prop · GH037 · 1993-12-31 00:00:00 — Ingåri inkomst av rörelse inkomster som behandlas särskilt i andra artiklar i dettaavtal regleras beskattningsrätten till dessa inkomster i de särskildaartiklarna (p. Art. 8 behandlarbeskattning av inkomst av rörelse i form av sjö- och luft fart i internationell trafik. Sådana inkomster beskattas enligt punkt 1 endast i den stat där det företag som bedriver angiven verksamhet har hemvist. De särskilda reglerna i punkt 3 är avsedda att reglera beskattningen av SAS och andra motsvarande luftfartskonsortier. För SAS del reglerar bestämmelsen beskattningen av den del av SAS inkomst som är hänförlig till den svenske delägaren. Art.9 innehåller sedvanliga regler om omräkning av inkomst vid obehörig Prop.1993/94:7 vinstöverföring mellan företag med intressegemenskap. Artikelnöverensstämmer i princip med modellavtal, se punkterna 1-11 i kommentarentill art. 9 i modellavtalet. De i punkt 1 angivna reglerna innebär inte någonbegränsning av en avtalsslutande stats rätt att enligt intern lagstiftningvidta omräkning av ett företags resultat utan anger endast i vilka fall den ipunkt 2 angivna justeringen är avsedd att göras. Bestämmelsen i punkt 2innehåller ett förtydligande av motsvarande bestämmelse i modellavtalgenom att kravet på godkännande för att justering skall vidtas explicit anges. Art.10 behandlar beskattningen av utdelningsinkomster. Definitionen av uttrycket"utdelning", som återfinns i punkt 3, överensstämmer i huvudsak medden i modellavtal. Definitionen gäller som brukligt endast vidtillämpning av art. 10. Om uttrycket förekommer i andra artiklar kan det ha enannan betydelse. För att utdelning från bolag i skall vara skattefri iSverige för ett svenskt bolag, krävs exempelvis att fråga är om utdelningenligt svensk skattelagstiftning. Art. 10 eller motsvarande bestämmelser i kan således inte användas för att avgöra innebörden av uttrycket iandra sammanhang. Enligtpunkt 2 får utdelning från bolag med hemvist i en avtalsslutande stat tillperson med hemvist i den andra avtalsslutande staten, beskattas även i den statdär bolaget som betalar utdelningen har hemvist (källstaten). Skatten får dockenligt punkt 2 a inte överstiga av utdelningens bruttobelopp, om den somhar rätt till utdelningen är ett bolag (med undantag för handelsbolag) somdirekt innehar av det utbetalande bolagets kapital. 1 övriga fall färskatten inte överstiga av utdelningens bruttobelopp (p. 2 b). De nuredovisade begränsningarna i källstatens beskattningsrätt gäller endast då"mottagaren har rätt till utdelningen". Av detta villkor, vilket ävenuppställs i fråga om ränta (art. 11 p. 2), och royalty (art. 12 p. 2), följeratt den angivna begränsningen av skatten i källstaten inte gäller när enmellanhand, exempelvis en representant eller en ställföreträdare, sätts inmellan inkomsttagaren och utbetalaren. Villkoret tar sikte på fall där den somhar rätt till utdelningen inte har hemvist i den andra avtalsslutande staten. Ivissa fall skall rätten att beskatta utdelning fördelas med tillämpning avavtalets regler för beskattning av inkomst av rörelse eller av självständig yrkesutövning.Dessa fall anges i punkt 4. Punkt5 innehåller förbud mot s.k. extra-territoriell beskattning av utdelning(beträffande detta slag av beskattning se p. 33-39 i kommentaren till art. 10 p.5 i modellavtal). 24 återfinns de bestämmelser som reglerar skattskyldigheten i försvenska bolag för mottagen utdelning från bolag i (avsnitt 4.5.2). Art.11 behandlar ränta. Enligt punkt 1 får ränta beskattas i den stat där mottagaren har hemvist. Vad som här menas med ränta framgår av punkt 4 (jfr vad som angetts beträffande utdelning under art. 10). Även källstaten får enligt punkt 2 i det i punkt 1 angivna fallet beskatta ränta, men skatten får i sådant fall inte överstiga av räntans bruttobelopp. Ränta som här- 56 rörfrån en tredje stat eller som härrör från den avtalsslutande stat i vilken Prop.1993/94:7 den skattskyldige har hemvist beskattas enligt art. 22 punkt 1 endasti hemviststaten. 