prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — TUL följd av den nya inriktningen avtrafiksäkerhetsarbetet har regeringen uppdragit åt att utarbefe ettnationeUt trafiksäkerhetsprogram som skaU iimehålfe ett verksamhets- ochåtgärdsprogram. Trafikonykterheten är ett stort problem. Vägverkethar därför fått i uppdrag att tiU regeringen komma in med forsfeg tiU hur enförsöksverksamhet med alkolås bör initieras och utformas. har beslutat att förarprövarverksamhetenskaU föras bort firån . Inom departementet pågår ett arbete med dennafiåga och regeringen återkommer senare med försfeg tiU . Iregeringens ekonomiska poUtik för ökad tiUväxt (x;h välfärd är utvecklingen avkommunikationema i vid bemärkelse viktig. Denna utveckling kan dock endast skeom den på lång sikt är förenUg med vad nuljön tål. De mUjö- (Kh taafikåtgärder som vidtagitshar givit avsevärt resultat bl.a. inom vägtrafiken. Av dagens personbilar är39% försedda med katalysatorer. Bättre dieseloljekvaUteter har inneburitavsevärt minskade utsläpp av hälsoferUga ämnen från den tunga trafiken. TrafikverkensmUjörapporter och rapporter från visar dock attytterUgare åtgärder kommer att krävas. Regeringen har mot denna bakgmnd redan tagit flerainitfetiv. Regeringen tiUsatte en särskUd utredning om att begränsautsläppen av koldioxid från trafiken. Utredningen skaU även behandfe fömtsättningamaför att införa nuljözoner. Utredningens arbete skaU vara avslutat i juni 1994.Regeringen har vidare tillsatt en utredare med uppgift att vidareutveckfemUjöklassema for bUar m.m. har getts i uppdragatt redovisa fömtsättningama för och konsekvensema av att infora avgaskrav ochrenare bränslen för inrikessjöfart. Fömtsättningama for att införa differentie- Prop. 1993/94:1(X) rade landningsavgifter inom luftferten prövas. har uppdraget att gemensamt medlänsstyrelsema se över bl.a. trafikens planeringsfömtsättningar på regionalluvå. BuUemtred-ningens forsfeg (SOU 1993:65) bereds for närvarande inomregeringskansUet liksom forsfeg rörande mUjökfessificeringav bensin. Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har påregeringens uppdrag lämnat ett förslag om hur det av beslutadefyraåriga utvecklingsprogrammet för el- och hybridfordon skaU genomföras. Det intemationeUa arbetet har även intensifieratsunder det gångna året. Trafikens långsUctiga mUjöeffekter stäUer krav på attdet pågående arbetet breddas och fördjupas. I SärskUcfe frågor, avsnitt A.Inriktningen mot ett långsUctigt bärkraftigt transportsystem, redovisar regeringensina överväganden rörande inriktningen av detta arbete. och den europeiska integrationen Resultatetav foUcomröstningen i kom att förskjuta ikraftträdande medett år. För svenska operatörer på transportmarkna-dema i EU och EFTA har detförsenade ikraftträdandet inneburit nackdelar från konkurrenssynpunkt. EU:smedlemstater har under detta år kunnat umyttja fördelama av en så gott somavreglerad inre transportmarknad. Ucraftträdande innebär attsvenska operatörer nu ges vidgade möjUgheter att konkurrera. Flera viktigabeslut om genomförandet av den fria transportmarknaden har emeUertid fettatssent eUer i vissa faU först . För att svenskaoperatörer skaU fä del av dessa beslut måste det s.k. tiUäggspaketet träda ikraft. och har på luftfartsområdet genom ett särskUt trilateraltavtal med EEG fått marknadstiUträde enUgt de senaste UberaUseringsreglema i dets.k. Detta ger svenska operatörer fömtsätöungar attdelta