prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Beloppen bör i enUghet med ovanstående kunna reduceras årUgen. Det bör ankomma på att utforma denärmare reglema för systemet efter överfeggningar med . Det ärinte möjUgt att redan nu redovisa en slutUg siffra på utjämningsbidraget för år1994. En riktlinje bör dock vara att det sammanlagda bidraget inte skaUöverstiga . I likhet med vad anförde i sintidigare nämnda rapport är det med hänsyn tiU verkets ekonomiska sitaation interimUgt att utjämningen sker annat än delvis på hittiUsvarande sätt direkt meUanverket (Kh de kommunala flygplatserna. Regeringen föreslår därför attLuftfartsverket får en nedsättning av sitt utdelningskrav för år 1994motsvarande 15 mUjoner kronor för dette ändamål. Återstående del avutjärrmingsbidraget bör befeste . Denna koppling är avsedd attge ytterUgare incitament tiU att påskynda de tidigare nämnda åtgärdema irationaUserande CKh utjämnande syfte inom verket. Nedsättningen avutdelningskravet bör vidare avtrappas i enUghet med planeringoch omfette 10 mUjoner kronor för och 5 nuljoner kronor för . Luftfartsverkethar redovisat sm årUga mUjörapport tiU regeringen. I rapporten för år 1992konsteteras att verkets omfettande åtgärdsprogram tiU skydd fÖr vattenmUjön nubörjat ge betydande resultet. Utsläppen tiU luft från luftferten av kohnonoxidoch kolväten har även minskat , medan utsläppen av kväveoxider harökat. Orsaken tiU det senare hänger delvis samman med flygets avreglering.Luftfartsverkets åtgärder för att förbättra mUjön kommer därför attintensifieras. Regeringen berörde i propositionen (prop.1992/93:179 bU. 2, bet. 1992/93:JoUl9, rskr. 1992/93:361) Åtgärder mot kbmatpåverkan m.m. det pågående arbetet för att minska luftfartens mUjöpåverkan, och understtök att dette bör fortsatte med oförminskade ansttängningar. Regeringen uppmärksammade i detta sammanhang det omfettande aibete mom deintemationeUa luftfartsorganisationerna, där i Prop. 1993/94: KX)inånga feU är pådrivande, som har tiU avsikt att leda tiU intemationeUa Bilaga7 överenskommelser om bl.a. skärpte certifikafregler för nya flygplans-ochmotortyper och ökade möjUgheter tiU mförande av ekonomiska styrmedel fÖr attreducera flygets emissioner. De pågående stadiema förväntes lecfe tiU ändradeintemationeUa överenskommelser . SärskUt kan isammanhanget nämnas att ett omfettande arbete bedrivs inom den Nordiskaarbetsgmppen för luftfartens mUjöfrå-gor (NALM) i syfte att bl.a. samordna denordiska ländemas ståndpunkter i olika intemationeUa fora och att informera omutvecklingen på området. I gmppen, som är tiUsatt av de nordiskaluftfertsdirektörema, ingår representanter for departement, luftfartsverk,flygbofeg och mUjömyndigheter i , , ckU . har i treårsplanen för åren1994-1996 för förste gången fegt fest särskUda mål fÖr sitt mUjöarbete. Dessainnefettar att verket i arbetet med intemationelfe normer skaU verka för enskärpning av gällande buUer- och avgasnormer för s.k. kapitel 3-flygplan dvs.de mest tystgående och vanUgt förekommande flygplanstyper med i medeltal (A) resp. sänkte utsläpp av kväveoxider. Vidare skaU verket under år1994 upprätte en särskUd handlingsplan för att motverka negativa mUjöeffekterav flygets avreglering. E)essutom skaU åtgärder för skydd fÖr mUjönfrån utsläpp av avisningskemikaU-er för flygplan ha vidtegits vid aUa verketsflygplatser, och från utsläpp av banavisningskemikaUer vid alfe verketsflygplatser med en