1 vissa fall avstår källstaten från att ta ut skatt. Dessafall anges i punkt 3 och avser bl.a. när räntan betalas till staten ellercentralbank i en avtalsslutande stat. 1 punkt 3 d återfinns en bestämmelse somundantar ränta som utgår vid kreditförsäljningar av varor eller industriell,kommersiell eller vetenskaplig utrustning från källskatt. Bestämmelsen gällerinte vid försäljningar mellan närstående. Begreppet "närslående" hardefinierats i punkt 4 i protokollet. Bestämmelsernai punkterna 1 och 2 tillämpas inte i de fall som avses i punkt 5, dvs. dåräntan är hänförlig till fordran som äger verkligt samband med fast driftställeeller stadigvarande anordning som den som har rätt till räntan har i den andraavtalsslutande staten. I sådant fall skall beskattningsrätten till räntan istället fördelas med tillämpning av art. 7 respektive art. 14 som behandlarinkomst av rörelse respektive självständig yrkesutövning. Enligt svensk internskattelagstiftning utgör såväl inkomst av rörelse som inkomst av självständigyrkesutövning i allmänhet inkomst av näringsverksamhet. Den här beskrivnabeskattningsrätten för källstaten kan bli tillämplig i - i de fallbosättning i enligt interna beskattningsregler inle föreligger - endastom räntan skall hänföras till intäkt av näringsverksamhet. Dessutom fordras atlfast driftställe föreligger enligt intern svensk rätt eller att inkomstenhänför sig till här belägen fastighet (53 § 1 mom. a KL och 6§ Imom. Royaltysom avses i art. 12 punkt 3 och som härrör från en avtalssluiande stat (källstaten)och betalas till person med hemvist i den andra avtalsslutande staten, fårenligt punkt 1 beskattas i denna andra stal. Definitionen av utttycket "royalty"(jfr vad som angetts beträffande utdelning under art.10) omfattar till skillnadfrån modellavtal leasingavgifter för rätlen att nyttja industriell,kommersiell eller vetenskaplig utrustning (se även p. 6 i protokollet). Enligtpunkt 2 fär källstaten ta ut skatt på royaltybetalningar men denna skatt fär iregel inte överstiga av royaltyns bruttobelopp om mottagaren har rätt tillroyaltyn (p. 2 b). Royalty som utbetalas från till person med hemvist iLitauen får således beskattas här, men skatten får inte överstiga av royaltynsbruttobelopp. I del fall betalningar avser leasing får skatten emellertid inteöverstiga (p. 2 a). Frånde redovisade bestämmelserna i punkterna 1 och 2 görs i punkt 4 undantag försådana fall då den rättighet eller egendom för vilken royaltyn betalas, harverkligt samband med fast driftställe eller stadigvarande anordning som den somhar rätt till royaltyn har i källstaten. 1 sådant fall fördelas beskattningsrättenlill royaltyn mellan staterna med tillämpning av bestämmelserna i art. 7respektive art. 14 som behandlar inkomst av rörelse respektive självständigyrkesutövning. Punkt7 innehåller en s.k. "mest gynnad nation-bestämmelse" av innehåll bl.a.att en lägre skattesats än den nu föreskrivna kan komma att tillämpas omLitauen i elt framtida avtal, med en annan OECD-stal, avtalar en lägreskattesats än vad som angetts i punkt 2. Art.13 behandlar beskattning av realisationsvinst. Bestämmelserna i punkterna 1-4 skiljer sig nägot frän motsvarande bestämmelser i 57 modellavtal,jfr även art. 6 punkt 3 och kommentarerna därtill. Vinst vid Prop. 1993/94:7avyttring av andelar i bolag vars tillgångar huvudsakligen består av fast egendomfår beskattas i den avtalsslutande stat där egendomen är belägen (p. Vinstvid avyttring av skepp eller luftfartyg som används i internationell trafikrespektive lös egendom som är hänförlig till användningen av sådana skepp ellerluftfartyg enligt punkt 3 skall endast beskattas i den stat där personen ifråga har hemvist. 1 punkt 6 återfinns en bestämmelse som möjliggör för Sverigeatt beskatta fysisk person för realisationsvinster som härrör från överlåtelseav varje slag av egendom som uppbärs under tio är efter det att personen ifråga upphört att ha hemvist i . 