prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Lånebehovets utvecklingmellan /95 och 1998/99 Prop. Bilaga 1.2Lånebehovet rainskar något från av BNP eller ca 196railjarder kronor för budgetoret 1994/95, till av BNP eller ca 99miljarder kronor /99. Den förbättring som sker beror på det rainskandebudgetunderskottet och det sjunkande underskottet i Arbetsmarknadsfonden.Utvecklingen av lånebehovet är liksora budgetsaldot storkt förknippad raedvilken ekonomisk utveckling som antes gälla . Den sterka tillväxtmed ett relativt högt kapacitetsutnyttjande som antes, storker skattebasernaoch därmed ökar stetsbudgetens skatteinkoraster, saratidigt som den sjunkandearbetslösheten leder till att utgifterna förarbetsraarknadspolitiska åtgärder minskar. Även redan fettede politiska beslutpåverkar utvecklingen av lånebehovet . Beslut om att kraftigtskära ner utgifterna för räntebidragssystemet, dvs. rainska subventionerna förbostedsbyggande. Dessutora att late utgiftema minska och inkomsterna öka ienlighet med regeringens förslag i kompletteringspropositionen och riksdagensprincipbeslut att genoraföra ett saneringspro-grara inom denoffentliga sektom påverkar lånebehovets storlek. Att förbättringen av stetenslånebehov inte blir större förklaras av att utgifteraa förräntor på stetsskulden ökar med i genomsnitt per ån Stetsskulden ochdärraed även stetsskuldsräntoma utvecklas således raycket oroväckande.Utvecklingen av stetsskuldräntorna förklaras av ovan näranda utveckling avstetsskulden samt en periodiseringseffekt som uppster p.g.a. attRiksgälskontoret under innevarande budgeter emitterat stetsobligationer tillöverkurser, vilka innevarande år redovisas som inkomsträntor under postenräntor på stetsskulden och som senare för lösen underLK-perioden redovisas som ökade utgifter för räntor, se vidare kapitel 2.3.2. 8 RUcsdagen 1993/94. 1 samL Nr 150. 6 AP-fonden Prop. Enparlamenteriskt sammansatt arbetsgrapp har lämnat ett betänkande medförslag till reformerat pensionssystem. Förslaget kommer, om det genoraförs,att få avsevärda konsekvenser för de framtida ATP-pensionerna och därraed förAP-fonden (se även avsnitt 3.1). Eftersom ett huvudsyfte med LK-kalkylen är attredovisa ekonoraiska konsekvenser av redan fettede beslut, och reformen ännuinte är besluted, koraraer följande genoragång av AP-fonden inte att beakteeffekterna av den föreslagna reforraen. Utgångspunkten för beräkningarna kommerdärför att vara nuvarande regelverk. ATP-utgiftemafinansieras i huvudsak med arbetsgivaravgifter och avkastning på AP-fondenskapitel. Under innevarande år uppgår ATP-avgiften till avavgiftsunderlaget. ATP-systemets förmåner utgörs huvudsakligen av ålderspensionoch förtidspension. Densvaga utvecklingen av avgiftsunderlaget för ATP-avgifter i korabination raedallt högre ATP-pensioner för nytillkommande pensionärer gör att ATP-systemetsutgifter ökar väsentiigt snabbare än inkorastema. Trots en gynnsam demografiskutveckling under 1990-telet koraraer allt störte delar av AP-fondensränteinkoraster att tes i anspråk för de löpande pensionsutbetelningama. Underbudgetoret 1994/95 beräknas avgiftsinkomsterna finansiera av de totolaATP-utgiftema, raedan resterande av utgiftema finansieras med fondenskapitolavkastning. Avgiftsfinansieringsgraden avtor under hela LK-perioden,vilket återspeglas i en trendmässig nedgång av det finansiella sparandet iAP-fonden (diagram 6.2). Under LK-periodens sisto år beräknas det finansiellasparandet bli negativt. Detto innebär att fondkapitolet kommer att finansierade löpande ATP-utgiftema fr.o.m. . Om det av beslutodesaneringsprogrammet hade beaktots skulle det finansiella sparandet i AP-fondenha varit positivt (ca ) även vid LK-periodens slut. AP-fondensinkomster och utgifter redovisas i diagrara 6.1. Inkorastemaär uppdelade på dels arbetsgivaravgifter, dels ränteinkoraster Diagram 6.1 AP-fondensinkomster och utgifter /89 - 1998/99. Miljarder kronor ilöpande priser. 