prop · GG03158 · 1993-02-18 00:00:00 — F r l rartj nsterna skall liksom de generella beh righetsf reskrifterna f r l raranst llning i g lla. I 1993 rs budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. 9 s. 25) har f reslagits en ndring av 2 kap. 4 § skollagen (1985:1100) som bl.a. inneb r ett krav p att l rare inom det svenska offentliga skolv sendet skall ha n dv ndiga insikter i de f reskrifter som g ller f r det offentliga skolv sendet, s rskilt de f reskrifter som anger m len f r utbildningen, dvs. de nationella styrdokumenten f r skolan. Med en s dan skrivning i skollagen anser regeringen att kravet p tj nstg ring i under minst tv av tta p varandra f ljande r, den s.k. sex rsregeln, kan utg . b r i sin tillsyn f sta stor uppm rksamhet vid att l rarna r f rtrogna med den svenska skolan. Om skolorna s nskar och den arbetsr ttsliga lagstiftningen i resp. land medger det kan tidsbegr nsade anst llningar nd till mpas utan n gon svensk f reskrift om det. Som en service till skolorna b r erbjuda dem att annonsera de lediga l rartj nsterna. Enligt nuvarande best mmelser skall kung ra tj nsterna lediga. Tj nsterna b r ven forts ttningsvis tills ttas av skolans styrelse. D rvid b r ven h nsyn tas till meriter av s rskild betydelse vid den aktuella skolan, t.ex. visst slag av utlandserfarenhet. Av st rsta betydelse f r de svenska utlandsskolorna r att de kan rekrytera l rare fr n . F re kommunaliseringen av l rartj nsterna i fanns en f reskrift om att kommunerna borde ge l rare ledighet f r tj nstg ring vid utlandsskola. Under det senaste ret har det intr ffat att l rare v grats tj nstledighet av sin kommun f r att uppeh lla eller flytta till en tj nst vid utlandsskola. Enligt regeringens uppfattning r det av nationellt intresse att l rare ges tj nstledighet f r tj nstg ring vid utlandsskola f r att dessa skolor skall kunna fungera. Det borde ocks vara av v rde f r en kommun att ha l rare med erfarenheter fr n andra l nder, eftersom de vid terkomsten till kan utnyttjas i den egna skolans internationaliseringsverksamhet. Det borde d rf r vara en sj lvklarhet att kommunerna beviljar l rarna tj nstledighet. N gon statlig reglering som garanterar s dan r tt till tj nstledighet r dock f ga f renlig med kommunernas fullst ndiga arbetsgivaransvar f r l rarna och b r d rf r inte komma i fr ga. har staten betalat medel motsvarande pensionskostnader f r s dan l rare vid utlandsskola som har pensionsr tt enligt f rordningen (1991:1427) om tj nstepension f r vissa arbetstagare med icke-statlig anst llning. Med den allm nna avreglering som skett f r l rartj nster i b r det vara utlandsskolornas uppgift att svara f r l rarnas sociala f rm ner. F r en samordning av eventuella f rs kringar o.d. borde Svenska Utlandsskolors F rening som intresseorganisation kunna medverka. Det elevbaserade undervisningsbidrag som f resl s f r utlandsskolorna b r d rf r inkludera nuvarande bidrag f r l nekostnadsp l gg och till ggspensionsavgifter. Det b r vara regeringens uppgift att besluta om erforderliga verg ngsbest mmelser. 5.3 Distansundervisning Regeringens bed mning: b r som tr ffa verenskommelse med en huvudman f r distansundervisning (korrespondensundervisning) om ers ttning till denne f r s dan undervisning. verenskommelsen b r ocks s kerst lla att ett material f r distansundervisning f r h gre rskurser finns tillg ngligt. Den som r beh rig, r i grundskole- eller gymnasie lder och inte r elev vid svensk utlandsskola, b r ha r tt att kostnadsfritt f material f r distansundervisning enligt den n mnda verenskommelsen samt om m jligt delta i anordnad handledning. Utredningens f rslag: verensst mmer delvis med regeringens. Utredningen f resl r att avtalet ven skall inkludera kostnader f r handledning som i varje enskilt fall kan organiseras p platsen. Remissinstanserna: Liber-Hermods anser att arbetsgivaransvaret f r handledare m ste l ggas p den lokala skolstyrelsen. Sk len f r