14 beskattas inkomst av fritt yrke eller annan självständig verksamhet iregel endast där yrkesutövaren har hemvist. Utövas verksamheten från enstadigvarande anordning som regelmässigt står till utövarens förfogande i denandra staten eller om personen i fråga vistas i den andra avtalsslutandestaten under tidtymd eller tidrymder som sammanlagt överstiger underen tolvmånadersperiod fär dock inkomsten även beskattas i verksamhetsstaten. Ärvistelsen av angiven omfattning skall verksamheten ansesbedriven från en stadigvarande anordning. Innebördenav utttycket "fritt yrke" belyses i punkt 2 med nägra typiskaexempel. Det bör observeras att denna artikel behandlar fritt yrke samt annanverksamhet av självständig karaktär. Artikeln skall sålunda inte tillämpas närfråga är om anställning, t.ex. läkare som tjänstgör som anställd tjänsteläkareeller ingenjör som är anställd i ett av honom ägt aktiebolag. Artikeln är inteheller tillämplig på sådan självständig verksamhet som artister elleridrottsmän utövar, utan deras verksamhet omfattas i regel av art. 17. Art.15 behandlar beskattning av inkomst av enskild tjänst. Punkt 1 innebär attsådan inkomst i princip beskattas i den avtalsslutande stat där arbetet utförs.Undantag från denna regel gäller vid viss korttidsanställning under deförutsättningar som anges i punkt 2.1 sådana fall sker beskattning endast iinkomsttagarens hemviststat. Bestämmelserna i punkt 2 skall inte tillämpas påanställd som är uthyrd, se närmare i punkt 7 i protokollet. Bestämmelser omuthyrning av arbetskraft finns även i avtalet mellan de nordiska länderna (jfrpunkt 8 i kommentaren till art. 15 i modellavtal). 1 punkt 3 harintagils särskilda regler om beskattning av ersättning för arbete ombord påskepp eller luftfartyg i internationell trafik. Sådan ersättning får beskattasi den stat där personen som bedriver verksamheten har hemvist. Punkt 4 tar försvenskt vidkommande sikte på anställda hos SAS. Beskattning av SAS-anställdamed hemvist i sker enligt avtalet endasl i . Styrebearvodenoch annan Uknande ersättning får enligt art. 16 beskattas i den stat därbolaget i fräga har hemvist. Beskattning av inkomst somartbter och idrottsmän uppbär genom sin verksamhet regleras i art. 17. Observera dock att art. 17 inte utgör nägot undantag till art. 19. En artist som uppbär sådan inkomst som anges i art. 19 beskattas således enligt bestämmelserna i art. 19 och ej enligt bestämmel serna i förevarande artikel. Inkomst som behandlas i art. 17 fär beskattas i den stat där verksamheten utövas (p. Delta gäller oavsett om inkomsten förvärvas under utövande av fritt yrke eller enskild tjänst. Enligl punkt 2 fär inkomsten beskattas i den stal där artisten eller idrottsmannen utövar verk- 58 samheten,även om ersättningen utbetalas till en annan person (t.ex. arbets- Prop.1993/94:7 givarehos vilken artisten eller idrottsmannen är anställd) än artisten eller Enligt punkt 3 tillämpas bestämmelserna i punkterna 1och 2 inte på inkomst som en artist eller idrottsman förvärvar genom sin personligaverksamhet, om verksamheten utförs inom ramen för ett besök somuteslutande eller huvudsakligen finansierats genom allmänna medel frånden andra avtalsslutande staten. I sådant fall skall inkomsten i stället beskattas i enlighet . 7, 14 eller 15. Art.18 behandlar beskattning av pension, livränta och liknande ersättningar.Pension m.fl. ersättningar på grund av tidigare privat anställning beskattasendast i hemviststaten. För det fall hemviststatens skatteuttag inte är"betydande" får dock beskattning även ske i källstaten. Deavtalsslutande parterna är överens om att utgångspunkten vid bestämmande avbegreppet "betydande" skall vara ett skatteuttag som motsvararuttaget för utomlands bosatta personer enligt lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta. Ersättningar som utbetalas enligtsocialförsäkringslagstiftningen, pension på grund av tidigare offentlig tjänstm.m. i en avtalsslutande stat fär dock alltid beskattas i källstaten (p. Inkomstav