prop · GH03160 · 1993-12-31 00:00:00 — Radiostationen anser attutredningen borde ha beaktat att utlandsopererad satellitdistribuerad radio -som inte omfattas av yttrande- och informationsfrihetsinskränkningar - kommeratt vara en del av den svenska radiostrakturen . 3 Frågan om en ny sammanhållen myndighet Utredningenföreslår, i enlighet med sina direktiv (dir. 1991:68), att en ny förvaltningsmyndighetsom ersätter , och inrättas.Myndigheten föreslås utföra de tre nuvarande nämndemas uppgifter, tillkommandeuppgifter relaterade till lokalradio- och satellitsändningar samtinformations- och utredningsverksamhet. Remissopinionenär splittrad och kan delas in i fem kategorier beroende på den myndighetsstmktursom förordas. Ja,en sammanslagen myndighet för alla uppgifter Utredningensförslag om en ny, sammanslagen myndighet stöds av . Kammarrätten iSundsvall, juridiska fakultetsnämnden och ,medier och kommunikation vid . Kabel- och Närradionämndema,Svensk Rundradio, Statskontoret, KLYS, , , , samt fackklubbarnavid Kabel- och Närradionämndema. Vidarehar Justitiekanslem, , , ochRiksrevisionsverket inget att erinra från sina respektive utgångspunkter. JOanser inte att utredningens förslag föranleder någon särskild kommentar. Rättssäkerhet,flexibilitet och effektivitet Prop. Utredningenframför flera motiveringar för att nuvarande organisationsstraktur börförändras. Som bärande skäl för en förändring anges bristfälliga möjligheter tillrättssäkerhet, flexibilitet och effektivitet med nuvarande nämndordning. En nyorganisation bör karaktäriseras av dessa egenskaper. Kabel-och Närradionämndema tillstyrker generellt utredningens slutsatser i dettahänseende och delar också utredningens bedömning att en fortsatt organisatorisksplittring på området skulle innebära stora olägenheter. Statskontoret anseratt det råder brist på sammanhållen central kompetens inom massmedieområdet. Enordning med endast en myndighet borde leda till effektivare resursutnyttjande,större flexibilitet och minskad sårbarhet. vidStockholms universitet anser att förslaget innebär sådana förbärtringar iförhållande till nu gällande ordning, vilken anses helt oacceptabel, att detkan godtas. vid , och Närradionämndema,Statskontoret, Svensk Rundradio samt fackklubbama vid Kabel- och Närradionämndemaanser, i likhet med utredningen, att en sammanslagen organisation skaparbättre förutsärtningar för en konsekvent regeltillämpning än nuvarande ordning.Juridiska fakultetsnämnden betonar risken för instabil rättstillämpning om detre nuvarande nämndema fortsätter att verka alltför isolerade i förhållande tillvarandra och utan ett tillräckligt starkt stöd i sina instraktioner eller i denlagstiftning som respektive myndighet satts att tillämpa. Kabel-och Närradionämndema påpekar att en samordnad organisation medför ökadrättssäkerhet eftersom den bättre kan svara mot behovet av kompetenshöjning.Den snabba utvecklingen på radio- och TV-området gör det i fortsättningen merangeläget att göra sammanvägda bedömningar i samband med tillämpningen avenskilda bestämmelser. Bedömningen vid avgörandet av ett enskilt ärende kräveri regel både mycket god kännedom om verksamheten ifråga och överblick över denaktuella utvecklingen på området. Nämndema har uppfattningen att mycket småmyndigheter med endast ett fåtal handläggare inte har möjlighet att skaffa sigegen personal med den specialistkompetens som kommer att behövas när ny lagstiftning,ytterligare myndighetsuppgifter och nya medieformer introduceras. Utredningenkonstaterar att nuvarande nämndorganisation har sämre möjligheter än ensamordnad myndighet att möta förändringar i omvärlden. Kabel- och närradionämndema,Svensk Rundradio och Statskontoret delar utredningens uppfattning och anseratt en organisation som ska överblicka och följa utvecklingen inom medieområdetbehöver samlad kompetens. menar att en störremyndighet bör kunna samla den kompetens som krävs för att klara anpassningar tillde förändringar som sker och förväntas ske på