regeringens bed mning: Enligt nuvarande ordning har den som inte r elev vid svensk utlandsskola och uppfyller villkoren om beh righet enligt 29 § utlandsskolef rordningen r tt att kostnadsfritt f material f r korrespondensundervisning enligt beslut av . sluter f r varje l s r avtal med Liber-Hermods om den ers ttning som skall l mnas f r de elever som har r tt till s dant material. Det r som pr var om eleven r beh rig och betalar ut ers ttningen till LiberHermods f r elevens korrespondensmaterial. F r handledning fastst ller varje l s r antalet l rarveckotimmar enligt f reskrifter i 36 § utlandsskolef rordningen utifr n antalet s.k. beh riga elever. Enligt regeringens bed mning b r, som redovisas n rmare i avsnitt 5.6, inte n got nytt centralt organ anf rtros f rdelning av statsbidrag och andra administrativa uppgifter. b r d rf r ven i forts ttningen pr va vilka elever som har r tt att kostnadsfritt f material f r distansundervisning. Vidare bed mer regeringen det som mest l mpligt att ven beslutar om bidrag f r handledning vid distansundervisningen. b r tr ffa avtal med huvudman f r distansundervisning efter anbudsf rfarande. F r grundskoleniv n kan det knappast finnas n gon marknad ut ver den som utlandseleverna utg r. Staten m ste d rf r ta ett grundl ggande ansvar f r att ett material f r h gre rskurser finns tillg ngligt. avtal med ber rd huvudman f r distansundervisning b r d rf r ven innefatta en garanti att ett s dant material finns tillg ngligt. Om en huvudman f r distansundervisning skall ges r tt att - som Liber-Hermods - s tta och utf rda betyg, m ste detta ske genom beslut av regeringen i varje enskilt fall. 5.4 Kompletterande svensk undervisning och svensk undervisning vid utl ndsk skola Regeringens f rslag: Till annan huvudman f r kompletterande svensk undervisning n en svensk utlandsskola l mnas bidrag med ett belopp per beh rig elev under f ruts ttning att eleven inte deltar i annan av svenska staten underst dd undervisning i svenska. Regeringen beslutar, efter pr vning av varje s rskilt fall, om statsbidrag till utl ndsk skola som har svenska elever och anordnar undervisning i svenska och om . Det s rskilda statsbidraget till undervisning i Swedish Culture upph r. Utredningens f rslag: verensst mmer med regeringens. Remissinstanserna: SUF och F reningen f r Svenskar i V rlden anser att statsbidraget f r kompletterande svensk undervisning b r vara detsamma oavsett om huvudmannen r en svensk utlandsskola eller en s rskild f rening. Sk len f r regeringens f rslag: Kompletterande svensk undervisning r en v g att ge svenska elever i utl ndska skolor m jlighet att bevara och utveckla kunskaper i svenska och om . Den kan bedrivas antingen vid en utlandsskola (jfr avsnitt 5.2.3) eller med en s rskild lokal huvudman. I avsnitt 5.2.3 har f reslagits att bidraget f r kompletterande svensk undervisning, n r den bedrivs vid svenska utlandsskolor, skall ber knas som ett schablonbidrag per elev. Den kompletterande undervisning som anordnas utanf r utlandsskolorna har kostnader f r lokaler m.m., som inte finns p motsvarande s tt f r den undervisning som r knuten till utlandsskolor. Regeringen anser det d rf r vara motiverat med ett h gre bidrag f r den undervisning som anordnas med lokal huvudman. F r att ge kad stadga till denna till antalet elever st rsta och ocks mest spridda delen av den svenska utlandsundervisningen avser regeringen att ge i uppdrag att utf rda en kursplan f r undervisningen. Ett s dant centralt dokument b r vara ett st d f r organiserandet av kompletterande svensk undervisning p de m nga orter, d r m jligheter att anknyta till en svensk utlandsskola eller n gon annan svensk pedagogisk organisation helt saknas. Svensk undervisning vid utl ndsk skola Den svenska sektionen vid i r det enda exemplet p s dan undervisning. Vid denna skola finns sektioner f r olika l nder med elever som i princip kommer fr n resp. land. Undervisningen f ljer till