i konkurrensen på Europamarknaden på samma villkor som EU-ländemasoperatörer. Marknaden öppnas undan för undan for svenskatransportföretag. När de nationeUt betingade restriktioner som under fleradecennier hämmat de intemationeUa transportema försvinner skapas nya fömtsättningarför effektivare, säkrare och miljövänUgare transporter. Förhandlingama om medlemskap i unionenhar i stort varit okontroversieUa när det gäUer områdena transportpoUtik, telekommunikationeroch post. Ucraftträdande ger ny näringåt frågestäU-ningama kring de europeiska nätverken och transportsäkerheten.Detta kan förväntas öka det expertsamarbete som i olika former inletts sedanEG-kommissionen lämnade sitt utiåtande över ansökan om medlemskap.Svenska experter har i stigande utsträckrung erbjudits delta i EU:sexpertgmpper inom transport- och telekommunikationsområdena. Dämtöver gerEES-avtalet formeU rätt att delta under bered- 12 ningsfesen i ett stort antal gmpper. Genom dettafår vi möjlighet att Nya former för beslutsfettan- Prop. 1993/94:100 deinom transport- och kommunikationssektorerna håller på att växa BUaga 7 fiamvilket medför ökat behov av insatser för samordning och informationsspridmng. kontakter med bUr alltintensivare. Östersjösamarbetet inleddes vid i september1990. Vid trans-portministerkonferensen i beslutades atttre arbetsgmpper skulle presentera rapporter om infhtstruktur, trafiksäkerhetoch nuljö och trafik. Dessa rapporter, som föreUgger, kommer att Ugga tillgnmd for uttalandena vid en andra transportministerkonferens inom lamen forÖstersjösamarbetet . TroUgen kommer tolv stater att vararepresenterade. Det s.k. gnmdfedes genomutrikesministerkonferensen i Kiikenes och är ett fonun förbl.a. statema intUl , dvs. , , ,och . Utrikesministrarna ville ha en översyn av möjUgheten tiUsamarbete om villkoren for transporter och kommunikation inom området.TransportiTunistrama möttes därför i och enades om endeklaration om den framtida utvecklingen på trans-portonuådet. har det nordiska samarbetet påtransportområdet i stor utsträckning berört infrastrukturfrägor.Transportministrarna har fegit initiativ tiU en rapport, som nuär slutförd, om möjUgheter tiU samarbete vad gäUer konkrefe infiastmkturprojekti . kommunikationsminister och samferdselsnunister hardessutom tagit ett gemensamt imtiativ om bifeteralt infrastruktursam-arbete förprojekt som berör södra och . Beslutetom avregleringen av taxi Ugger fest. Effektema av avregleringen får trotsproblem vad gäUer efterlevnaden av ett antal bestämmelser inom bl.a.yrkestrafikfegstiftningen och skattefegstiftningen bedömas som övervägandepositiva. Den slopade behovsprövningen har i stort sett letttiU avsett resulfet vad gäUer tiUgången tiU taxitjänster. Det är sällan svårtatt få tag i taxi, framför aUt inte i storstadsregionerna. Kundemas väntetidvid telefonbeställning av taxi har i allmänhet minskat liksom också tiden föratt fä en bU framkörd. De beferade bristema i glesbygd synes i stort sett haUtebUvit, bl.a. tiU följd av de vUlkor beträffande trafikutbud som ställs avkommuner och trafikhuvudmän vid upphandling av bl.a. skolskjutsar och färdtjänst. Det kan emeUertid också konstateras attavregleringen konunit att medföra en del oegendigheter och missförhållandeninom taxi vad avser den private kundens ställning, den privafe kundens säkerhetoch viUkoren for konkurrensen. TUlsynen över den yrkesmässiga trafiken har därför successivt Prop. 