årsför-bmkning över urea. Regeringen anser att den avverket redovisade inriktningen innefettar vUctiga deUnål i mUjöarbetet momluftfartssektorn. har regeringen fettet beslut omfeststäUande av mUjö-villkor enUgt mUjöskyddslagen för ochBorlänge-Dala Airport flygplatser. Arbetet med koncessionsprövning av de civUatrafikflygplatserna fortgår planenligt. EnUgt intemamålsättning avses en förste omgång av dessa mUjörevisioner ha genomförts underår 1995. Vidare har regeringen givit tiUstånd enUgt natarresurslagen föranläggande av en ny flygplats i i avsikt att ersatte dennuvarande, som är olämpUgt pfecerad ur bl.a. mUjösynpunkt. De mUjöviUkor som successivt feststäUs i sambandmed prövningarna av flygplatser enUgt mUjöskydds- eUer natarresurslagamainnebär ett ökat tryck på luftfertssektom att påskynda mUjöåtgärder för attinte flygtrafiken i firamtiden mot bakgmnd av förvänted trafikökning skaUbehöva påverkas av restriktioner. SpecieUt gäller dette restriktioner for totalbuUermängd på resp. utsläpp tiU luft av kväveoxider och koldioxid vidArlancfe. MUjövillkoren innebär vidare ökade kostnader för somflygplatshåUare. Bl.a. mot denna bakgmnd, samt att flygbolagensmarknadssitaation efter avregleringen iimeburit vissa tendenser tiU ett ökat utayttjande av äldre mUjömässigt sämre flygplan, har beslutet att införa buUerrelaterade landningsavgifter vid sina flygplatser . Sådanaavgifter är intemationeUt tUlåtaa och tiUämpas på många andra håU i världen, t.ex. påOslo-Fomebu flygpfets. Avgiftsjusteringen innebär att mindre bullrandeflygplan certifierade enUgt kapitel 3 får sänkte avgifter medan äldreflygplan certifierade enUgt kapitel 2 fär höj(fe avgifter inom ramen förett totalt sett oförändrat avgiftsutteg. Sammanteget innebär verkets åtgärd attden kostaadsmässiga skillnaden i landningsavgifter meUan ett kapitel 2- och ettkapitel 3-fiygplan kommer att uppgå tiU . Det bör noteras att åtgärdenäven bedöms ge mUjömässiga fördelar beträffande minskade utsläpp tiU luft. tidigare nämncfe propositionen berördes även behovet av en översyn av deekonomiska styrmecUen inom luftfarten med hänsyn bl.a. tiU de förändrademarknadsfömtsättningama. Frågan bereds nu inom regeringskansUet. 1993/94:100 Bilaga 7 1.gcxlkänner vad regeringen anfört omupphandling av olönsam regionalpoUtiskt vUctig flygtrafik, 2.gcxlkänner vad som anförts omresultetatjämning meUan stetUga och kommunala flygpfetser, 3.gcxlkänner inriktningen på mUjöarbetetinom luftfartsområdet. Sammanfattningav regeringens överväganden: - förslag tiU nya verksamhetsmål börgcxlkännas. Mål bör även utformas för myndighetsverksamheten. - Nya ekonoiniska mål föreslås för verkets avkastningoch utdelning. - bör få vissa utökade finansielfebefogenheter bl.a. beträffande placeringar i andra banker än . - Investeringsplanen bör omfette2,2 mUjarder kronor och huvudsakUgen inriktes mot ett nytt flygtrafikledningssystemsamt mot utbyggnad av den tredje mUbanan på , som beräknas tesi drift . - Verkets nya poUcy för ramp- och expeditionstjänstsom bör läggas fest innebär klara regler for marknadstiiUträde och ökademöjUgheter tiU konkurrens. utreder en ny avgränsadverksamhetsform för ramp- och expeditionstjänsten vid de tre störsteflygplatserna. VerksamhetensmrUctning m.m. Prop. Verketstreårsplan för 1994-1996 har en något annorlunda utformning än tidigare vadgäUer målformuleringar ete. Luftfartsverketshuvuduppgifter i enhghet med verkets mstruktion är: - att främja