1993/94:150 BUaga1.2 88/89 90/91 92/93 94/95 96/97 98/99 Ränte ink mm Utgifter Idiagrara 6.2 redovisas AP-fondens finansiella sparande, vilket motsvaras av deårliga differenserna raellan totola inkomster och utgiften Diagram6.2 AP-fondens fmansiella sparande /89 -1998/99. Miljarderkronor i löpande priser. Urdiagramraen 6.1 och 6.2 fraragår att det finansiella sparandet i AP-fonden ärpositivt fiam till LK-perioden siste år. Som ett resultot av dette kommerAP-fondens kapitel att växa under hela LK-perioden vilket fiamgårav diagram 6.3. Även om tillväxttekten avter raarkant under Prop. 1993/94:150slutet av perioden koraraer tillskottet dock att vara positivt. Under LK- BUaga1.2 periodens siste år beräknas fondkapitelet uppgå till ca 610 railjarderkronor, vilket innebär en ökning raed jämfört raed . Diagram6.3 AP-fondens stäUning, dvs. fondbehåilning, /89 - 1998/99.Miljarder kronor i löpande priser. AP-fondensfondstyrka anger storleken på de löpande pensionsutbetelningama i relationtill fondens storlek. Fondstyrkan avtor trendmässigt vilketförklaras av att dels de årliga ATP-utbe-tolningama ökar, dels det åriiganettotillskottet i form av finansiella sparande nunskar successivt. I början avperioden tecker fondens tillgångar pensionsutbetelningar för ca framåt.År 1997 beräknas fondens tillgångar klara utbetelningar fraraåt. Diagram6.4 Fondstyrkan i AP-fonden /89 -1998/99. Miljarderkronor i löpande priser Prop.1993/94:150 Bilaga 1.2 89 90 91 92 94 95 96 97 98 99 7 Budgeteffekter av medlemskap i 'p- 1993/94:15Ö BUaga 1.2 Effekter på statsbudgeten Sverigeoch den Europeiska Unionen (EU) har kommit överens om ett avtel om svensktraedleraskap i EU. Avtelet kommer att bli föreraål för folkomröstning den 13noveraber . Under föratsättning att avtelsför-slaget godkänns avEuropaparlamentet samt ratificeras av och medlemsländerna beräknasSverige bli medlera i EU fr.o.m. . Medlemskapeti EU påverkar stetsbudgeten i fiera avseenden. De viktigaste budgeteffekternaav medlemskapet är effekterna på såväl utgifts- som inkomstsidan avförändrade samhällsekonomiska föratsättningar i form av bl.a. högre tillväxtoch lägre ränteläge. Ettantel poster innebär inkomstminskningar eller utgiftsökningar på Stetsbudgeten.Den störste av dessa är avgiften till EU-budgeten. Andra poster är avgiftentill Europeiska investeringsbanken (EIB), anpassningen till unionens regelverksamt skattebortfell till följd av den inre raarknaden (alkohol- ochtobakskatter). Därtill koraraer budgeteffekter av EU-stöd till den svenskaekonomin. Regeringen kommer att redovisa närmare beräkningar avbudgeteffekterna och deras finansiering . Densvenska avgiften till gemenskapsbudgeten kan inte beräknas slutligt förrän engemenskapsbudget som inkluderar feststellts. förvänteslägga ftam en tilläggsbudget sedan saratiiga ratifikationer avslutets. Infördenna tilläggsbudget kommer regeringen att närmare diskutera det ekonomiskaunderlaget för beräkningarna raed . De beräkningar som kan görasi dette skede är en skattning utifrån förhandlingsresultetet, påbudgetorarådet (inkl. den ännu inte införlivade budgetöverenskonimelsen frånEU:s toppmöte i i deceraber 1992), och nuvarande prognoser för densvenska ekonomin. Beräkningarna bygger på gemenskapsbudgetens inkomststrakturför 1995. Densvenska avgiften kan utifrån dessa utgångspunkter, utan nedan redovisade infesning,beräknas till ca 1995. Detavtel sora träffets mellan och EU innebär att inledningsvis fårlättnader i form av en infesning av budgetevgiften. Infesningen omfetter ettfest belopp om totelt 1 027 miljoner ecu under medlemskapets förste ,vilket med en kurs om per ecu raotsvarar ca 9,3 miljarder kronon Undermedleraskapets förste år uppgår budgetlättnaden till ca ,till ca , under tredje till ca 0,7 ochunder det fjärde året till ca . Med hänsyn tegen till denöverenskommna infesningen av den svenska Prop. 1993/94:150 avgiften kanavgiften - dvs. det belopp sora skall överföras från BUaga 1.2 stetsbudgetentill EU-budgeten - preliminärt beräknas tiU 13,9 miljarder Medlemskapetirmebär att vissa utgifter som finansieras över stetsbudgetenblir föremål för unionens gemensamma politik och därraed finansieras överEU-budgeten. direkte avlyft kan beräknas till ca för1995. Kvarstoende finansieringsbehov för budgetevgiften blir därraed ca 8,9railjarder kronon När infesnings-perioden är slut beräknas budgetbelastningensuccessivt ha stigit till ca 1999 efter det att hänsyntegits till avlyften från den svenska stetsbudgeten. 