st rre delen en gemensam fransk timplan, men varje sektion disponerar ett antal veckotimmar f r undervisning i sitt lands spr k, historia, litteratur etc. Till den svenska sektionen vid lycÂeet utg r statsbidrag enligt s rskilt regeringsbeslut. Modeller av detta slag b r kunna utvecklas ocks i andra sammanhang och regeringen b r d kunna medge bidrag f r den svenska delen av undervisningen. Statsbidrag till Swedish Culture utg r enligt f rordningen (SKOLFS 1991:36) om statsbidrag till kostnader f r undervisning i mnet Swedish Culture i anslutning till gymnasieskola i utlandet. Syftet har varit att ge svenska elever i utl ndska skolor en orientering om svensk kultur och svenskt samh lle. S dan undervisning bedrivs innevarande l s r endast p sju orter. Enligt regeringens uppfattning b r det s rskilda statsbidraget upph ra. Ifr gavarande undervisning b r kunna tillgodoses inom ramen f r kompletterande svensk undervisning eller genom korrespondensundervisning i f rsta hand i svenska. 5.5 Skolg ng i Regeringens f rslag: Till en kommun eller ett landsting som i sin grundskola eller gymnasieskola tar emot utlandssvenska elever skall statsbidrag l mnas med belopp per elev och termin som regeringen fastst ller. Utredningens f rslag: Utredningen har f reslagit att bidragsbeloppen skall vara desamma som de som till mpas f r utlandsskolorna. Remissinstanserna inst mmer i stort sett i utredningens f rslag. Sk len f r regeringens f rslag: har statsbidrag f r utlandssvenska elever l mnats till kommunerna med belopp motsvarande de tidigare statliga best mmelserna f r interkommunal ers ttning. Det b r ankomma p regeringen att besluta om bidragets storlek utan att det f r den skull beh ver vara n gon koppling till storleken av bidraget till svenska utlandsskolor. N r det g ller riksinternatskolorna avser regeringen att ta upp dem till behandling i en senare proposition i v r. 5.6 Administration, tillsyn och utveckling Regeringens bed mning: skall svara f r administrativa uppgifter, uppf ljning och utv rdering samt ha tillsyn ver utlandsundervisningen. Utlandsskolorna omfattas av ansvar f r nationell skolutveckling De medel som disponerar f r l rarfortbildning skall kunna tas i anspr k ocks f r insatser som avser utlandsskolorna. Utredningens f rslag: Utredningen f resl r att en ideell f rening, bildad av intressenter i utlandsundervisningen, anf rtros uppgiften att svara f r f rdelning av statsbidrag och andra administrativa uppgifter samt informations- och serviceuppgifter som r r undervisningen av utlandssvenska barn och ungdomar. Remissinstanserna: F rslaget om en ideell f rening avstyrks av RRV, , Norrk pings och kommuner, TCO, L rarf rbundet, L rarnas Riksf rbund och SAF. Statskontoret, kommun och i l n r tveksamma. SAF f resl r att en r dgivande n mnd inr ttas som st d till den centrala myndigheten f r utlandsundervisningen. Sk len f r regeringens bed mning: Flera remissinstanser har avstyrkt f rslaget att en ideell f rening ges ansvar f r utlandsundervisningen. Med h nsyn h rtill b r inte detta f rverkligas. Det naturliga blir d att ven i forts ttningen svarar f r administrativa uppgifter f r utlandsundervisningen s som godk nnande, kontroll, beslut om och utbetalning av statsbidrag. Regeringen utg r ifr n att i fr gor om utlandsundervisningen h ller en n ra kontakt med Svenska Utlandsskolors F rening. N gon s rskild n mnd torde d rf r inte beh vas. F r att utlandsskolorna skall kunna h vdas vara inte bara formellt utan ocks reellt j mf rbara och likv rdiga med de svenska skolorna m ste gna uppm rksamhet t undervisningens inneh ll och kvalitet samt verv ga vilka utvecklingsinsatser som kan g ras. Det r vidare v sentligt att de erfarenheter som g rs vid utlandsskolorna beaktas och nyttigg rs i utvecklingen av den svenska skolan i stort. Med ett bidragsbelopp per elev f r utlandsundervisningen och frihet f r skolans styrelse att besluta om anv ndningen kan skolorna, liksom skolhuvudm n i vrigt, disponera vissa medel f r fortbildning. b r ven kunna anv nda viss del av de medel som anvisas under anslaget B 6. Fortbildning m.m. ocks f r anordnande av fortbildning f r personal vid utlandsskolorna. 