utvecklingen av den civife luftferten, - att driva och förvalte stetens flygplatser for civUluftfert, i - att utöva tiUsyn över flygsäkerheten for den civifeluftfarten, - att svara för flygtrafiktjänst i fred för civU CKhmiUtär luftfert, - att svara för skyddet av mUjön mot föroreningarftån civU luftfart, samt - att ombesörja beredskapsplanläggning for civifeflygtransporter. Verket har utifrån dessa huvuduppgifter feststäUtsyfte och strategier för verksamheten. Som syfte anges att verket skaU främjaett säkert, konkurrenskraftigt och mUjöanpassat flyg för att tiUgodosemänniskors resbehov CKh näringsUvets behov av vamtransporter genom att bedrivaflygpfetsverksamhet, flygtrafiktjänst, flygsäkerhetsarbete ochluftferts-poUtiskt arbete. Verket redovisar vidare i sin treårsplan strategierriktede tUl olika kunder och intressenter, som bl.a. betonar säkerhet,snabbhet och tiUgängUghet. hemstäUer att regeringen feststäUerflygsäkerhetsmålet att flygsäkerhetsstandarden skaU vara lägst i nivå med densom finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Verket anger vidare, som ett led i de utarbetedestrategiema, intema mål för treårspericxlen vad gäUer volym, mätt i fiygetsandel av den inrikes långväga persontrafiken, som avses för bibehåUaspå nivå och för ökas tiU . Intema mål anges även vad gäUer kvaUtet, mätt iandel nöjcfe kunder eUer motsvarande. SlutUgen anges intema mål förmUjöarbetet, vilka behandlats tidigare. VadgäUer verkets huvuduppgifter överenstämmer dessa med gäUande insöiiktionsformuleringar och är i sak oförändrade, varför regeringen inte har någonerinran mot dessa eUer verkets verksamhetsinriktning under treårsperioden1994-1996. Det syfte CKh de strategier och mål som redovisas itreårsplanen är genomgående nyformulerade, bortsett från flygsäkerhetsmålet. De ersätter de verksamhets- och affärsidéer och servicemål som tidigare redovisats. AUmänt kan sägas att de nya definitionema och målen är mer inriktede mot marknad och mätning av kundernas uppfettning om verkets verksamhet än mot preciserade mål för produktionen. Regering en har ingen erinran mot denna allmänna inriktning. Eftersom de tidiga- "" reservicemålen för olika produkter årUgen feststäUdes av in- Prop.1993/94:1(X) nebär den föreslagna modeUen att verket ges störrefrihet att Bilaga 7 utforma verksamheten utifrån huvudsyftet. får enUgtregeringens mening ses som en nödvändig anpassning tiU den nyakonkurrenssitaa-tionen på flygmarknaden. Det är emeUertid i dette sammanhanglämpUgt att även syftet med verksamheten fortsättningsvis feststäUs av rikscfeg(Kh regering. Vad gäUer målen för myndighetsverksamheten harregeringen ingen erinran mot flygsäkerhetsmålet, som är oförändrat. Regeringenanser dämtöver att i näste treårsplan bör föresfe liknande måläven för övriga delar av verkets myndighetsutövning. Luftfartsverketövergår firån tiU s.k. bolagsmodeU i redovisningen, CKh redovisardärmed förslag tiU nya mål för utdelning, avkastning och soUditet i enUghetmed denna. Verket lyfter nu cKkså in sitt pensionsåtegande i balansräkningen. TiU gmnd för treårsplanen som verket redovisarUgger en bedömd trafiktiUväxt fiam tiU på 3,3-4,9 %för inrikes, 5,0-6,för utrikes flygtrafik och 0-2,fÖr chartertrafik påsvenska flygpfetser. Genom ett fortsatt aktivt rationaUseringsarbete beräknaspersonal- och övriga driftresurser, ttots denna förväntede trafiktiUväxt, kunnaminska i volym jämfört med . Ettinflationsantegande finns i