1993/94:1(X)skärpts. Det är därvid viktigt att samarbetet mellan länsstyrelsema (x;h BUaga 7 andra berörda myndigheter underlättas. Viktiga steg i den riktningenhar redan tagits men samarbetet behöver formaliseias i vissa avseenden. Regeringen har nyUgen beslufet om en remiss tiULagrådet med titeln av den yrkesmässiga trafiken. - Skärpt uppföljning av lämpUgheten hos dem som SitttiUstånd tUl taxitrafik. - Sambearbetning av yrkestrafikregistret medkronofogdemyndighetens s.k. utsökningsregister. - ndelsprövning av taxiförare. Avsikten är att en proposition om tillsynen avyikestrafiken skaU presenteras for . En viktig fömtsättning för att de föresfegnaåtgärdema skaU Bl effekt är attlänsstyrelsema fär ökade resurser for sitt tiUsynsarfoete. Regeringen föreslårdärför under trettonde huvudtiteln att ramansfeget tiU länsstyrelsernaförstärks. Slopandet av linjetrafiktillstånden forbusstrafiken i länen medför successiva besparingar for trafikhuvudmännen.Inledningsvis har kostnadssänkningar på kunnat noteras. Denmarknadsmässip upphandlingen omfettar i aUt större utsträckning också deområden där de stora kommunafe koUektivtrafikfÖrefegen verkar. MöjUghetema tiUeffektiviseringar med en fri upphandUng synes vara betydande. Den uppdelning ibeställar- (x;h utforarroUer som sker bidrar tiU ökade möjUgheter tiU en bättretrafikförsörjning tiU oförändrade kostnader. trädde den ändradefegstiftiungen i kraft beträffende tillståndsprövningen for den långvägabusstrafiken. Det ankommer pä järnvägsföretaget eUer trafikhuvudmannen attgöra sannolikt att de ekonomiska fömtsättningama att driva den berörda trafikenskadas i betydande män om det sökta tillståndet bevUjas. Vidare gäUer atttiiU-stånd skaU bevUjas oavsett skada for något jämvägsförefeg eUer någonhuvudman om den sökfe trafiken enUgt tiUståndsmyndighetens bedömning kommeratt medföra en väsentUgt bättre trafikförsörjning. I detta sistnämnda begreppUgger ocksä väsentiigt lägre respriser. Efterförsfeg i proposition 1992/93:150 beslutade imder attriksfärdtjänsten skuUe kommunaUseras fr.o.m. . Riksdagenbeslutade även en särskUd feg om . De gmndläggandemålen for riksfärdtjänsten Ugger fest. För att pröva fömtsättningama att effektiviseratrafiken och förbättra det sammanfegda trafikutbudet inom ramen för de resursersom nu finns tiUgängUga inom kommunemas och landstingens ansvarsområdentiU-kalfede regeringen i juU 1993 en särskUd utredare med uppdrag att lämnaförsfeg tiU samordning av oUka sfeg av offentUgt betalda resor. Bakgrunden ärde betydande medel som anslås tUl , riksfärdtjänst samtsjukresor vid sicfen av vad kommuner och landsting betalar för den lokafe ochregionafe koUektivtrafiken. EnUgt regeringens Prop. 1993/94:100 mening är eneffektivare trafikorganisation i länen av avgörande be- BUaga 7 tydelse förmöjUghetema att uppfyUa trafikpoUtUcens mål om tiUgängUghet for bl.a.funktionshindrade. Recfen i årets budgetproposition lägger dockregeringen firam en rad forsfeg som syftar tiU att göra kommunikationema meratiUgängUga för funktionshindrade. En redogörelse for dessa försfeg lämnas iSärskUcfe firågor, avsnitt B. Funktionshindiades resemöjUgheter. 