutbildning. 1192 Förslag till lag om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter. 1203 Förslag till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter. 1224 Förslag till lag om praktik förinvandrare) Regermgens proposition 1993/94:100Bilaga 12 1Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 Bilaga 12 till budgetpropositionen 1994 (elfte huvudtiteln) 1993/94:100 Bil. föreslår regeringen en ökning av de statliga insatsema påkulturområdet. Förslaget innebär markanta förstärkningar av det regionalanätverket och insatser görs som syftar till att stärka kultarens ställning ihela landet. Bland annat kan nämnas aft stödet fill ökar liksomstödet tiU de inindre länsteattama och kammarorkesttama. Insatser görs ocksåför att förbätaa kultarskapamas villkor samt för att öka möjlighetema för bamoch ungdom art ta del av kultarufbudet. Därutöver föreslås en del insatser förde centtala kultarinstitutionema, bl.a. åtgärder som syftar till att skapaökade möjligheter för Konstmuseerna aft hantera bevakningsfrågor. Dessutomkommer regeringen att fatta beslut om byggstart för det nyaModema museet och , Inom medieområdet föreslås rationaliseringskrav ochbegränsade besparingar på drifts- och utvecklingsstöd till dagspressen samt påanslaget för filmkulturella ändamål, TV-avgiften hålls på en oförändrad nivå.För åren 1993-1996 har den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten enreformram om . Omfattande reforminsatser görs för attöka tillgängligheten av massmedieutbudet och kultur för människor medfunktionshinder. Inom invandrarområdet minskarföriäggningsverksamheten kraftigt jämfört med innevarande budgetår. Regeringenpresenterade förslag fill mer flexibelt och humant mottagande avasylsökande. Ett mycket stort antal personer med uppehållstillstånd behöverplaceras ut i kommunema, Utbetalningama av statsbidrag till kommunema ökar tillföljd av detta, Stats-bidragsberäkningama baseras på ändrade ersättningsreglersom bl,a, innebär fler utbetalningstiUfällen och höjda ersättningsbelopp.Behovet av kommunplatser /95 beror endast i ringa grad på denbedömda till-sttömningen av asylsökande utan är till största delen en följd avatt så många, främst bosnier, tidigare sökt sig till och kommer aft fåstanna här samt den omfattande invandringen av anhöriga fill dessa. Regeringenföreslår betydande insatser i syfte att motverka rasism ochfrämlingsfientiighet. Förslaget innebär sammanfaget strukturellabesparingar på ca . Fördelningav budgetförslag för /95 Prop.1993/94:100 BU. B.Kulturverksamhet m.m. 21, C.Massmedier m.m. 6, D,Invandring m.m. 71, Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeanslag på statsbudgeten för /94 framgår av följandesammanställning (). Anvisat 1993/94 Förslag 1994/95 B, Kultarverksamhet m,m. C, Massmedierm,m. Invandring m,m. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetårfill . Inom anslaget har beräknats kostnader för bl.a, svensktdeltagande i det intemationeUa samarbetet inom departementetsverksamhetsområde. fill IntemationeUt samarbete m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Förslageni budgetproposition innebar på kultarområdet en avstamp för detkultarpolitiska utvecklingsarbetet under den nu aktaella tteårsperioden.Budgetprövningen kunde göras på gmndval av kulturinsfifufionemas fördjupadeanslagsframställningar och budgetförslaget kunde därmed i betydandeutsttäckning ges karaktären av målprecisering och rikfUnjegivning. Deekonomiska fömtsättningama gav - liksom i tidigare budgetprövningar -vissautrymmen för nya insatser på kultarområdet. har regeringen tillsatt fyraparlamentariskt sammansatte