planen på . Verket föreslår i planen att utdelningskravet ifortsättningen bör anpassas tiU nivån hos de 75-100 störsfe företegen i Sverigemom transport- och servicebranschen. Beroende på vinstens storlek och behovetav kapital varierar utdelningen hos dessa normalt meUan 2 och under enkonjunktarcykel. Ugger utdehiingen hos dessa företeg i botten avdette intervaU. Verket föreslår som avkastningsmål för åren1994-1996 en avkastning på totalt kapital motsvarande i slutet avpericxlen. föreslås en avkastning motsvarande exkl.pensionsåtegan-det som införs i balansräkningen dette år tiU följd avbofegsmodeUen. Resultetet före dispositioner i planen för åren1994-1996 uppgår tiiU 281, 636 resp. 773 mUjoner kronor, avkasöiingen tiU 9, 14resp. och utdehiingen 167, 180 resp. 278 mUjoner kronor. Verket föreslår som mål att soliditeten med de nyaredovisningsprincipema senast vid utgången av skaU vara . SomytterUgare mål anges att soUditeten exkl. pensionsåtegandet vid utgången av år1994 skaU uppgå tiU . EnUgt planen uppgår soUditeten enUgtde nya beräkningsgmndema tiU 28, 31 resp. . Verketföreslår ett oförändrat prismål som 97 innebär attluftfertsavgiftema får öka med högst av nettoprisindex. 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 Verketvisar i treårsplanen att luftfartsavgiftemas nivå Prop.1993/94:100 kraftigt understigit såväl nettoprisindex som prismålet, ochfortsätter att Bilaga 7 göra dette enUgt verkets prognos fram tiU . Målet för totalproduktivitet, beräknad somprisrensad kvot meUan totafe intäkter och totala kostaader, föresfes vara 3 %per år i genomsnitt för treårspericxlen 1994-1996. Målet är i principoförändrat jämfört med innevarande treårsplan. investeringar inriktas främst påersättningsinvesteringar samt på investeringar för flygsäkerhet (Kh g(xl mUjö.Dessutom ingår vissa kapacitetshöjningar inom flygtrafiktjänsten och enpåbörjad investering i en tredje mUbana vid . Verkets föresfegna planinnefettar 2,2 mUjarder kronor, vilket i princip är oförändrat jämfört medföregående treårsplan. Genom att kapaciteten på de två befintUga mUbanoma påArlanda genom särskUda åtgärder planeras att höjas från maximalt 60 tiU 70starter CKh landrungar , bedömer verket att tredje mUbanainte behöver tas i drift . Härigenom åstedkoms en minskning avmvesteringsnivån under innevarande planperiod 1993-1995 med ca 260 mUjonerkronor. Fmansieringen av investeringama föresfes ske genom intem finansieringtiU CKh i övrigt genom riksgäldslån och annan extem finansiering. föreslår i tteårsplanen att verketfår vissa ytterUgare finansiella befogenheter för att effektiviserafinansfunktionen. Verket föreslår att man får dels rätt att låna kortfristigt ibank inom givna ramar, dels möjUghet att placera överskottslikviditetkortfristigt i bank eUer i stetsgaranterade skuldebrev. Vidare föreslås att manfår befogenhet att använda derivatinstmment for att skydda sig mot ränte- ochvalutakursväxlingar. Någon beloppsgräns för upplåning föreslås inte av verket,eftersom upplåningen styrs av de ekonomiska målen från ägama vUket tidigarebehandlats. har rätt att låna 300 mUjoner kronori CKh har dessutom en rörUg kredit där påytterUgare 100 mUjoner kronor. Somfiamgått i inledningen av luftfårtsavsnittet har flygtrafiken under de senasteåren drabbats av en kraftig nedgång, mycket beroende av den intemationeUalågkonjunktaren. Med de starka samband som finns meUan ekonomisk tiUväxt ochefterfrågan på flygresor fömtses