8 Den kommunala sektorn 'p- 1993/94: 150 Denkoraraunala sektom orafetter borgerliga kommuner, landsting samt kyrkligakommuner, dvs. församlingar, pastorat och andra kyrkliga samfäUigheten Tillsektom räknas även den verksamhet som bedrivs i samarbete raellan koraraunereller landsting i forra av kommunalförbund. Landstingens verksamhet har,framförallt under 1960-telet, byggts ut i snabbare takt än komraunemas. Därraedhar landstingens andel av den kommunala sektora ökat från ungefär 1/8 under1950-telet till dagens andel på ca 1/3. Mellanåren 1985 och 1991 hade sektora ett negativt finansiellt sparande på raellan 2och per ån Inkomsterna teckte de löpande utgifterna raedanen del av investeringarna finansierades raed upplåning, försäljning avtillgångar eller neddragning av rörelsekapitalet. Kommunsektornsfinansiella sparande förstorktes då ett finansiellt överskott på16 miljarder kronor uppstod. beräknas det finansiella sparandet hauppgått till 25 railjarder kronon De stora positiva resultoten förklaras tillstörsto delen av den nedväxling av pris- och löneökningstokten sora skett desenare åren i korabination raed ökade skatteintokter till följd av den tvåårigaeftersläpningen i det garala systemet för utbetalning avkoniraunalskatteraedel. År1994 beräknas det finansiella sparandet korama att uppgå till 12 miljarderkronon Anledningen till minskningen är de tillfälliga effekter sora förstorktsektorns finanser . I tobell 8.1 redovisas denkommunala sektorns finansiella sparande åren 1994 - 1999 enligtLK-beräkningaraa. TabeU 8.1 Den konununala sektoms finansiella sparande Miljarderkronor i löpande priser 1995 1996 1997 1998 1999 Finansiellt sparande 12 0 4 11 19 24 Beräkningenbygger på de krav på realt oförändrade utgifter för offentlig konsuration somangavs i förra årets reviderade finansplan. försämrasdet finansiella sparandet något, men är fortferande positivt. Under resten avLK-perioden uppvisar kalkylen för kommunsektora ett positivt finansielltsparande på mellan 11 och 24 miljarder kronon Det är framförallt raellan åren1996 och 1998 som det enligt beräkningen sker en kraftig förbättring. Till stordel förklaras förbättringen av skatteinkomsternas förväntode positiva utveckling samtidigtsom konsumtionen antos anpassas till det skattefinansierade utrymmet. Kommunsektorns inkomsterantos öka raed i genomsnitt vilket kan jämförasmed stotens brattoinkorastökning på . Förbättringen av detfinansiella sparandet orsakas inte av någon minskning av den komraunalasektorns reala tillgångar . I stollet antosrealinvesteringarna öka. Givet att det kommunalaskatteuttoget inte höjs och att de stetliga överföringarna till kommunernautvecklas restriktivt blir slutsatsen att den kommunala sektora stor införbetydande behov av ytterligare anpassmng p.g.a. kravet på realt oförändradeutgifter för offentlig konsumtion. Handlingsutrymmet för koramuner ochlandsting kommer till stor del att bestämmas av möjlighetema att omfördelaresurser, effektivisera och öka avgiftsfinansieringen. 1993/94:150 BUaga1.2 8.2 Inkomster och utgifter Idiagram 8.1 redovisas den kommunala sektoms inkomster och utgifter . Diagram 8.1 Denkommunala sektoms inkomster och utgifter Inkomster 383 miarder kronor Utgifter ifereringar till hushåll9% Utgifterna och inkomsternai affärsdrivande verksamhet ingår inte i omslutningen. Däremot ingårdriftöverskott från och subventioner till affärsdrivande verksamhet.Försäljning och avgifter t.ex. inom barnomsorg räknas från utgifterna. Som enföljd av detta är såväl utgifterna som inkomsterna lägre än de kommuner ochlandsting har i sina räkenskaper. Kommunalskattensvarar för av sektoms totela inkomster, 256 miljarder kronon Alhnänna ochspecialdestinerade stetsbidrag utgör av inkomsterna. Även dessafinansieras med skatten Av den kommunala sektomsutgifter utgörs av konsumtion. Transfereringarna uppgår till avutgifterna. 