kommittéer, med uppgift aft belysa och analysera istort sett hela det kultar-poUtiska fältet. Tre av kommittéerna fokuserar på vissa sektorerinom kulturområdet, nämligen Översynen av mål- och straktarfrågor m,m, inom detsfatiiga och statsunderstödda museiväsendet (Ku 1993:05), Översynen avRiksteaterns betydelse för teaterlivet och ansvarsfördelningen mellanRiksteatern och länsteattama (Ku 1993:04) samt kommittén rörande detintemationella perspektivet i kultarpolitiken (Ku 1993:07). Den fjärdekommittén om kultarpolitikens inriktning (Ku 1993:03) har mer övergripandeuppgifter och skall bl.a, utvärdera den förda kulturpolitiken ochlämna förslag om kultarpolitikens framtida inriktning och utformning. Denna synnerligen omfattande uttedningsverksamhetinom kultarområdet kommer att sätta sin prägel på den kultarpolitiska debattenunder . Även om de kommittéer som utför de mer sektoriellaöversynema skall redovisa sina överväganden och förslag redan under våren 1994kommer den övergripande kulturutredningen inte att vara färdig förrän /95, Det måste förutsättas att kommitténs förslag blir föremålför en omfattande remissbehandling innan den slutligen kan beredas med sikte påställningsfagande . Trots de pågående utredningarna menar regeringenatt det finns anledning till resursförstärkningar och omprioriteringar inomkultarområdet. Kulfurens roll som kraft för kreativitet och framtidstto harvuxit sig allt starkare . Det kan illustreras genom de många kommuner ochlandsting som arbetar aktivt med kultarfrågoma för au förstärka identiteten ochatttaktionskraften i den egna bygden. Det har kommit till uttryck i denstatliga kulturverksamheten, där regeringen trots de ekonomiskt besvärligatiderna klart har markerat sin ambition att upprätthålla och förstärkainsatserna på kultarområdet. Det har också markerats i det intemationellasamarbetet. Bland annat kommer det nordiska samarbetet i betydandeutsträckning att innehålla satsningar pä kultur. Liknande prioritering avkultarområdet firmer vi i det utvecklingsarbete inom och i detregionala samarbetet, bl.a, kring och , som haretablerats. holm av EU:s kulturministrarhar utsetts till europeisk kulturhuvudstad år Prop. 1993/94:100 1998 - somden första sfaden utanför EU-kretsen - måste ses som en inter- BU. 12nationell uppskattning av kulturens ställning i vårt land. Regeringen återkommersenare i denna inledning med en mer fördjupad information om de internationellakultarfrågoma. De redovisade fömtsättningama leder regeringen tillslutsatsen att det är angeläget att fortsätta det offensiva kultarpolitiskautvecklingsarbetet i enUghet med de riktlinjer som gäller för kultarpolitikenmen också i samklang med de direktiv som ligger till grund för det pågåendeöversynsarbetet. Därför innehåUer årets budgetförslag förstärkningarav det regionala nätverket men också andra insatser som syftar tiU att stärka kultarensställning i hela landet. Förslagen tar också sikte på att förbätaakultarskapamas vilUcor liksom möjlighetema för bam och ungdomar att få ta delav ett kultamtbud. Motbakgmnd av den debatt som då och då förs om balansen mellan de statiigainsatsema i huvudstadsregionen och i landet i övrigt finns det anledning attredovisa några iakttagelser. Underlaget för bedömning av balansfrågan är förnärvarande begränsat. Ett försök till analys har gjorts i den rapport, somlades fram i anslutning till granskningen av den svenskakulturpolitiken inom ramen för samarbetet i , Analysen, som grundar sig på material fram tillmitten av , pekar på art de resurser som har kunnat tillföraskulturområdet i större utsträckning har gått till landet i övrigt än tUlStockholm, Regeringen utgår ifrån aff kommittén omkulturpolitikens inriktning, som har som en huvuduppgift art utvärdera denhittills förda politiken, kommer att ta upp denna fråga, särskilt somregeringen i sina direktiv har föreskrivit att utredningen skall fästa särskilduppmärksamhet vid decenttaliseringsmålet, I det förra budgetförslaget tog regeringen i höggrad sikte på insatser ägnade att förstärka kulturens ställning i hela landet.