en fortsatt svag trafikutveckling under denärmaste åren. bedöms däremot finnas fömtsättningarfor gcxl tiUväxt i ekonomin intemationeUt sett och därmed för en större ökningav flygtrafiken. treårsplan för åren 1994-1996präglas dels av en anpassning tiU denna svaga trafikutveckling , dels av de nya fömtsättaingama med anledning av avregleringen av luftfarten i . Verkets pågående kraftfuUa rationaUseringsprogram är en del i den nödvändiga anpassningen tiU de nya marknadsfömtsättningama. Regeringen anser att målet för produktivitetshöjning är vUctigt i dette ° sammanhang.Regeringen har ingen erinran mot verkets föreslagna mål Prop. 1993/94:1(X)för totalproduktivitetshöjningen , men Bilaga 7viU även lyfte fiam verkets intema målsättning att minskapersonal- och driftresurser jämfört med . föreslår i årets treårsplan nya ekonomiskamål för verket efter införandet av bolagsliknande former i redovisningen. Somframgår av inledmngen av denna bUaga tiU budgetpropositionen redcjvi-sarregeringen nu enhetUga riktUnjer för styrningen av affärsverksamheten inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde. Dessa innebär att stetensägarkrav på ekonomi ges en mer rencxlfet affärsmässig karaktärsom ansluter tiU villkoren för andra större företeg. Målen avviker därvid inågra avseenden från de av verket föresfegna. Målet för avkastning bör, i enUghet med de genereUariktlinjema, mätes i justerat eget kapital efter skattemotsvarighet. bör det långsiktiga avkastningsmålet forLuftfertsverket vara . Vad gäUer utdelningen tiU ägaren bör denna, enUgtsamma riktlinjer, feststäUas årUgen av regeringen i samband med bokslutetsfeststäUande. Utdehiingskravet bör därvid festställas med ledning av aktaeUutdehiing hos de större börsnoterade fÖretegen. Med aktaelfesiffror motsvarar dette på justerat eget kapital efter skattemotsvarighet. Beträffande soliditeten har verket föreslagit sommål att denna skaU uppgå tiU vid utgången av . Regeringenanser att dette kan tjäna som riktmärke tUls vidare. Regeringen anser emeUertidatt i treårsplanen bör lämna ett förslag påett långsiktigt soUditetsmål för verket mot bakgmnd av bl.a. de nya ägarkravenpå avkastning och utdehiing samt en bedömning av den ekonomiska risksitaationeninom luftfertssektom. har i en särskUd skrivelse tiUregeringen redovisat ett förslag tiU finansiering av SkyCityanfeggnmgen vid som är färdig att tas i bruk. Den föreslagnafinansieringslösningen för anläggningen har haft utgångspunkten attanläggningen inte skaU påverka balans- och resultefräkningar.Anläggningen föreslås ägas under av Försäkringsbolaget och förvaltesav verkets dotterbolag . har för sindel begärt vissa kompletteringar bettäffande redovisningen av anläggningenm.m. I enUghet med vad regeringen anförde i föregående års budgetpropositionbör denna fråga ut tiU bokslutet . Regeringen har i avvaktan pådette nu beräknat ekonomiska mål utan hänsyn tiU en eventaeUpåverkan på verkets balans- och resulteträkning av . Om så blir feUetkommer regeringen att återkomma tiU i denna fråga. Regeringen har ingen erinran mot det föreslagnaprismålet fÖr plan perioden på högst av nettoprisindex och stöder den i treårsplanen firamlagda restriktiva planen för verkets prisutveckling . Regeringen fömtsätter att verket fortsätter arbetet med att 99 stödjafiygbranschens återhämttung bl.a. genom åtgärder i prissystemet Prop.1993/94:100 inom ramen for detta prismål och övriga ekonomiska mål. Regeringen