1993/94:100 BUaga 7 Sammanfattning av regeringens överväganden: -En analys avhur planeringen för sjöfert, luftfert, post och telekonununikationer på ettbättre sätt kan integreras med planeringen for väg- och jämvägstrafik skaUinitieras. -Väg- ochjämvägskapitalet skall förvaltas på sådant sätt att inte väldet urholkas. Väg- och järnvägsnätets omfattning och standard Det svenska vägnätet omfettar varav ca100 utgörs av sfetsvägar. av sfetsvägama utgörs av riksvägar (stamvägaroch övriga riksvägar) och av sfetsvägama utgörs av länsvägar. På detsfetUga vägnätet utförs av det totafe vägtrafikarbetet. På det kommunafevägnätet utförs av trafikarbetet (x;h pä enskUcfe vägar avtrafikart)etet. Riksvägarna har en central roU itransportsystemet. Av trafikarbetet pä statens vägnät sker på riksvägaroch på länsvägar. Motorvägamas andel av riksvägnätetvar , en sträcka på motsvarande 96 mU motorväg. Av trafikarbetet påstatens vägnät skedde pä dessa motorvägar. Andelen gmsvägar på statsvägnätetär . av trafikarbetet på det StatUga vägnätet utförs på dettagmsvägnät. Av nedanstående tabeUer fiamgårlängder (x:h trafikarbete på det SfetUga vägnätet. Fig.1 Längder på det statUga vägnätet Riksvägar(mil) Länsvägar(mU) 13-m väg (> 12 m) 9-mväg(8 m-ll,9m) Övriga vägar (<8 m) Fig.2 Trafikarbetets fordebiing på det sfetiiga vägnätet Prop.1993/94:100 (andel, %) 13-m väg (> 12 m) 9-m väg (8-11,9 m) Övriga vägar (<8 m) Allvarliga brister i fiamkomUghet förekommer pä av riksvägarna och på av länsvägama. Det svenska jämvägsnätet omfettar drygt 10 000 km.Av sfetens spåranläggningar är elektrifierad bana. Av det totafe transportarbetetpå jämväg utförs på den elektrifierade delen. Av sfetens spåranläggningarutgörs av stomjämvägar och av länsjämvägar. Av den totafe banlängden i består 1 2(X} kmav dubbelspår. Dubbelspår är helt utbyggt mellan och ,(x:h Uppsafe samt mellan och , vfe Katrineholm.Dessutom finns dubbelspår på delar av Västkusd)anan, , Ostkustbanan,godsstråket genom Bergsfegen och Norra stambanan. Planeradeinvesteringar i vägar, jämvägar och koUektivtrafik Investeringamai infrastruktur har under en lång följd av år varit mycket begränsade. Mätt somandel av bmttonationalprodukten sjönk investeringama på 19S0-talet tiU en nivåpå . Som en jämförelse utgjorde investeringama i infirastruktur ca 2 %av bmttonationalprodukten . ökade dock medvetenheten ominfrastnUcturens betydelse for näringsUvets utveckling. Som en del inäringspoUtiken, och med det uttalade målet att skapa goda fömtsättningar förekonomisk tiUväxt, beslutade på regeringens fÖrsfeg att ökainfirastruk-mrinvesteringama radUcalt. Härigenom fedes gmnden för den fortsattaplaneringen och genomförandet av ett antal större väg- och jämvägspro-jekt.Flera av dessa projekt är nu under genomförande. EmeUertid visade det sig att de resurser somriksdagen anvisat for ökade investeringar i infrastrukturen inte vartillräckUga. Fortferande kvarstod finansieringen av ett antal mycket centrafe(x;h viktiga väg- cx:h jämvägsprojekt. Regeringen redovisade därför förriksdagen ett forsfeg tiU hur väg- och jämvägsinvesteringamalångsiktigt skuUe inriktas och hur detfe skuUe finansieras. Rikscfegen beslutede med anledning av regeringensförsfeg om en långsiktig inriktning av infrastrukturens uAyggnad i landet. ' 2 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 beslutede även om ekonomiska ramar för perioden Prop.1993/94:1(X) 1994-2003 samt om ekonomiska ramar för den närmastetreårsperioden. beslut innebär att planer for väg- ochjämvägsinvestering-ar f5r totalt 98 mUjarder kronor upprättas fortioårsperioden (X)3. pågår arbetet på , Banverketoch länsstyrelsema med att upprätta de tioåriga investeringsplanerna. Pfe-nemakommer att