Även årets budgetförslag har dessa ambitioner i fokus. Betydande nya insatserföreslås sålunda för länsinstitationema, landsarkiven och länsstyrelserna. Regeringen övergår nu till att ge en översiktligredovisning av huvudmomenten i budgetförslaget. Ramenför nya insatser på kulturområdet för nästa budgetår uppgår till ca 45 miljonerkronor. Den har åstadkommits genom omprioriteringar. tursektomföreslås sålunda en besparing på Riksfeatems anslag pä 10 miljö- Prop.1993/94:100 ner kronor. Riksteatem, Operan och Dramafen fömtsätts vidare kunnabalan- Bil. 12 sera en bidragsminskning på sammanlagf 5 miljoner kronorgenom ökade biljettinfäkter m.m. En engångsanvisning på vidDramaten föreslås utnyttjad för nya ändamål. Ett statsbidrag på förhantverksstöd föreslås awecklas. Som eft led i ambitionen att begränsa den statiigakonsumtionen har de statliga kulturinstitutionerna - liksom övrigastatsverksamheter - påförts ett produktivitets- och effektivitetskrav. För destatiiga kultarinstitutionema uppgår detfa till totalt 10 miljoner kronor.Uttaget redovisas under resp. statsanslag. Fömtom omprioriteringama inom Kulturdepartementetpåverkas kultar-sektoms totala budgetomslutning också av vissa överföringarfrån andra departement. Särskilt märks detta inom arkivsektom, där systemetmed fördelat kostnadsansvar för de olika arkivproducentema nu har fått fulltgenomslag. Sektom har sålunda tillförts för mikrofilmning avkyrkoskriv-ningshandlingar och för mottagande avarkivleveransema från vissa arkivbildare. Även det klartecken som ges föratt skapa en landsarkivtanktion i skall ses i detta perspektiv. En annan viktig överföring sker inomstatistikområdet, där en decentralisering av statisfikansvaref nu sker frånStatistiska centralbyrån till vissa sektorsmyndighefer, bl.a. Statenskulturråd. Till kommer envetenskaplig kommitté för biologisk mångfald under en treårig försöksperiodatt knytas, som en uppföljning av propositionen (prop, 1993/94:30) Strategifören biologisk mångfald Förslagenfill nya insatser på kultarområdet innebär bl.a. följande. Verksamheten vid den nya GöteborgsOperan beräknaskomma igång . Det nuvarande stödet till ,som uppgår till ca , föreslås därför öka väsentligt. Ökningenuppgår till ca . En fortsatt utbyggnad av vissa länsinstitutionerföreslås; bidraget till i första hand länsteatrama i , ochHalland ökar med sammanlagt tolv gmndbelopp och till kammarorkesframa iSundsvall och ökar bidraget med sammanlagt fyra grundbelopp. Regeringen beräknar dämtöver aft 26 gmndbeloppskall stå till Kulturrådefs disposition och kunna användas som en rörligresurs för att stimulera länsteatrama att i ökad utsträckning utvecklaverksamheten för bam och ungdom. För stöd fill det arbete som länsmuseerna gemensamtdriver för att utveckla museemas insatser för art levandegöra kulturmiljöerberäknas en engångsin-sats på . Etablering av en ny landsarkivsfunktion i Karlstadär ert viktigt steg i nät- Prop, 1993/94:100 verksbygget på arkivområdet. Ettannat viktigt förslag i det avseendet är för- Bil. 12 stärkningen avlänsstyrelsemas kulfurmiljövårdsverksamhef, som åstadkommes bl.a, genom enöverföring av från kulturbudgeten till Civildepartementetshuvudtitel. Förstärkningen