6 Genomf rande m.m. Regeringens f rslag: Under ttonde huvudtitelns reservationsanslag B 4. St d f r utveckling av skolv sendet anvisas budget ret 1993/ut ver vad som f reslagits i prop. 1992/93:100 bil. Sk len f r regeringens f rslag: De f rslag regeringen redovisar i avsnitten 2-4 b r kunna genomf ras . Detta fordrar medelsanvisningar ut ver vad som f reslagits i budgetpropositionen. Enligt vad regeringen tidigare redovisat (avsnitt 2.2) f resl s en f rst rkning av resurserna f r l rares, skolledares och elevers internationella kontakter m.m. Regeringen ber knar ett belopp om f r ndam let. Vidare f resl r regeringen att ett belopp om sammanlagt anvisas f r - en funktion som kan ge r d och st d till huvudm n och enskilda skolor n r det g ller internationella kontakter (avsnitt 2.1), - introduktionskurser i svenska f r elever fr n utlandet som tas emot i gymnasieskolan (avsnitt 2.4.2), - vissa statsbidrag till avgifter f r IB-utbildning (avsnitt 4) och - administration och ut kade tillsyn m.m. av utlandsskolorna (avsnitt 5.6). F r n sta budget r b r de kade medlen f r h r redovisade ndam l ber knas under ett anslag. Regeringen f resl r d rf r att under ttonde huvudtitelns reservationsanslag B 4. St d f r utveckling av skolv sendet anvisas ut ver vad som f reslagits i 1993 rs budgetproposition (prop. 1992/93:100 bil. Vad g ller bidrag till utlandsundervisningen (avsnitt 5) m ste ber kningar av statsbidragen g ras utifr n h r redovisade f rslag och st llningstagande d rtill. Regeringen avser terkomma till i denna fr ga i 1994 rs budgetproposition. Redovisade ndringar i statsbidragssystemet f r utlandsundervisningen b r d rf r genomf ras f rst fr n . Regeringen f resl r att l. antar f rslaget till lag om ndring i skollagen (1985:1100), 2. godk nner riktlinjerna f r statsbidrag till utlandsundervisningen (avsnitt 5), 3. under ttonde huvudtitelns reservationsanslag St d f r utveckling av skolv sendet f r budget ret 1993/94 anvisar ut ver vad som f reslagits i prop. 1992/93:100 bil. Lag om ndring i skollagen (1985:1100) H rigenom f reskrivs i fr ga om skollagen (1985:1100) dels att 5 kap. 5, 13, 16 och 20 §§ skall ha f ljande lydelse, dels att det i lagen skall inf ras en ny paragraf, 5 kap. 26 a §, av f ljande lydelse. Nuvarande lydelse F reslagen lydelse 5 kap. 5 § Varje kommun r skyldig att erbjuda utbildning p nationella program f r samtliga de ungdomar i kommunen som avses i 1 § f rsta stycket f rutsatt att de 1. har slutf rt sista rskursen i eller motsvarande och 2. inte har g tt igenom utbildning p ett nationellt program eller likv rdig utbildning. 2. inte har g tt igenom utbildning p ett nationellt program eller likv rdig utbildning eller avlagt International Baccalaureate (IB). Erbjudandet skall omfatta ett allsidigt urval av nationella program. Antalet platser p de olika programmen och deras grenar skall anpassas med h nsyn till elevernas nskem l. Erbjudandet skall avse utbildning som anordnas inom kommunen eller i en annan kommun eller ett annat landsting i enlighet med samverkansavtal. Tv eller flera kommuner som gemensamt erbjuder en utbildning p ett nationellt program bildar ett samverkansomr de f r den utbildningen. Kommuner som har slutit samverkansavtal med ett landsting om en viss utbildning bildar ett samverkansomr de f r den utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen best mmer f r best mma att s rskilda krav p f rkunskaper skall g lla f r lokala grenar eller utbildningar p fr mmande spr k. Nuvarande lydelse F reslagen lydelse 13 § Varje kommun r skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformade program eller individuella program f r de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har tagits