1993/94:150 Bilaga1.2 TabeU 8.2 Den kommunala sektoms inkomster åren 1994 - Miljarderkronor i löpande priser. Allmänna statsbidrag 46 Specialdestinerade statsbidrag 27 Bidrag från socialförsäkring 3 Räntor 6 Utgifterna och inkomsterna i affärsdrivande verksamhetingär inte i omslutningen. Däremot ingär driftöverskott från och subventionertill affärsdrivande verksamhet. Försäljning och avgifter t.ex. inom barnomsorgräknas frän utgifterna. Som en följd av detta är såväl utgifterna sominkomsterna lägre än de kommuner och landsting har i sina räkenskaper. Kommunernasoch landstingens inkomster bestäms främst av skatteinkomsternas(skatteunderlag och utdebitering) och stetsbidragens utveckling.Proportionertia raellan inkomstkällorna skiljer sig något mellan konmiuner ochlandsting. Den störste inkomstkällan är skatteinkomsterna som svarar för tvåtredjedelar av kommunertias, fyra femtedelar av landstingens och trefjärdedelar av de kyrkliga kommunernas inkomsten Underlaget förskatteinkomsterna utgörs till av den samlade lönesumman ochtransfereringar knutna till denna (t.ex. sjukpeiuiing). Resterande del utgörs ihuvudsak av pensionen Den kommunala sektorns inkomster är således nära knutnatill hur löner och sysselsättning utvecklas. Stotensköter uppbörd och taxering av alla skatteinkoraster dvs. även de koraraunala.Steten betelar enligt särskilda regler ut skatteraedlen till kommuner,landsting och kyrkliga koraraunen Frånoch med infördes ett nytt system för utbetelning av kommunalskattemedeltill konmiuner och landsting. Systemetinnebär att utbetelningarna sker det år som inkomstbeskattningen avser ochinte, sora i det tidigare systemet, . Detteraedför att inkoraster och utgifter kan budgeteras i samma pris- och Prop.1993/94:150 löneläge. Utbetalningarna grandas på det senast kändaskatteunderlaget BUaga 1.2 i kommunen respektive . Underlaget räknasupp med den prognostiserade utvecklingen av skatteunderlaget för riket deefterföljande åren. Avräkning görs för varje kommun och landsting vid tvåtillfällen. En delavräkning görs när texeringen under beskattningsåret ärslutförd och en slutlig avräkning görs när texeringen efter beskattningenär slutförd. Avräkningama görs för varje komraun respektive landsting. År1994 sänktes grandavdraget. För de kommuner och landsting som bibehölleller sänkte sin skattesats i jämförelse raed avstod stoten tillfälligtfrån att reglera denna ökning. Därmed har kommunsektora tillfälligt tillförts4,2 mUjarder kronor dette ån Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen antesoförändrad . Transfereringarfrån stet och socialförsäkring till den kommunala sektora uppgår till76 railjarder kronor och svarar därmed för av sektorns inkomsten Ävendessa finansieras med skatten uppgår därraed skatteinkorasternasandel av den kommunala sektorns inkoraster till . Ettnytt stetsbidragssystera för kommunerna har införts fr.o.ra. Tolv avde tidigare specialdestinerade stetsbidragen, bl.a. bidragen till skola ochbaraorasorg avskaffedes och ersattes av ett nytt utjämningsbidrag tillkommunen Även skatteutjämningsavgifterna och avräkningsskatten avskaffedes föratt "randgången" mellan steten och korarauneraa skulle upphöra. Detnya systemet har givits en utformning sora innebär att festställer enbidragsrara för den kommunala sektora med utgångspunkt i vad sora bedöras varaförenligt med det sarahällsekonoraiska utrynmiet. Förlandstingen avvecklades sex specialdestinerade bidrag. Avräkningsskattenavvecklades och skatteutjäraningsavgiften reducerades. Effekterna av dessaförändringar kvittedes raot ramen för vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. Dessutorainfördes den s.k. finansieringsprincipen. Principen