massmedieområdet. Fleraremissinstanser håller med utredningen om att den nuvarande myn-dighetsstrakturenär svåröverskådlig. Kabel- och Närradionämndema menar attden nya mediesituationen med ett flertal etermedier gör det svårt för Prop.1993/94:160 allmänheten att överblicka vilka regler som gäller för olikamedier. Genom att Bilaga 2 enbart ett organ svarar för kontakten medallmänheten är information och opinionsbildning lättare att bedriva och rådvillhetangående vart man skall vända sig med synpunkter kan undvikas. vid konstaterar att förslaget bl.a.medför ökad överskådlighet för såväl allmänheten som enskilda tjänstemän inomden föreslagna myndigheten. Sarruna påpekande görs av fackklubbarna vid Kabel-och När-radionämrulema. Utredningenanser att en sammanslagen organisation ger möjlighet till ökad effektivitet.Statskontoret instämmer i denna synpunkt och påpekar att en sammanslagning börleda rill en bättre resurshushållning och till ert bättre tillvaratagande avkompetens. vid noterar attförslaget torde innebära vinster som en följd av t.ex. samordning av funktioneroch förhöjd rationalitet i beslutsfattandet. Kabel-och Närradionämndema anseratt dubbelarbete bäst kan undvikas genom att samordna de skilda nämndorganisationema. Utredningenpåtalar behovet av en naturlig repUpunkt för intemarionella kontakter ochunderstryker att det ar en klar fördel om en myndighet håller i kontakter med t.ex.EG-organ och . Statskontoret delar utredningens uppfartning artresurser bör skapas för intemationella kontakter och internationell bevakning.Sveriges reklamförbund anser art en sammanslagning av de tre nämndema till enmyndighet är en praktisk nödvändighet, främst med hänsyn till den stora ökningav intemationella kontakter som kan förväntas . Fackklubbarna vidKabel- och Närradionämndema understryker att sammanslagningen delvis motiverasav de förändringar som följer med . Den nya myndigheten med desssamlade ansvar underlättar kontakteraa med EG-organ och med andra ländersberörda myndigheter. Kabel-och Närradionämndema understryker att behovet av en självständig övervakning avradio- och TV-verksamheten, utöver behandling av allmänhetens anmälningar, harökat. TilUcomsten av nya regler för satellitsändningar och egensändningar ikabelnät har medfört att det hos allmänheten i ökande grad uppkommit osäkerhetom huravida det längre finns ett fast och givet regelverk för TV-sändningar.Därmed har också allmänhetens förmåga och intresse att genom anmälningarmedverka till övervakningen av efterlevnaden av de gällande reglema i nya TV-mediervarit ringa. Samma tendens har visat sig också vadgäller reklamöverträdelser i närradio. Nämndema menar att detdärför är angeläget att en myndighet med tUlräckliga Prop. 1993/94:160 resurser, god överblick och hög kompetens skapas. Telestyrelsenunderstryker vikten av att frågor om yttrandefrihet och frågor om tillstånd attinneha och använda radiosändare hålls åtskilda på ett särt som utredningensförslag innebär. vid invänderinte mot att efterhandsgranskning och tillståndsgivning utförs av sammamyndighet eftersom granskningen föreslås ske i en särskild nämnd och övrigafunktioner handhas av myndigheten. Institutionenför joumalistik, medier och kommunikation vid anser artsammanslagningen är berättigad men väntar sig vissa svårigheter - både för dennya myndigheten cxh för allmänhetens förhållande till denna - eftersommyndigheten skall vara både tillståndsorgan och dömande myndighet. vid , som tillstyrker att sammanslagningengenomförs, framhåller att tiden kan vara mogen att åtminstone övervägaupplösning av det förevarande systemet med särskild myndighets prövning avprograminnehåll i efterhand. understryker art utredningensförslag inte särskilt väl beaktar att den nya yttrandefrihetsgmndlagenerbjuder en ordning som principiellt gör efterhandsgranskning avprograminnehåll obehövlig. Att inte låta yttrandefrihetsgrand-lagen uttömmandereglera yttrandefrihet i bl.a. radioprogram är en rest från ett system som pågoda