delar synen på investeringsinriktningenför , som i huvudsak är oförändrad jämfört med innevarandeplanperiod. Genom refetivt begränsade investeringsåtgärder på befintUgtbansystem har verket kunnat senarelägga anläggandet av öedje mUbanamed , vilket bedöms som fördelaktigt i nuvarande marknadsfege.Investeringsomfettningen på ca 2,2 mUjarder kronor bedömer regeringen somlämpUg. RUcsdagen (prop. 1990/91:29, bet. 1990/91:FiU4,rskr. 1990/91:38) har beslufet om villkor och former för affärsverkenslånefinansiering och pfecering av överskottslikviditet. Beslutet innebär bl.a.att affärsverken skaU ges möjUghet att låna och pfecera överskottsmedel iandra kreditinstitat än . \id gäUer försfeg tiU utökadefinansiella befogenheter bör, mot denna bakgmnd, verket ges rätt att lånakortfristigt i bank. Anbud måste dock aUtid infordras från Riksgäldskontoret.En total låneram för dette även inkluderande kort- och långfristiga lån iRUcsgäldskontoret bör feststäUas för . Regeringen föreslår ensådan ram på 3,5 mUjarder kronor, gällande tiUs vidare. Av denna ram avser 700mUjoner kronor nya lån och återstoden redan befintUga lån. börockså ges möjUghet att placera sin överskotts-hkvidittt kortfiristigt i bankeUer i stetsgaranterade skuldebrev. I genomsnitt bör dock dessa placeringarinte överstiga av överskotts-Ukviditeten. Verket bör vidare ges rätt attanvända derivatinsöiiment för att skydda sig mot ränte- och valutakursväxUngar.En fömtsätming är dock att presenterar enfeststäUd riskpoUcy för sin finansförvaltning. I enUghet med vad regeringen sålunda anfört omstymingen av , bidrag tiUkommunala fiygpfetser och med senare redovisade beräkningar beöäffande det ekonomiskafeget kan följande tebeU beräknas beöäffande verkets ekonomiska UtveckUng: Resultetefter 108 194 193 RäntebUitetpå eget 6 25 26 kapital efter skatt % SoUditet% 27 30 33 IOQ Ramp- och expeditionsänstm.m. Denförändrade marknadssitaationen genom avregleringen av inrikes-fiyget liksom denpågående anpassningen tiU EG har föranlett att utarbete en nypoUcy för konkurrens vid ramp- (Kh expeditionstjänst ("groundhandling"). Den nya poUcyn innebär i korthet attLuftfertsverket ansvarar för att ramp- CKh expeditionstjänst finns på varjeflygpfets och är organiserad så att effektivitet, neutraUtet, god service ochsäkerhet garanteras. Ramp-CKh expeditionstjänst betraktes som en kommersieUverksamhet, (Kh om en flygpfets fysiska, mUjö- (Kh säkerhetsmässigafömtsättningar medger skaU konkurrens skapas. På flygpfetser med över 2 mUjonerpassagerare , Arlancfe (kULandvetter, skaU konkurrens säkerstäUas genom minst två operatörer.Luftfertsverket kommer enUgt poUcyn, i likhet med vad gäUer för andrakommersieUa tjänster, att te ut en ersättaing av operatörer av ramp- (kU expeditionstjänst förmarknadstiUträdet. Företeg som konkurrerar om ramp- (kU expeditionstjänst skaU enUgt poUcynges likvärdiga konkurrensfömtsättningar. I de feU ramp- ochexpeditionstjänst bedrivs i konkurrens skaU verksamheten så långt möjUgtavgränsas från annan verksamhet inom verket. Vidare skaU den egna verksamhetenha minst en sådan lönsamhet som motsvarar ersättningen för marknadstiUträdetför en annan operatör samt de kostaader som verksamheten medför. Som en följd av dessa ökade krav på särskUjning avLuftfartsverkets ramp- ckU expeditionsverksamhetdär den bedrivs i konkurrens har inlett enanalys av fömtsättningar för och möjUgheter tiU nya verksamhetsformer vad gäUersådan tjänst vid