innebär att samfliga länsstyrelser kan utökas medytterligare en handläggare på kultarmiljövårdsområdef. Därmed möjliggörs enfortsatt ärendedecentralisering från och bätttefömtsättningar för länsstyrelsema att kunna hantera anbud och upphandling avarkeologiska uppdrag. Den sistnämnda frågan har aktualiserats ibetänkandet (SOU 1992:137) Arkeologi och exploatering och de yttranden som harinkommit med anledning av remissbehandUng. Enligt regeringens uppfattning bör arkeologiskauppdrag upphandlas i konkurrens när det är motiverat. Uppdragsverksamhetenföreslås bibehållas inom myndigheten och statenshistoriska museer i avvaktan på museiutredningens förslag om myndighetensframtida organisation. Genom omprioritering anvisas ettengångsbelopp på för eftersatt fyndkonservering, I framtidenbör dock konservering inbegripas i företagens kostnadsansvar för enarkeologisk undersökning. Inom konsmärsområdet föreslås insatser för såvälförfattare och översättare som bild- och formkonstnärer. Enligt förslaget iprop, 1993/94:54 om Ersättning åt författare m,fl, för utlåning av deras verkgenom bibliotek m,m. för /94 (bet, 1993/94:KrU9, rskr,1993/94:26) ökade gmndbeloppet till biblioteksersätfningen från till 86öre, Fömtsärtningen för biblioteksersättningen för /95 kommeratt beredas genom sedvanlig förhandling, Insatsema för bild- och formkonstnärerföreslås förstärkas genom en ökning av visningsersätfningen med 1,5 mUjoner kronoroch konstnärsbidrag med . Till bild- och formkonstnärer kanräknas målare, grafiker, skulptörer, textiikonstnärer, konsthantverkare, formgivare,tecknare/illustratörer samt fotografer. Dessutom föreslås att denutställningsersäffning som utgår till konstnärerna via skall förstärkas med . Svenska konstnärers möjlighet att nå enintemationell publik är i hög grad beroende av vilka resurser som står tillförfogande för art utjämna de geografiska avstånden. Det är en aspekt sombl.a. utredningen om det intemationella perspektivet i kulturpolitiken tordekomma att beröra. I årets budgetförslag föreslås en ökning med av deresurser som Svenska institatet har för att kunna stödja utgivningen av svensklitteratar i utlandet. I enlighet med det avtal som staten har träffat medStockholms stad föreslås en fortsatt uppbyggnad av stödet till Dansens Hus.Fömtsättningama för dansverksamheten i landet påverkas också av förslaget aftöka bidraget till fria teater- och dansgmpper med . Statens stöd till samiska kulturändamål har ökatunder en följd av år. Arets budgetförslag innebär art kulturstödet förstärks med ytterligare för art öka samemas möjligheter aff ordna sin teaterförsöijning. Eft ökat stöd med 750 000 ki- föreslås för verksamhetenvid Vadstena- Prop. 1993/94:100 . Dessutom föreslås ett ökatstatsbidrag med fill Bil. 12 för denföreställningsverksamhef vid som bedrivs avvänföreningen . Över kulturbudgeten utgår förnärvarande statsbidrag för två organisationer inom invandrarkulturområdet,nämligen Riksförbundet Invandramas kulturcentmm och Immigrantinstitutef förarkiv- och dokumentationsverksamhet. I budgetförslaget föreslås attytterligare en organisation skall få statsbidrag, nämligen och museum i Statsbidrag föreslås utgå med 500 000kr. Vad gäller de centralakulturinstitutionerna föreslås i budgetförslaget en rad åtgärder inom skildaområden. På museiområdet är uppmärksamhetendelvis fokuserad på uppföljningen av beslutet att bygga ett nytt Modemt museum.Det föreslås att skall beräknas för projektering avinredning och utmstning för Modema museet och för Arkitekttirmuseef. Vidare föreslås att detkvarvar;inde besparingskravet på för Statenskonstmuseer