grander ter sig i upplösning. Uppgiftemakan inte handläggas av andra myndigheter Utredningenmenar art andra myndigheter skulle kunna handha vissa av de föreslagna myndighetsuppgiftema,föratsatt resurstillskott men den splittrade handläggning som detta skulleinnebära kan inte anses vara rationellt. vid finner, i likhet med utredningen,att ifrågavarande myndighetsuppgifter knappast kan avvecklas eller handhas avnågon annan myndighet. för ny myndighet påtelekommunikations-området, som begränsar sitt yttrande till huravidaTelestyrelsens arbetsuppgifter bör omfattas av sådana mediefrågor som berörs ibetänkandet, anser i likhet med utredningen att inte skall arbetamed de i utredningen berörda mediefrågoma. Nej,skilda organisationer för granskning och administration Ettantal remissinstanser anser att granskningsverksamhet bör ha en mer självständigställning än vad som föreslås i utredningen. Mot den bakgranden avstyrksutredningens förslag till myndighetsstraktur av , Patent- ochregistreringsverket , , Utbildningsradion ochTV 4. I99I års JK-utredning ochSamhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid Prop. 1993/94:160 Göteborgsuniversitet framför kritiska synpunkter på den ställning gransk- Bilaga 2 ningsverksamhetenfår enligt utredningens förslag. ,, , och tillstyrker attverksamhet som innefartar programgranskning förs samman rill en nämnd. Radionämndenanser att det ligger närmast till hands att samla efterhandsgranskning avprograminnehåll och handläggning av beriktigande- och gen-mälesärenden hosRadionämnden. menar vidare art det kan övervägas att överföra denstatistik- och rapporteringsskyldighet som blir följden av åtagandenenligt till denna myndighet. Också dessa uppgifter har vissanknytning till den typ av verksamhet som . Radionämndenoch tillstyrker att aktuella förvaltningsuppgifterförs samman till en myndighet. anser att denanteckningsskyldighet gällande utgivare för vissa trädsändningar som verkethaft bör samordnas med övrig administration avsändningsverksamheten. Verket ser inte nägot skäl till att man skall behålladenna uppgift när den nya myndigheten har inrättats. Radionämndenmenar att alldeles oberoende av var övriga myndighetsuppgifter skall utförasfinns det fördelar från rättssäkerhetssynpunkt med att allgranskningsverksamhet utförs på ett ställe. Nämnden delar därmed utredningensuppfattning att en sammanhållen granskning minskar riskema för olika praxis mendelar inte utredningens slutsats att granskningsuppgiftema bör ligga pä ensammanslagen myndighet som även har andra uppgifter än efterhandsgranskning.Radionämndens slutsats är att den typ av sammanslagning som utredningenföreslår, och som enligt utredning skulle renodla verksamheten på etermedieområdet,snarare innebär motsatsen till renodling. Radionämndenanser att utredningen överdriver problemet med dess sårbarhet och bristandemöjlighet rill rekrytering av specialister. framför art manhittills kunnat hantera pressade situationer p.g.a. sjukdomsfall och attnämnden inte haft några svårigheter att rekrytera personal. Allt talar för attdetta gynnsamma förhållande skulle kvarstå vid en utvidgad men alltjämtrenodlad granskningsverksamhet. Radionämndenpåpekar att dess granskningsverksamhet är av stor betydelse frånyttrandefrihetsrättslig synpunkt. tillhandahåller genom sinabeslut prejudikat, dvs. vägledande uttalanden om hur reglema skall tolkas,vilket underlättar för programföretagen att göra egna bedömningar. beslut på detta sätt får genomslag i programverksamheten innebärtillsynsverksamheten att nämnden i praktiken vägleder programföretagen i derasbedömning av var gränsema för yttrande- och informationsfriheten går. ,, , , och Patent- ochregistreringsverket anser att granskningsverksamhetens integritet försämras omutredningens förslag genomförs. SverigesRadio, , och anger att en av utgångspunktemavid deras bedömning av en förändrad myndighetsstraktur är att respekten förRadionämndens beslut inte får undergrävas. Även om det i enstaka