verkets tre störste flygplatser. Det bör i sammanhanget nämnasatt i med anledning av förslag i föregående års budgetproposition(prop. 1992/93:100 bU. 7) bemyndigade regeringen att beslute om överföring tiUbolagsform av sådan kommersieU verksainhet som kan bedrivas på en fimgerandemarknad och är så långsUctigt stebU att den kan bedrivas utan subventioner. Den nu behandlade poUcyn för ramp- ochexpeditionstjänst innebär klarare regler för marknadstiUträde och ger utökademöjUgheter tiU konkurrens. PoUcyn ansluter tiU EG:s aktaeUa synpunkter på hurregler på området bör vara utformade. Verket följer emeUertid EG:s utvecklingpå området, och har förklarat sig vilUgt att anpassa sin poUcy tiU nyaEG-regler när sådana festiagts. Regeringen, som inte anser att övervägande skäl nufinns för ett krav på konkurrens även på mindre flygplatser där ramp- ochexpeditionstjänst ingår som en integrerad del i flygplatsverksamheten, haringen erinran mot den av framlagda poUcyn. Förslag tUl rUcsdagsbeslut Prop. 1.gcxlkänner vad som anförts ominriktning, syften och målsättningar för verksamhet underpericxlen 1994-1996, 2.gcxlkänner vad som anförts omekonomiska mål CKh ramar för verksamhet under pericxlen1994-1996, 3.godkänner vad som anförts omLuftfartsverkets investeringsplan , 4.godkänner vad som anförts om poUcy förramp- ckU expeditionstjänst, 5.bemyndigar regeringen att feststäUautdehiing för i enUghet med vad som anförts. Anslagför /95 Prop. Beredskap för civil luftfart ' " 1992/93 Utgift 62 924 235 Reservation 624 578 1993/94 Anslag* 67 352 000 1994/95 Förslag 71 443 000 *Anslaget benämnes /94 E 1. Beredskap för civil luftfert. Verksamheten under ansfeget omfettar planläggningoch förberedelser för flygtransportiedning, flygplatsdrift ochflygtransportverksamhet under beredskapstiUstånd och krig. Luftfartsverkethar beräknat medelsbehovet enUgt tiU 70,2 mUjoner kronor.Dessutom begär verket att en mUjon kronor i kostnader för driftväm vidLuftfartsverket, som hittiUs belastet affärsverket, nu överförs tiU anslaget.SlutUgen begär 25,4 mUjoner kronor som kompensation för demedel som enUgt innevarande års regleringsbrev får utayttjas för verksamhet vidTrafikflygarhögskolan (TFHS) under /94. Sammanlagt äskar därmedLuftfartsverket 96,6 mUjoner kronor för /95. Regeringenhar tidigare denna dag (prop. 1993/94:125) på tiUäggsbud-get för budgetåret1993/94 anvisat 25,4 nuljoner kronor för TFHS:s verksamhet överFörsvarsdepartementets huvudtitel, varigenom några medel för dette ändamål intekommer att behöva tes i anspråk under innevarande budgetår fiån anslagetBeredskap för civU luftfart. Något behov av kompensation /95 förkostaader för sådan verksamhet vid TFHS finns därmed inte längre. I tidigare nämnda proposition har anslaget tiUförtsytterUgare for utökade beredskapsåtgärder under budgetåret1993/94. Beredskapsinsatsema inom flygsektom har stor prioritet,bl.a. vad avser säkerstäUande av underhåUskapacitet och reservdelslager förtyngre flygplan i . För /95 bör medel tiUdelas enUgtÖCB:s programplan inkl. pris- och löneomräkning, och regeringen förordarsålunda ett anslag på . Vad gäUer kostaadema för driftvämdelar regeringen synen att dessa kostaader i fortsättningen inte bör bäras avaSarsverk-samheten. Regeringen anser att dette ändamål bör kunna tiUgodosesinom den föreslagna medelsramen för anslaget. FörslagtUI rUcsdagsbeslut Prop. tiUBeredskap för civil luftfart för /95 anvisar ettreservationsansfeg på .