redovisas for regeringen . Regeringen harfor avsikt att redovisa innehållet i planerna for senare under våren1994. I samband med att beslutade om dentioåriga investerings-inriktningen och anvisade medel for innevarande budgetåroch en kostnadsram f5r verksamheten för den närmaste treårspericxlen,beslutede rikscfegen att de tidigare anvisade ansfegen Investeringar itrtfikens infirastruktitr och Vissa produktivitets- ochsysselsättrdngsfrämjande åtgärder inom områdeskuUe upphöra. ErforderUga medel anvisas i stäUet över ochVägverkets ordinarie ansfeg. Investeringama i stamvägar och övriga riksvägarberäknas tiU ca 41,6 mUjaider kronor (40mUjarder kronor i nya investeringar och 1,6 nuljarder kronor i redan tidigarebeslutade investeringar). DärtiU kommer de investeringar som är planerade attfinansieras med avgifter på vägtrafiken såsom ud}yggnaden av Ringen cx;h Yttretvärleden i , väginvesteringarna i Göteboig och den nya förbindelsenöver på 6, totalt drygt 30 mUjarder kronor. startade ett program for särskUdabärighetshöjande åtgärder på sfetsvägnätet. Bärighetsprogrammet omfettar ca 1OCX) st ny- och ombyggnadsobjekt . Fram t.o.m. år 1992hade av bärighetsprogrammet genomforts och tiU beräknas hefebärighetsprogrammet vara genomfort. Som en etepp i genomförandet avbärighetsprogrammet höjdes drivaxeltryck/boggietryck/bmtto-vikt firån 10/16/56tiU ll,5/18(19)/på det s.k. BK 1 vägnätet (vägnätet med högstebärighetsstandard). Genom den planeringsram om 7 mUjarder kronor på tioår som har anvisat för bärighetshöjande åtgärder kanbärighetsprogrammet utökas med 4 mUjarder kronor jämfört med det nu pågåendeprogrammet. Mot bakgmnd av gjorda ansfegsjusteringar kommerinvesteringama på stomjämvägama under den kommande tioårspericxlen att omfetfe ca 38 nuljarder kronor (dels 32 nuljarder kronor i nya investeringar, defe ca 6 mUjarder kronor i redan tidigare beslutade investeringar). DärtiU kommer de investeringar som finansieras genom lån såsom Grödingeba- nan, investeringar i eldrifts- cx;h teleaiUäggningar samt de som finan sieras genom avgifter på trafiken såsom utbyggnaden av Arfencfebanan med privat kapital och byggandet av den planerade förbmdelsen över . Regeringen bedömer därför att de totafe jämvägsinvesteringar- na kommer att vara drygt 40 mUjarder kronor . Fig. 3 Planeradeinvesteringar totalt 1993/94:100 BUaga 7 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 I Investeringar Gnansierade medanslag W9 investeringar Gnansierade med avgifter Genomde beslut om tidigareläggning av investeringar i vägar och jämvägar somriksdag och regering har medverkat tiU är utbyggnadstakten för närvarandemycket hög. har en stor del av de tidiga-refegcfe investeringamafärdigstäUts. Genom rikscfegens initiativ har dessutom ett antal nya projektpåbörjats . Sedan de förste besluten om tidigareläggning avolika vägprojekt beslutades av den tidigare regeringen imder sommaren ochhösten 1991, har 1 695 tidigarefegda investeringsprojekt påbörjats. Däravberäknas 1 470 projekt vara avslutede vid utgången av . För riksdagenskännedom redovisas i det följande de större vägbyggnadsprojekt som utpekats avregering och rikscfeg i särskUda beslut om tidigareläggning for ökadsysselsättning. Fig. 5 Vid utgångenav pågående vägprojekt som utpekats av regering och riksdag i särskUcfebeslut om tidigarefeggning för ökad sysselsättning. 