in p n got nationellt program. I fr ga om elever fr n s rskolan g ller skyldigheten dock endast individuella program och endast om eleven vid pr vning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i s rskolan, d rf r att eleven bed ms kunna g i gymnasieskolan. Varje kommun r skyldig att erbjuda gymnasieutbildning i form av specialutformade program eller individuella program f r de ungdomar i kommunen som avses i 1 § och som inte har tagits in p n got nationellt program eller har avlagt International Baccalaureate (IB). I fr ga om elever fr n s rskolan g ller skyldigheten dock endast individuella program och endast om eleven vid pr vning enligt 6 kap. 7 § inte tas emot i s rskolan, d rf r att eleven bed ms kunna g i gymnasieskolan. Ett specialutformat program b r i fr ga om utbildningens niv motsvara ett nationellt program och d rmed kunna ligga till grund f r fortsatt utbildning p h gskoleniv eller f r yrkesverksamhet. Ett individuellt program kan 1. syfta till att stimulera eleven att senare g ver p ett nationellt program eller ett specialutformat program, 2. g ra det m jligt f r ungdomar att f rena en anst llning som syftar till yrkesutbildning med studier av vissa mnen i gymnasieskolan, 3. avse utbildning f r udda yrken och 4. m ta speciella behov hos eleven. Utbildningen p ett specialutformat eller ett individuellt program skall f lja en plan, som skall fastst llas av styrelsen f r utbildningen. I fr ga om s dana individuella program som avses i tredje stycket 2 f r regeringen f reskriva att utbildningen i skolan skall omfatta minst vissa av de mnen som anges i timplanerna i bilaga 2. 16 § Den som har tagits in p ett nationellt program i gymnasieskolan och p b rjat det, har r tt att fullf lja sin utbildning p det programmet i kommunen eller inom samverkansomr det eller, om utbildningen har ett landsting som huvudman, inom det landstingsomr det. Detta g ller ven om de f rh llanden som l g till grund f r mottagandet ndras . Dessa best mmelser g ller ocks i fr ga om utbildning p en viss gren, om eleven har tagits in p ett program och d rvid getts garanti f r att senare bli intagen p den grenen. Nuvarande lydelse F reslagen lydelse R tten att fullf lja utbildningen enligt f rsta stycket g ller ven efter ett studieavbrott p h gst ett l s r f r studier utomlands. Detsamma g ller i fr ga om grengaranti enligt andra stycket, s vida inte skolhuvudmannen vid utf rdandet av garantin gjort uttryckligt f rbeh ll mot dess giltighet i h ndelse av studieavbrott. 20 § Den som har p b rjat en utbildning p ett specialutformat eller ett individuellt program i en kommun har r tt att fullf lja programmet enligt den plan som fanns n r utbildningen inleddes. Om eleven har medgivit att programmet ndras, har han r tt att fullf lja utbildningen p det ndrade programmet. R tten att fullf lja utbildningen g ller ven efter ett studieavbrott p h gst ett l s r f r studier utomlands.26 a § En elevs hemkommun r skyldig att betala ers ttning f r kostnader f r elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten g ller dock endast utbildning f r s dana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning d IB-utbildningen b rjade och endast om utbildningsanordnarens avgifter till International Baccalaureate Office (IBO) betalas av staten. Om parterna inte kommer verens om annat skall ers ttning utg med ett belopp som regeringen eller den myndighet regeringen best mmer beslutar. Denna lag tr der i kraft . Utan hinder av best mmelserna i punkt 6 i verg ngsbest mmelserna till lagen (1991:1107) om ndring i skollagen (1985:1100) g ller best mmelserna om r tt att fullf lja utbildningen efter ett studieavbrott f r studier utomlands endast de elever som g r p ett program. Sammanfattning av bet nkandet (SOU 1992:93) Svensk skola i v rlden Utredningens utg ngspunkter (kap. 2) Skolan har en nyckelroll n r det g ller att ge alla unga en grund f r att leva i en alltmer internationaliserad