fall finnsvissa sanktionsmöjligheter bygger systemet som helhet på att prograinföretagenkänner respekt för nämndens beslut. ifrågasätter starkt lämpligheten i art sammanföra granskningav sända program med uppgifter av ren förvaltningskaraktär. Nämnden påpekar attdess nuvarande organisation utgår ifrån att granskningen skall ske i domstolsUknandeformer. Skälet härtill är bl.a. att garantera nämndens integritet ochfristående ställning i förhållande till statsmaktema och programföretagen.Eftersom utredaren synes vitsorda domstolslikheten anser sig kunnautgå ifrån att det även gäller att slå vakt om nämndens oberoendeställning som granskningsorgan och därmed garantera att tilltron till nämndensintegritet kan vidmakthållas. Liknande synpunkter framförs av ,, , cxh Patent- ochregistreringsverket. Radionämndenframför vidare stark skepsis mot att sammanföra den helt oavhängigaprogramgranskningen med verksamheter som t.ex. inrymmer att förse regeringenmed beredningsunderlag i mediepolitiska frågor. erinrar isammanhanget om vad som sägs i direktiven (dir. 1991:110) för översynen av justitiekanslemsartbetsuppgifterappgifter m.m. om svårighetema att förena olika roller och dekonflikter som kan bli följden av en sådan ordning. vid , , SverigesTelevision, Utbildningsradion och framför kritik mot att granskning och tillståndsgivningutförs av samma myndighet anser att detta är olyckligt uryttrande- och informationsfrihetssynpunkt. Eftersom uppgiftemaefterhandsgranskning och tillståndsgivning inte är tillräckligt åtskilda kande granskade företagen, med rätt eller orätt, uppfatta att myndigheten genomsin tillståndsgivning fått en ny sanktionsmöjlighet. Detta kan, enligtSveriges Radio, verka hämmande på yttrandefriheten. ,och framför samma synpunkt. SverigesRadio, , Utbildningsradion och 7V 4 påpekar vidare attprogramföretag bl.a. har till uppgift art granska myndigheter. Möjligheten artgranska den föreslagna Radio- och arbete kan försämras omkontrollorganet i sig är en del av denna myndighet. Nej, skilda organisationerför olika medieslag Prop. ,som anser att tillsynsfunktionema på medieområdet bör hanteras efteruppgiftemas art, avstyrker utredningens förslag. Tidningsutgivareföreningenmenar att det går en skiljelinje mellan några mnga medier vars användning ärförenat med särskilda krav och andra företrädesvis lättare medier där sådanakrav saknas. Till de förra hör public service-företagen, och satellit-TVvars programföretag har sin hemvist i . Till de senare hör närradion, egensändningarvia kabel och den planerade lokalradion. Föreningen finner det mot denbakgranden inte naturligt att låta försvinna in i en ny myndighetmed tillsynsuppgifter av mera ratinmässig karaktär. I stället bör denorganisatoriskt fungera som , med det utvidgade ansvar som följer av . Det ter sig också logiskt att till föra den merbegränsade tillsyn som är förenad med den tänkta satellitiagen. För detillsynsuppgifter som utförs av och samt desom aktualiseras för en lokalradio kan en samordning övervägas. Det kan medfördel resultera i en nämnd som ansvarar för besluten och ett kansli sombereder frågor och svarar för den administrativa servicen. Tidningsutgivareföreningenavstyrker att programetisk eller oprecis granskning utförs av en myndighet ochbeklagar att utredaren synes sakna en klar uppfattning omefterhandsgranskningens karaktär. Föreningen menar att de sändande företagenoch deras medarbetare bör utöva sin professionella etik på egen hand. Pressetikkan inte förvandlas till lag utan att upphöra att vara pressetik och den fårinte lagregleras i konkurrens med tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrandlagensbrottskataloger. Den omständighet att det på eterområdet däratöver är möjligtatt ställa vissa allmänna villkor om framställningamas innehåll ändraringenting i detta avseende. Tidningsutgivareföreningenframhåller att det är särskilt angeläget att det organ som har att efterhandsgranskaett redaktionellt innehåll klart kan urskiljas och