iimebär att ora steten villge komrauner och landsting nya uppgifter, avveckla uppgifter eller ändraarabitionsnivåer eller regler för befintliga åteganden bör stetsmakteraa anvisahur de skall finansieras. Finansieringsprincipen imiebär också attstetsbidragen bör minska ora koraraunsektora i iraratiden fråntes skyldighetereller om de till följd av regeländringar får möjlighet att bedriva en effektivareverksarahet. BUaga1.2 I beräkningarna av den koraraunala sektorns skatteinkomster har detantegits att den genomsnittiiga koraraunala utdebiteringen ligger oförändrad på31,per skattekrona under hela kalkylperioden. Skatteinkorasterna harreducerats raed hänsyn till ekonomiska regleringar raellan steten ochkoraraunsektora till följd av regeländringar sora påverkar skatteunderlaget. Deförväntede effekterna av förändringarna avseende koraraunala bostedstilläggtill folkpension (KBT), bostedsbidrag, psykatrivården, baraorasorgsgarantinra.ra. Förändringama har inte antegits påverka kommunernasfinansiella sparande. I beräkningarna har det stetliga utjämningsbidraget tillkommunerna antegits ligga på norainellt oförändrad nivå 1999. Beroende på övergängslösning av bidragen har regleringar raedhänsyn till finanseringsprincipen gjorts på skatteunderlaget.Skatteutjänmingsbidraget för landsting ligger på samraa nivå åren 1995 -1999som , vilket även gäller ersättningarna från socialförsäkringssektomtill sjukvårdshuvudmännen (m.ra. Ilöpande priser ökar skatteinkoraster och stetsbidrag till kommunsektora raed igenorasnitt . Suramanav skatteinkoraster och stetsbidrag till kommunsektora i förhållande tiU BNPsjunker från år . innebär att den ökning soranoterades under 1990-telets förste år nu bryts. Nedgången förklaras dels av deneffekt sora det nya systeraet för utbetalningar av skatteinkoraster får vid ennedväxling av löne- och prisökningstekten och dels av de förväntede ekonomiskaregleringarna mellan steten och kommunsektora. Samtidigtbedöras stetsbidragen utvecklas restriktivt vilket svarar fören del av minskningen. Transfereringarna från stet och socialförsäkring harminskat i betydelse under 1980-telet. Med de bedömningar som görs i denlångsiktiga konsekvenskalkylen koraraer denna utveckling att fortsatte. Ibörjan av 1980-telet utgjorde de av inkorastema, jämfört raed &i1994. beräknas transfereringarna utgöra av den komraunalasektorns totela inkorasten Övrigainkoraster sora framförallt utgörs av kapitelförslitning, drifts-överskott frånaffärsdrivande verk och kommunsektorns interna transfereringar m.m. beräknasöka med i genorasnitt . Många av dessa posteråterfinns även på utgiftssidan t.ex. de sektorsinterna transfereringarna ochkapitelförslitningen, vilket gör att de till stor del kan betraktes som internaposter sora inte påverkar det finansiella sparandet. 1993/94:150 BUaga 1.2 Tabell 8.3 Den kommunala sektoms Miljarder kronor i löpande priser. Utgifterna och inkomsterna i affärsdrivande verksamhetingår inte i omslutningen. Däremot ingår driftöverskott från och subventionertill affärsdrivande verksamhet. Försäljning och avgifter t.ex. inom barnomsorgräknas från utgifterna. Som en följd av detta är såväl utgifterna sominkomsterna lägre än de kommuner och landsting har i sina räkenskaper. Denkommunala sektorns totela utgifter motsvarar av BNP (1994). Denkoraraunala sektorns utgifter fördelar sig på konsumtion, investeringar ochtransfereringar Den övervägande delen av utgifterna avser konsumtion,framförallt inom utbildmng, vård och omsorg. Det börjar dock bli allt vanligareatt kommuner lägger ut uppdrag på kommunala bolag och private leverantören verksamheten bedrivs av kommuner och landsting redovisas de i regel inationalräkenskaperna som konsumtion. När verksamheten läggs ut somuppdrag på kommunala bolag och externa producenter redovisas de somtransfereringan Avgiftsfinansieradverksamhet reducerar den kommunala konsumtionen och redovisas i stellet somprivat konsumtion. verksamheten endast till en viss del