v rld. Utbildningens m l och inneh ll m ste utvecklas med internationalismen som ett f rtecken. Det finns allt fler ber ringspunkter mellan den svenska skolans internationalisering och svenska elevers utlandskontakter ena sidan, insatser f r utlandssvenska barn och ungdomar den andra. N r det g ller finansieringen av f rslagen anser utredningen att f rslagen m ste ses i ett vidare perspektiv n enbart utbildningsbudgetens. Utbyten och andra internationella kontakter (kap. 3) Intresset f r skolutbyten o.d. har kat de senaste ren, i f rsta hand inom ramen f r det europeiska samarbetet. EG/EU kan komma att utveckla program inom detta omr de. Ocks i den svenska skolan har intresset kat f r internationella skolkontakter, b de i form av resor och med hj lp av bl.a. datakommunikation. Internationella kontakter m ste ses som en del av skolans regulj ra verksamhet. Men det finns sk l att uppmuntra kommuner och skolor, som g r utbyten och tar andra kontakter. Utredningen f resl r att anvisas f r att st dja projekt som ger goda exempel p utnyttjande av utbyten och andra internationella kontakter som en del av undervisningen. Medlen b r disponeras av . En f ruts ttning f r st d b r vara att kommunen betalar lika mycket av egna medel. Varje kommun och varje skola skall sj lvklart b ra ansvaret f r sina internationella kontakter och f r den praktiska hanteringen av dem. Enligt utredningen finns det ett behov av centrala insatser f r att underl tta och st dja kommuner och skolor i denna verksamhet. Utredningen f resl r att ett centrum f r internationell kontaktverksamhet p skolomr det uppr ttas. Organisationen f r det f reslagna centret b r l sas i anslutning till en versyn inom av ansvarsf rdelningen betr ffande information om utlandsstudier, internationella kontakter m.m. mellan (), Centrala studiest dsn mnden (CSN), Verket f r h gskoleservice (VHS) och . Antalet svenska ungdomar p gymnasieniv , som studerar utomlands, r v sentligt st rre n antalet utl ndska elever i . F ruts ttningarna att ta emot utl ndska elever i gymnasieskolan m ste d rf r f rb ttras. Utredningen f resl r - att inordnandet av utbyteselever och andra utl ndska elever i gymna- sieskolans studieorganisation underl ttas genom att begreppet "extra elev" terinf rs, - att kommuner som tar emot extra elever inom av statsmakterna prioriterade utbytesprogram m.m. skall f s rskilda medel f r dessa elever samt - att det skall ses som en angel genhet f r kommunen att, p samma s tt som den i vissa fall m ste betala f r sina ungdomars utbildning i annan kommun, bekosta s dan utl ndsk utbildning som saknar motsvarighet i . Den helt verv gande delen av de svenska ungdomar, som studerar ett r utomlands p gymnasial niv , g r detta i engelskspr kiga l nder utanf r . Utredningen f resl r att diskussioner tas upp med i f rsta hand och om utbytesprogram eller andra anordningar som kar m jligheterna f r svenska gymnasister att f rl gga ett studie r till dessa l nder. L rar- och skolledarkontakter ven om internationaliseringsstr vandena ges h g prioritet i l rarfortbildningen, r det angel get att f rb ttra enskilda l rares m.fl. m jligheter till internationella kontakter. De statliga insatserna i detta syfte b r ocks koncentreras. Utredningen f resl r att sammanlagt (inkl. som redan disponeras av dels , dels ) anvisas till stipendier f r att fr mja l rares m.fl. internationella kontakter. Medlen b r disponeras av . Tillgodor knande av utlandsstudier (kap. 4) De flesta internationella verenskommelser om tillgodor knande av utlandsstudier g ller fullst ndiga utbildningar. Huvudfr gan f r utredningen har varit hur ett studie r i annat land skall kunna tillgodor knas som en del av utbildningen i gymnasieskolan. De flesta som l ser ett r utomlands f rl nger sin totala studietid med detta r. Det finns inte n gra best mmelser om tillgodor knande, inte heller n gon r tt att efter ett utlands r terv nda till den studiev g man l mnat.