bli föremål för enoffentlig kritisk bevakning. Detta viktiga önskemål tillgodoses bäst om man harkvar en fristående , tillförd nya uppgifter som är besläktade med denuvarande. Även utförandet av de övriga tillsynsuppgiftema på medieområdet kanlättare hållas under publik uppsikt om de sköts för sig. Nej,men en samlad organisation för administrativa uppgifter Köpmannaförbundetanser att huvudidén om en samlad myndighet är riktig men menar att detrimligaste vore att prognosticera en krympande myndighet därgranskningsverksamheten minskar i omfattning. TCO tillstyrker en orga- nisatorisk samordning av verksamhetemai de nuvarande tre nämndema men Prop. 1993/94:160 anser inte att myndighetsövervakning av programinnehåU är motiverat. avstyrker utredningens förslag om en sammanslagenmyndighet. Ert särskilt myndighetsorgan för granskning anses obehövligt medanförståelse urtrycks för att en samordning av administrativa uppgiftereftersträvas. anser att den snabba tekniska och politiskautvecklingen på området skulle göra uppdraget för den föreslagnamyndigheten lika föråldrat som det redan blivit för de tre myndigheter denskall ersätta. Köpmannaförbundetframhåller att de förändringar som sker på etermedieområdet delvis är avregleringaroch tror inte det behövs utökad administration för myndighetsutövningen. 1stället är det vikrigt art gå mot ökade egenåtgärder och självsanering när detgäller t.ex. publicistiska övertramp. Med en sådan utveckling torde den nyamyndigheten inte ha några behov av att växa, utan kan mer och mer renodlaarbetet med de rent tekniska föratsättningama för etermediesändningar. Joumalistförbundetanser att statlig myndighetsövervakning av etersändningar är principiellttveksamt. Förbundet betonar art situationen inom etermedieområdet snabbtförändras. tillkom hade Radio-koncernenmonopolställning i branschen. Programmen hade då en enorm genomslagskraft ochviss myndighetsövervakning av programinnehållet kanske var befogad.Situationen är emellertid mer lik den som råder på pressområdet: mångaröster, många åsikter och konkurrens om publiken. Yttrandefrihetens villkor iradio och TV är grandlag. Brott mot denna lagstiftning hanteras avdomstol. Någon myndighetstillsyn däratöver skall inte behövas. TCO framförsamma resonemang. Publicistklubbentar avstånd från att myndigheten skall förse med material omhur programbolag efterlever sina avtalsförpliktelser utöver vad som sker genomden nuvarande radionämndsbevakningen i strUct mening. Ett sådant uppdrag äroförenligt med den anda av vid yttrandefrihet som genomsyrar yttrandefrihetsgmndlagen.Klubben anser vidare att ansvaret för att upprärthålla programregler som inskrivitsi avtal med staten i stort sett är ett uttryck för god publicistisk sed. Omstaten anser att ett programföretag systematiskt inte lever upp till sina avtalsenligaåtaganden kan sådan tvist slitas på vanlig civilrättslig väg. avstyrker att en myndighet bedriver programetiskgranskning och hävdar att de nuvarande tre nämndema har inte till uppgift attfullgöra någon etisk granskning, även om understundom lagt sådanasynpunkter på de program den har granskat. Inom massmediebranschen råder enighetom medarbetamas yrkesetik. Samsyn torde även råda om att de press- ochprogrametiska frågoma varken kan eller får regleras på annat särt än genombranschens egen självsanering. Joumalistförbundetanser att av samma grandläggande skäl som på press- Prop. 1993/94:160 områdetbehövs en självsanerande verksamhet även inom etermedieområdet. anser att en granskande myndighet, om en sådan trotsallt inrättas, skall vara fristående från beslutande och verkställande statsmakt.Publicistklubben konstaterar art statlig tillståndsgivning och statlig tillsynmåste hållas åtskilda, dels för att begränsa myndighetens makt och dels för attförhindra intressekonflikter TCOtillstyrker en organisatorisk samordning av verksamhetema inom de nuvarande nämndema.En sådan samordning torde innebära att bedömningen av hela etermedieområdetblir enhetligare