6 körfält söder om Investeringari länstrafikanläggningar, dvs. investeringar i länsvägar, Prop. 1993/94:1(X)länsjämvägar och vissa koUektivtrafikanläggningar, har av rikscfegen BUaga 7anvisats en planeringsram för den kommande tioårspericxlen på 9 mUjarderkronor. Vid länsstyrelsema pågår arbetet med att upprättatioåriga investeringsplaner for länstiafikobjekt. I den redovisning somregeringen kommer att lämna tiU rikscfegen om innehåUet i Vägvericetsnationelfe väghållningspfen och stomnätspfen kominer regeringen ävenatt översiktligt redovisa innehållet i länsstyrelsemas planer forinvesteringar i länstrafikanläggningar. KoUektivtrafiken i storstädema kommer att byggas ut och mstas upp som en följd av desärskUda uppgörelser som träffats om trafik- cx;h mUjöfÖrbättrande åtgärder iStockholm, cx:h . UÖ>etalningen av stetens extrabidrag tUlStockholm och har beslutets av regeringen i enUghet med vad somaviserades 1993 och uAyggnaden av ett flertal projekthar påbörjats. arbetar berörda huvudmän med planering ochprojektering for övriga projekt. Vad gäller utbyggnaden av koUektivtrafiksystemet iGöteborg har avslutet sitt uppdrag med att slutforhandfe den s.k.Adelsohnöverenskommelsen. Uppgörelsen är också gcxlkänd av alfe berördakommuner. Regeringen har ävenför avsikt att av och berörda kommuner begära en redovisningenUgt 6 kap. 2 § naturresursfegen. Med överenskommelsen som gmnd avserregeringen återkomma med förslag tiU om defe lånegarantier för deavgiftsfinansierade vägutbyggnaderna, dels uöjetalning av de sfetUga bidragentiU investeringama i koUektivtrafiksystemet. Regeringen kommer även attredovisa försfeg tiU utformning av en feg om vägtuUar för att finansiera de avgiftsfinansieradevägutbyggnaderna. anvisade en planeringsram på5,5 nuljarder kronor att disponeras för slutförandet av de trestorstedsförhandlingama. I samband med att anvisade nyaplaneringsramar for investeringar i trafikens infrastruktur for pericxlen1994-2003 drogs det aktuelfe ansfeget in. I stäUet anvisades nya medel foruUiyggnaden av storstädemas trafiksystem deb vfe ansfegen investeringar i vägaroch nyinvesteringar i stomjämvägar, defe vfe ansfeget investeringar iläns-trafikaiUäggningar i den del steten ej var huvudman for genomförandet. Demedel som här avses är för Stcxikholmsregionens del 2 440 mUjoner kronor ochför Malmöhusregionens del ca 308,6 mUjoner kronor. För delberäknas bidraget vara ca 1 500 mUjoner kronor. Regeringens bedömning av de här redovisade planernafor uöjyggna-den av trafikens mfrastruktur ger följande totafe mvesteringsnivåunder . Fig. 6 Nyinvesteringar i större jämvägsprojekt som pågårvid utgången av . , spåmppmstning/spår- Trönninge-Båsted, dubbelspår vfe Arfendabanan, fyrspår tiU ning och partieUt dubbelspår passning cx:h partieUt dubbelspår Öre älv, tunnel och hnjerätmng 1993/94:100 BUaga 7 Bidrag tiU investeringar i storstädemas trafiksystem: Stockhohn (SL-investermgar) Mahnö (Mahnöhus IVafik) Regeringenredovisade för rikscfegen ett försfeg tiU inriktning förinvesteringar i trafikens infrastruktur. Rikscfegen gcxikände i aUt väsentUgtregeringens försfeg tUl investeringsinriktning (x:h ambitionsnivå för dekommande tio åren. Regeringens försfeg tiU inriktning CKh rikscfegens beslutdärom, fede tonvikten på investeringar i vägar cx;h jämvägar eftersom det inomflygsektorn och sjöfertssektom i stort inte kunnat påvisas väsentUga kapacitetsbristereUer andra brister som skuUe föranlecfe särskUcfe ingripanden från regering ochriksdag. Rikscfegenuttryckte