offentlig tjänst - med undantag för pension - beskattas enligt art. 19 iregel endast i den stat som betalar ut inkomsten i fråga (p. 1 a). Under vissai punkt 1 b angivna förutsättningar beskattas dock sädan ersättning endast iinkomsttagarens hemviststat. Enligt punkt 2 beskattas i vissa fall ersättningav offentlig tjänst enligt reglerna i art. 15 (Enskild tjänst), art. 16(Styrelsearvoden) respektive art. 18 punkt 1 (Pension m.m.). Art.20 innehåller regler för studerande, affärspraktikanter och lärlingar. Art.21 behandlar verksamhet utanför kusten och tillkom pä initiativ av Litauen.Bestämmelserna finns inte i avtalen med de två övriga baltiska staterna ochåterfinns inte heller i modellavtal. I avtal med Nederländernaoch i det nordiska avtalet finns dock liknande bestämmelser. Enligt punkt 1skall bestämmelserna i artikeln tillämpas utan hinder av övriga bestänimelseri avtalet. Av punkt 2 framgår att en person med hemvist i en avtalsslutandestat som bedriver verksamhet utanför kusten i den andra avtalssluiande staten isamband med utforskandet eller utnyttjandet av havsbottnen och dess underlagsamt dessas naturtillgångar, med avseende pä sädan verksamhet anses bedrivarörelse i denna andra stat från fast driftställe eller stadigvarande anordning.Detla gäller dock inte om annat framgår av punkterna 3 och 4. Punkt 3 avserverksamhet . Punkt 4 behandlar vinst som förvärvas pågrund av transport av utmstning eller personal m.m. Sädan vinst beskattasendast i hemviststaten. Enligtpunkt 5 b fär lön och liknande ersättning, som person med hemvist i enavtalsslutande stat uppbär t.ex. för arbete ombord pä en bogserbåt som användsi anslutning lill verksamhet som har samband med utforskandet av havsbottnenetc, beskattas i den avtalsslutande stat där arbetsgivaren har hemvist. Dettagäller oavsett i vilken av de avtalsslutande staterna verksamheten utövas.Bestämmelsen innebär en primär beskattningsrätt för den stal där arbetsgivarenhar hemvist, men en subsidiär beskattningsrätt för löntagarens hemviststat.Bestämmelser med motsvarande innehåll finns i det nor- diskaavtalet [se art. 21 p. 7 c resp. art. 26 p. 2 i lagen (1989:933) om dubbel- Prop. 1993/94:7 beskattningsavtal mellan de nordiska länderna.] Inkomstsom inte behandlas särskilt i art. 6-21 beskattas enligt art. 22 (Annaninkomst). Sådan inkomst beskattas i regel endast i inkomsttagarens hemviststat,utom i de fall då inkomsten härrör från källa i den andra avtalsslutandestaten. I sistnämnda fall fär jämväl källstaten beskatta inkomsten. Artikelnstillämpningsområde är inte begränsat fill inkomst som härrör från enavtalsslutande stat, utan avser också inkomst från tredje stat. Detta innebär bl.a.att den kommer till användning vid konkurrens mellan flera olikadubbelbeskattningsavtal, se vidare i kommentaren till art. 21 i modellavtal.Observera att artikelns tillämpningsområde omfattar även inkomster av de slagsom tidigare nämnts i andra artiklar t.ex. inkomst av fast egendom (art. 6) ochränta (art. 11) i fall då inkomsten härrör frän en tredje stat eller härrörfrån den stat i vilken den skattskyldige har hemvist. Art.23 behandlar förmögenhet (se även de inledande kommentarerna om vilka skattersom omfattas av avtalet under avsnitt 4.2). Säsom framgår av dessa kommer art.23 inte att bli tillämplig förrän de avtalssluiande staterna slutit sådan överenskommelsesom anges i art. 2 punkt 2. Förmögenhet som utgörs av fast egendom eller av lösegendom som utgör tillgäng hänförlig till fast driftställe eller stadigvarandeanordning fär beskattas i den stat där den fasta egendomen respektivedriftstället eller anordningen finns (p. 1 och 2). Av punkt 1 framgår dessutomall förmögenhet beslående av andelar i bolag vars tillgångar huvudsakligenbestår av fast egendom får beskattas i den stat där egendomen är belägen.Tillgångar som utgörs av skepp eller luftfartyg m.m. som används iinternationell trafik beskattas endast i hemvistslaten (p. Övriga förmögenhetstiUgångarbeskattas endast i innehavarens hemviststat (p. Utan hinder av punkt 4möjliggör punkt 5 för att beskatta förmögenhet bestående av andelar isvenska bolag som innehas av fysiska personer efteratt personen i fråga upphört att ha hemvist i . 