avgiftsfinansierasredovisas den delvis sora privat konsuration och delvis sora kommunalkonsumtion. Om allt raer av verksamheten kommer att bedrivas av enskilda ochfinansieras av olika typer av avgifter eller kommunala skattemedel blir detotillräckligt att enbart uppmärksararaa utvecklingen av den koraraunalakonsurationen eller produktionen. Huvuddelenav utgifterna för konsumtion bestor av löner och arbetsgivaravgifter, vilkaunder senare år har ökat i snabbare takt än prisema. Utgifterna för denkommunala konsumtionen tenderar därför att växa snabbare än nominell BNP ävenom den reala tillväxten är densamma för båda. Dessutom ingår förbrakning avmaterial och kapitolförslitning i -konsumtion. Från den kommunalakonsumtionen dras inkomster från försäljning av varor och tjänster samtavgifter för tjänsten Transfereringarnafrån koraraunsektora orafettor bl.a. bostodsbidrag, Prop. 1993/94:150 KBT,socialbidrag ra.ra. till hushållen och subventioner till företogen BUaga 1.2särat ränteutgiften Fno.ra. har bostodsbidrag förstotligats ochfr.o.ra. avses KBT förstotiigas. Transfereringarna påverkas delvis avden sarahällsekonoraiska utvecklingen, bl.a. genora att en sämreinkomstutveckling för hushållen medför en ökning i antolet bidragssökanden vidgivna bidragsnorraen Beräkmngenbygger på de mål ora realt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion somuttalats i förra årets reviderade finansplan. Detto innebär att utgiftema förden offentiigt skattefinansierade konsumtionen får öka högst i takt raed denalhnänna prisutvecklingen dvs. prisutvecklingen på brattonationalprodukten. Effektiviseringoch rationalisering pågår i betydligt störte omfettning än på 1980-tolet.Man ser över organisationen, samordnar verksamheter och försöker sänkakostnaderna genora anbudsupphandling och konkurtens. Minskningarav den komraunala konsumtionen kan även ske genom att kommunala verksamheterläggs ner eller rainskar i orafettning. Kommunernakan även höja sina avgifter för att fylla gapet raellan behov och resursen Denkommunala sektorns investeringar antos öka volymmässigt under LK-perioden.Kostnaden per enhet antos följa prisutvecklingen. Till detto bidrar det s.k.ROT-programmet. Utvecklingen skall jämföras med då investeringarna inominella belopp rent av rainskade vissa ån Denkoraraunala sektorns utgifter för transfereringar till hushåll och företogutvecklades i tokt raed övriga komraunala utgiften UnderLK-perioden antos dessa transfereringar växa i tokt raed prisutvecklingen, utomvad gäller de förväntode effekterna av förändringarna avseende KBT,bostodsbidrag, handikappreformen samt vissa förändringar på grand av ekonomiskaregleringar mellan stoten och kommunsektom. Förändringarna antos dock intepåverka kommunemas finansiella sparande. Dekommunala utgifternas andel av BNP sjunker från en topp på år . Under 1970-tolet ökade de konununafe utgifterna snabbare än BNP. Dekoraraunala utgifternas andel av BNP steg från år år 1980.Under 1980-tolet begränsades den koraraunala utgiftsexpansionen och andelenreducerades till , trots att volymtillväxten för den kommunalakonsurationen översteg den reala BNP-tillväxten. En viktig förklaring tilldetto är att det relativa priset för den kommunala konsurationen reducerades.Under LK-perioden fömtses en fortsatt minskning av de kommunala utgifternasandel av BNP. Denna minskning uppstor sora en följd av minskad real resurstillgång. 8.5 Tillgångar och skulder Prop. Tabell 8.4 Balansräkning för den kommunala sektom . Miljarder kronor i löpande priser. Stalsbidragsfordringar Övriga kortfristiga fordringar och anläggningar Fordon, maskiner och inventarier Skulder och eget kapital Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Eget kapital Uppgifterna inkluderar affärsdrivande verksamhet. Däremotingår inte verksamhet som bedrivs av kommunägda företag. Därutöver ingår denberäknade pensionsskulden. Källa: Kommunernas finanser 1992, SCB hur stor del av tillgångarna som finansierats med eget kapitoluppgick till .