dock genereUt ett önskemål om en utökad investeringsplanermg (bet.1992/93 :TU35, rskr. 1992/93:446). RUcsdagen önskade bl.a. att sjöfart,luftfert, post och telekommunikationer på ett bättre sätt skaU integreras iinvesteringsplaneringen. Sjöfert cx;h luftfert ingår i denplaneringsprocess som kallas samordnad investerings-planering. EnUgtregeringens uppfettnmg fungerar dette system väl och inget tyder på att dessatrafiksfegs behov på något sätt skuUe ha for-ringats i den planering som förnärvarande sker. EnUgt regeringens uppfettning förekonuner ingakapacitetsbrister inom de uppräknade sektorema. De investeringar som är planerademotiveras huvudsakUgen av andra skäl än kapacitetsbrist när det gäUer sjöfertoch luftfert (Kh inom teleområdet sker en snabb och marknadsanpassad utveckling(Kh utbyggnad helt i takt med kundemas önskemål. Verksamheten vid och Luftfertsverketfinansieras helt genom avgifter på brukaren och inte som vid ochBanverket, genom anslag påstetsbudgeten. Steten har valt att styra dessa verksam- Prop. 1993/94:1(X)heter på annat sätt än vfe stetsbudgeten. Villkoren for post- och tele- Bilaga 7 kommunikationer finns i postfegen (Kh i telefegen. Sfetens möjUgheteratt hek integrera sjöfert, luftfert, post- (Kh telekommunikationer med väg-och jämvägspfeneringen är därför begränsade. NaturUgtvis utgör alfe av de ovan nämncfe verksamhetemadelar i ett integrerat transport- och konununikationssystem. Investeringar i ensektor kan påverka verksamheten inom en annan sektor. utgörverksamheterna substitut men oftast komplement tUl varandra. Analys-situationenär således komplex. Enligt regeringens uppfettning kräver rikscfegensönskemål att ett vicfere perspektiv anläggs inom ramen for den s.k. samordnadeinveste-ringsplaneringen än vad som hittiUs ansetts omfettas av begreppet. Detgäller således inte enbart att studera (Kh analysera hur olika investeringarpåverkar trafikströmmama, utan även att väga in defe hur altemativ trafikeringskuUe kunna bidra tiU att uppnå de trafikpoUtiska målen i högre grad än enbartåtgärder i infrastrukturen, dels hur olika former av styming skulle kunnapåverka transportsystemets utveckling. Regeringen kommer med anledning av rikscfegensönskemål att låfe Delegationen for prognos- och utvecklingsverksamhet (DPU)analysera hur sjöfert, luftfert, post CKh telekommunikationer kan samspefe medvägar och jämvägar i ett integrerat kommunikationssystem. Det är inte nu möjUgtatt avgöra humvida styrning är förenUg med de trafikpoUtiska mål och principersom rikscfegen har fegt tiU gmnd for gällande trafikpoUtik. Det är emeUertidregeringens ambition att redovisa resultetet av genomförda studier ochanalyser i samband med att investeringsplanerna revideras . Enlångsiktig strategi för drift och underhäll Väg-och järnvägsnätens nuvarande utbredning cKh standard är ett resulfet av fleragenerationers mödosamma strävan mot ett gemensamt mål -att knyfe samman hefeSverige med bra kommunikationer. De svenska väg- och järnvägsanläggningarnarepresenterar ett betydande värde och rikscfegen bevUjar årUgen stora beloppfor underhåU CKh reinvesteringar i anläggningarna. De omfettande investeringar som genomförs under1990-talet innebär att vissa befintUga anläggningar ersätts av helt nya. konuner behovet av underhåUsinsatser att vara ganska begränsade på dessa anläggningar. kommer dock 1990-talets investeringar att medföra ett behov av resurser för drift (Kh underhåU.