4.5 Metoder för undanröjande av dubbelbeskattning 4.5.1 Allmänt Bestämmelsernaom undanröjande av dubbelbeskattning finns i art. 24. tillämpar enligtpunkt 1 a avräkning av skatt ("credit of tax") som huvudmetod föratt undvika dubbelbeskattning. Detsamma gäller för (p. 2 a). Innebördenav avräkningsmetoden är att en person med hemvist i den ena staten taxeras däräven för sädan inkomst som enligt avtalet fär beskattas i den andra staten. Denuträknade skatten minskas därefter i princip med den skatt som enligt avtalethar tagits ut i den andra staten. Vid avräkning av skatt på inkomst i Sverigetillämpas bestämmelserna i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt.Därvid beräknas svensk inkomstskatt pä inkomsten pä vanligt sätt. Skattefrihetmedges för utdelning som betalas till svenskt bolag om utdelningen skulle havarit skattefri om den betalats mellan svenska bolag och om vissa andra villkoruppfylls (se p. 1 c och under avsnitt 4.5.2). 1likhet med de flesta avtal med utvecklingsländer innehåller detta avtal Prop.1993/94:7 regler om avräkning i vissa fall i av högre skattebelopp änsom faktiskt erlagts i den andra staten, s.k. matching credit. Avtaletinnehåller även regler om att mottagen utdelning i vissa fall är skattefritrots att normala krav för att erhålla skattefrihet inte har uppfyllts, s.k. matchingexempt. Bestämmelserna återfinns i punkt 1 d och skall tillämpas de tio förstaåren under vilka detta avtal tillämpas. Jag återkommer strax till detta (avsnilt4.5.2). Efter utgängen av skall de behöriga myndigheterna överläggamed varandra för atl bestämma om bestämmelserna skall tillämpas även efterdenna tidpunkt. Förslag om sädan förlängning kommer att, om en sädanöverenskommelse träffas, i överensstämmelse med vad med anledning avmotion 1988/89:Sk35 givit regeringen fill känna (SkU25), föreläggas . 4.5.2Skattefrihet för utdelning från bolag i till svenskt bolag Punkt1 c innehåller bestämmelser om skattefrihet för utdelning från bolag i Litauentill svenskt bolag. Inledningsvis kan erinras om bestämmelserna om skattefrihetför utdelning från utländska dotterbolag i 7§8mom. sjätte stycket SIL. Skulleen tillämpning av vara mer gynnsam, skall dessa tillämpas. Skattefrihetenligt punkt 1 c förutsätter alt vissa villkor är uppfyllda. Först och främstgäller all utdelningen enligt svensk skattelagstiftning (jfr 7 § 8 mom. SIL)skulle ha varit undantagen från skatt om båda bolagen hade varit svenska.Vidare krävs att den vinst, vilken helt eller delvis kan bestå av utdelning, avvilken utdelningen betalas underkastats antingen den normala bolagsskatten iLitauen eller en inkomstskatt jämförlig därmed eller att utdelningen betalasav inkomst som hade varit skattebefriad i om den hade förvärvats direktav bolag med hemvist i . Enligt punkt d innefattar det i punkt canvända uttrycket "den normala bolagsskatten i eller eninkomstskatt jämförlig därmed", skatt som i skulle ha erlagts ominte skattebefrielse eller skattenedsättning medgivits enligt bestämmelser iden interna lagstiftningen i avsedda att främja ekonomisk utveckling.Avsikten är givetvis att skattefrihet skall medges endast i de fall befrielseneller nedsättningen gjorts i syfte att främja ekonomisk utveckling i Litauen.För att hindra att denna bestämmelse utnyttjas pä ett icke avsett sätt har denutformats sä att vinster från bl.a. den finansiella sektorn inte omfattas avbestämmelsen. Jag återkommer i det följande till detta (avsnitt 4.5.3). Beträffandeden närmare innebörden av de alternativa villkoren i punkt c för att utdelningskall vara undantagen frän beskattning i vill jag göra följandeförtydligande. Det i punkt c 1 uppställda alternativa villkoret, att utdelningskall vara undantagen frän beskattning i om den bakomliggande