och mer rättvist. TCO har, liksom ,förståelse för att det kan finnas behov av en myndighet för olika typer avtillståndsärenden. ,som anser att statens roll på etermedieområdet bör vara så inskränkt sommöjligt, finner det ofrånkomligt att staten fördelar sändningstillstånd ochförfogar över något instrament art övervaka efterlevnaden av de avtal som knytstill koncessionema. hyser viss förståelse för deorganisatoriska, personalmässiga och ekonomiska förändringar som föreslås iutredningen. Nej,ingen ny myndighet för vare sig granskning eller administration , och Radio Nova anser attförslaget om en sammanslagen myndighet innebär en alltför omfattande myndighetsregleringpå området och avstyrker av det skälet utredningens förslag. Dessa instanserförespråkar art tryckfrihetsförordningens principer skall tillämpas påetermedieområdet , och Radio Nova anför attförslaget inte stämmer överens med regeringens uttalade avsikt att avregleramedieområdet. Radio Nova finner det därför mycket märkligt att utredningensdirektiv inte ändrades i samband med regeringsskiftet ,vars kommentarer endast berör lokalradions ställning, anser att lokalradiontill sin natur har mer gemensamt med tidning-ama än med public service-sektom.Föreningen betraktar därför regel- och kontrollsystem på tidningsonuådet som ennamrUg förebild för hur lokalradion bör hanteras. Radio Nova har en liknandeuppfattning av lokalradions karaktär. hävdar vidare atterfarenhet från andra länder visar att statsmakten gäma överreglerarinledningsvis och att det är svårtatt senare liberalisera lagstiftningen när en lokalradiomarknad väl etable- Prop.1993/94:160 rats. påpekar att den föreslagna organisationen medförbetydande kostnader vilka skulle Icunna undvUcas.vid en mindre byrå-, kratiskhantering av de berörda frågoma. Denna synpunkt delas av . , cxh Radio Nova anser attprogramgranskning inte bör utövas av en myndighet. Radio Nova hävdar att det,mot bakgmnd av de intemationella konventioner på området som Sverigeratificerat, endast är tillåten art reglera verksamheten på rent tekniska grander. anför att förbud mot förhandsgranskning av programinnehållhar varit en självklarhet i vårt land. I andan av vidgad yttrandefrihet börinte heller efterhandsgranskning komma ifråga. Det finns lagstiftning somgenom domstolsbehandling tar hand om allvarliga övertramp. Radioutgivareföreningenanser att den typ av efterhandsgranskning som Radionänmden utför kombinerargodtycke och förmynderi på ett sätt som strider mot modem syn påyttrandefrihet. Föreningen anser art ingen granskning av programinnehållet iden fria radion skall förekomma. Radio Nova framför Uknande synpunkter. , och Radio Nova anser attpressens modell för art slå vakt om god publicistisk sed kan användas även påetermedieområdet. Branschintem självreglering och självsanering förordas därförav dessa instanser , och Radio Nova anser attmyndighetsuppgifter inom medieområdet enbart är av teknisk cxh adnti-nistrativkaraktär. Dessa instanser förordar att redan befintliga organ, främst Telestyrelsencxh Patent- cxh registreringsverket, aiUitas för dessa ändamål. , som anser att de nuvarande nämndema kan avskaffas,föreslår att en utredning sker beträffande handläggandet av de tekniska ochadministrativa frågor som även bör bli föremål för myndighetsutövning. 4 Typ av sammanslagning Utredningenutgår ifrån den nuvarande nämnd-kansli-organisationen. Två altemativ rencxllas;en enkel sammanslagning där nämndindelningen bibehålls men administrationensamordnas och en mer avancerad sammanslagning som grapperar verksamheten eftervissa nyckelfunktioner. Utredningen förordar en avancerad sammanslagning. Kammarrätteni , Kabel- och Närradionämndema, Svensk Rundradio, Statskontoret, samt fackklubbarna vid gg 5 1993/94. 1 samL Nr 160 Kabel- och Närradionämndemainstämmer i utredningens slutsats. 1993/94:160 Kammartätten iSundsvall är enbart en administrativ samordning inte tillräck- Bilaga 2 ligför att uppnå hög flexibilitet och effektivitet.