skall reduceras till hälften för att skapa ökade möjligheter förmuseerna art hantera bevakningsfrågor, Basbudgeteringen av statsanslagetfill Statens musiksamlingar föreslås justerad med . Dämtöverföreslås myndigheten erhålla en årlig resurs på per budgetår underen tioårsperiod för aft vidta åtgärder rörande förslitning ochersättningsanskaffning i notbiblioteket. är enligt testamentestatlig egendom, men har i enlighet med ert särskilt avtalunder en följd av år lämnat verksamhetsbidrag. Avtalet har sagts upp ochdet kommunala bidraget kommer att upphöra. Statens åtagande - och ansvar -kommer därigenom att öka. Eff belopp på har beräknats ståtill regeringens disposition för derta ändamål. När det gäller de nationella teatrarnahar redan redovisats de åtgärder i form av besparingar och ökade infäktskravsom föreslås, EnUgt kapitalförsörjningsförordningen (1992:406) skaUanläggningstiUgångar finansieras genom aft myndighetema själva tar upp lån iRiksgäidskontoret. I samband med omläggningen till denna nya mtin, vilketskedde i regleringsbrevet för /94, genomfördes vissaförändringar av myndigheternas anslag. Sålunda korrigerades anslagen förbelopp som hade använts för investeringar samt för de kapitalkostnader somframtida lån i skulle medföra. Utgångspunkten för denna omläggningär kostnadsneutralitet, dvs. myndigheten skall nu ha samma utrymme förinvesteringar som . För kulturmyndighetemas vidkommande har budgetberedningeninneburit vissa justeringar när det gäller basbudgeteringen förkapitalkostnader. annat har beaktats de centrala resurser för investering iinredning och utmst- ning,som Sfatens kulturråd och har disponerat men som Prop.1993/94:100 infe återfinns i statsbudgeten för /94. Under resp. anslag redovisas hur mycket anslagethar räknats upp för att öka förmågan att klara kapitalkostnader. Därvid börnoteras, att har påförts eft extta belopp på för kapitalkostnader i samband med inredning av de nya lokaleraa förspritlagda samlingar. redovisas under anslagen vilkalåneutrymmen - låneramar - som myndigheten bör ha i Riksgäldkonforet, Förslagenfill låneramar innebär genomgående aft myndighetens förslag har godtagits. Det bör betonas att en beviljad låneram inteinnebär att regeringen är beredd att ikläda sig ett ansvar för dekapitalkostnader som följer av ett utayttjande av ramen. Det ankommer på resp,myndighet att bedöma vilka resurser för kapitalkostnader, som kan avsättas inomstatsanslaget eller täckas av övriga inkomster i verksamheten och utifrån dennabedömning avgöra hur stort låneutrymme som skall utnyttjas. Myndighetemainom kulturverksamheten ingår i den budgetcykel som omfattar budgetåren1993/94-1995/96, Med anledning av de tillsatta parlamentariska kommittéema meduppgift att bl,a, se över kultarområdet och det statiiga kulturstödet, valderegeringen att inte föreslå planeringsramar för myndighetemasmedelstilldelning föregående år. Av samma anledning väljer regeringen att inteheller föreslå planeringsramar. Regeringen har för avsikt art genomföra enfördjupad mål- och resultatbedömning av myndigheternas verksamhet samt geplaneringsramar så snart underlag föreligger från uttedningsarbetet. Vissa frågor om kultur- och arbetsmarknadspolitik Somanmäldes budgetproposition (prop, 1992/93:100 bil, 12 s, 10)arbetaren interdepartemental arbetsgrupp, med representanter för Kultar-ochArbetsmarknadsdepartementen, med art följa frågor som är av gemensamt intresseför kultur-, arbetsmarknads- och regionalpolitik. Arbetsgruppen föreslog vidarevissa åtgärder beträffande s.k. flexibla lönebidrag vid vissakultarinstitutioner med hög andel lönebidragsanställd personal.