vinstenunderkastats den normala bolagsskatten i eller en inkomstskatt jämföriigdärmed, kan belysas med följande exempel. Ett bolag hemmahörande iLitauen har under ett visst är haft en samman lagd vinst på . Av denna vinst har i någon stat un derkastats en enligt avtalet godtagbar beskattning medan resterande 500000 61 Under angivna förhållanden kan tas hem Prop.1993/94:7 till i form av skattefri utdelning, eftersom de första 500000 som delas ut anses ha underkastats en godtagbar beskattning. Skulle helaårsvinsten tas hem till innebär detta att hälften enligt avtalet är attanse som skattefri utdelning och att andra hälften skall beskattas i Sverige.Jag vill i detta sammanhang framhålla att då det i punkt c 1 talas om dennormala bolagsskatten i så skall denna jämförelse regelmässigt görasmed utgångspunkt i det fall då tar ut full bolagsskatt och självfalletinle med de fall dä skattebefrielse eller skattenedsättning medgivits enligtinvesteringsfrämjande eller andra motsvarande bestämmelser i den internalagstiftningen i . Villkoret att en därmed jämförlig inkomstskatt skallha uttagits pä den bakomliggande vinsten, tar sikte på inkomstbeskattning somskett i såväl stater med vilka har dubbelbeskattningsavtal som statermed vilka inte har nägot sådant avtal. Beträffandedet i punkt c 2 uppställda villkoret för att utdelning skall undantas fränsvensk inkomstbeskattning kan inledningsvis konstateras att detta villkor är eltalternativt villkor till det i punkt c 1. För att skattefrihet för mottagenutdelning skall föreligga i uppställs således vid tillämpning av punktc 2 inget krav på att den bakomliggande vinsten skall ha underkastats dennormala bolagsskatten i eller en därmed jämförlig skatt. För attvillkoret skall vara uppfyllt krävs däremot att den utdelning som bolaget iLitauen utbetalar, betalas av utdelning som hade varit skattebefriad i Sverigeom den hade förvärvats direkt av bolag med hemvist i . Bestämmelsen tarsikte på utdelning, som härrör från tredje stat och som skulle ha varitundantagen från svensk beskattning, exempelvis genom bestämmelser i ettdubbelbeskattningsavtal mellan och denna tredje stat, om den hadeförvärvats direkt av det svenska bolaget. Villkor motsvarande de nu behandladeåterfinns i en rad andra svenska dubbelbeskattningsavtal. Givetvis finns intenågot hinder mot att utdelning för att vara skattefri är "blandad",dvs. vid ett och samma utdelningstillfälle består av såväl utdelning enligtpunkt c 1 som c 2. 4.5.3Regler mot offshoreverksamhet m.m. Bestämmelseni art. 24 punkt 1 d och art. 29 (om undantagna bolag) är tillsammans avseddaatt utgöra avtalets mekanism för alt förhindra att avtalsförmåner ges för offshoreverksamhet,coordination centres, huvudkontor eller liknande verksamhei, vars uppbyggnadhuvudsakligen styrs av skatteskäl. Offshoreverksamhetär verksamhet som typiskt sett inle bedrivs av bolag som bedriver näringsverksamhet i egentlig mening i en avtalssluiande stat, utan av bolag vars inkomster uteslutande härrör frän verksamhet utanför en avtalssluiande stat. Sådana bolag är formellt upprättade enligl en stats lag stiftning men registreras i allmänhet i speciella register och deras verksamhet begränsas av särskilda regler. fär endast personer hemmahörande i utlandet vara delägare i sädant bolag. Bolagen fär normalt inte bedriva verk samhet på den interna marknaden i den stat där de är upprättade. Avsikten är att bolagen endast skall bedriva sin verksamhet och konkurrera på mark- 62 nåderutanför staten i fråga. Skatt utgär i form av en fast ärlig avgift eller Prop.1993/94:7 med en mycket låg skattesats ofta pä en helt schablonmässig bas. Den gmndläggandetanken bakom tillhandahållandet av dessa speciella register och lagstiftning äratt attrahera utländska investerare som bedriver den egentliga verksamheten iutlandet att upprätta formella bolagsetableringar i den egna staten. Deutländska investerarna får härigenom ett instrument för att undgå beskattning ide stater där de är hemmahörande.