prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — viU vidare att nuvarande bestämmelse om slutevverkningsålder i skogsvårdslagen skaU bibehåUas samt att markbe redning och plantering av främmande trädsfeg som contortataU stoppas för att skydda biomångfalden. Även och q2000 förespråkar förbud mot plantering av contortataU. varaar för införande av exotiskt genmaterial och viU att de genetiska resurseraa i landets skogar skaU bevakas bättre. skogstypersom heh skaU undantas från skogsbruk (urskog och sumps- Prop. kog)bör ges ett områdesskydd. q2000 anser att bevarande av primär- Bilaga 1.1 skog,som anvisar i punkt 11.13.a, bör tillämpas på svensk urskog.För att veta hur orörda skogar fungerar behövs ett antal stora reservatsom fecker högprcxluktiv skogsmark. föreslåratt av skogsmarken avsätts som reservat, finansierade genom en fond med defet finansieringsansvar meUan skogsbmket (natarvårdsavgift med /in3 skogsråvara på levererat virke), konsumentema(mUjöavgift med /kg på icke-reutarpappersbaserat papper) och staten. beräknaskostaadema och finansieringsbehoven sjunka tiU en tredjedel. Ekotarismkan ibland visa sig lönsammare än avverkning, menar q2000. Naturhistoriskariksmuseet påpekar att det som står i om nyplantering ochskogsrehabiUtering på områden som avskogats måste vägas mot värdet av ettbevarat kultarlandskap med hagmark och slåtterängar etc. Inträng i pågående markanvändningbör, enUgt och , regleras såsomföre , dvs i förhåUande tiU hefe festigheten. Skogsindustrin.Skogsstyrelsen anser inte att virkesprcxluktionen med bibehåUen konkurrenskraftgentemot andra material kan bära kostaadema för aU mUjöhänsyn. Man viU se stödtiU aktivt skogsbrak. KungUga skogs-och lantbruksakademien anser det vUctigtatt skogspoUtiken utformas så att klarar den interaationeUakonkurrensen. anser att skogsbmksindusttin bör delta iövervakningen av skogsmUjön. Skogsindustriernauivänder mot krav på att det svenska skogsbraket skaU belastas med ekonomiskabördor för natarvård och frUuftsUv som de anser rätteUgen bör bäras avsamhäUet. Skogsägarna hänvisar tiU Rio-deklarationens princip 7 som behandlarstaters samarbete för att "bevara, skydda och återstäUa hälsa ochokränkbarhet hos jordens ekosystem" och anser att svenska staten har ettstort ansvar för att skydda och återstäUa skogsmarkema i södra och meUerstaSverige som är skadade på gmnd av luftföroreningar och surt nedfeU. 2.c)Samhällsekonomi och näringsUv Målsätttiingeni (kapitel 4 och 8) är att priser och andra marknadssignaler måstespegla de mUjökostaader som energiförbmkningen och förbmkningen avnatarresurser inklusive omhändertagande av avfaU från produktionen medför.StatUg upphandUng bör ske med beaktande av mUjöaspekter. Nya marknader skauppmuntras för en mUjömässigt sundare resurshushållning. meUansamhäUeUg och ekologisk bärkraft i termer av att ett samhäUe somdegraderar ekosystemen skjuter de ekologiska gränseraa närmare ochdärmed minskar potentialen eUer spehaimmet för samhäUsekonomisk Potentialen tiU håUbar utveckling Ugger cfe i att nyttja natarenskapital på ett ekologiskt håUbart och ekonomiskt effektivt sätt. AkademienviU att forskningsresurser inom Beijerinstitatet skaU utayttjas. 8 1993/94. q2000laster vikt vid att subventioner som inte överensstämmer med Prop.1993/94:111 målenför en håUbar utveckling skaU avvecklas eUer minskas (Agencfe Bilaga 1.1 21,punkt 8.32.b). SärskUt bör detta tiUämpas i inom områdena energioch transporter SLU anger som riktiinje att det som är önskvärt ursamhäUets synpunkt mäste göras samhäUsekonomiskt lönsamt genom stimulansertiU ett uthåUigt utayttjande av resurser. Miljöräkenskaper.Flera instanser anser att nationalräkenskaperna måste kompletteras medmUjöräkenskaper räknar med att kunnaslutrapportera sitt uppdrag att utveckla metoder för att bygga uppmUjöräkenskaper i monetär form. Dessa kan, ttor institatet, vara behjälpUgaspecieUt för att förklara konsumtionsmönstrens betydelse för mUjön och tordeeiUigt nuvarande planer och med tiUdelade resurser kunna sjösättas först . föreslår att, i avvaktan på s k grönaräkenskaper, bör som ett komplement SCB ges i uppdrag att utveckfe enklareformer av mUjöeko-nomiska redovisningar. Även för kommunernas, landstingens ochnäringsUvets mUjövårdssatsningar bör motsvarande redovisningar utvecklas. Statistiskacentralbyrån vUl att en "mUjöjusterad nationalprodukt" (MNP) iframtiden ska kunna beräknas med mUjöräkenskaper som gmnd. Den mUjöpåverkan somför del är mest angelägen att upprätte räkenskaper för är utsläpp,avfidl, hälso- och mUjöferUga kemikaUer, energi och näringsämnen. Pä sUct börförmcxlUgen också viktiga natarresurser, som skog, mgå i mUjöräkenskapema. SLUföreslår att ett system av indUcatorer för håUbar utveckling skapas förnationalräkenskapema. Statskontoret menar att införande av ekonomiskastyrmedel i miljöpoUtiken bör ske på underlag av en helhetsbedömning som ävenrymmer administrativa konsekvenser hos verksamhetsutövare. Skogsindustriernaanser att mUjöhänsyn och energiåtgärder måste kombineras med ekonomisk tiUväxtoch sociala framsteg särskUt med tanke på den ekonomiska kris som landet nugenomgår. SVEBIO anser att det är viktigt att regering och riksdag klartuttalar sig för det långsUctiga målet att införa mUjöavgifter genereUt ochfiiUt ut med tillämpning av principen att förorenaren skaU betala. Nivån påavgiftema bör sättes så att den antingen svarar mot den skada som mUjöskadUgautsläpp förorsakar eUer så att de mål om utsläppsreduceringar som satts upp avriksdagen kan fuUföljas. Enligt SVEBIO uppnås inte kostnadseffektivitet inuljöarbetet och förttoendet för mUjöpoUtUcen mbbas om vissa områden får betalaför mUjöskadUga utsläpp, medan andra slipper eUer får stark reduktion. Ettexempel på det är utsläpp av växtiiusgaser som enUgt de gäUanderegleraa vid värmeproduktion främst blir belastede i verksamheter utanföruidustrin. IndustrieUa utsläpp får starkt reducerade koldioxid skatter ochelsektom är helt befriad från sådan skatt. Skogsindustriernaundersttyker att konsumenters och opinioners krav på mUjöanpassade produkter och processer tenderar att bU en starkare kraft än poUtiskt beslutede styrmedel. Därför måste poUtiska åtgärder mer än tidigare inriktes på att säkerstäUa att en helhetssyn på 114 mUjö och utvecklingverkUgen uppnås. BotUdaUNIFEM vUl att kvinnors obetalda arbete skaU värderas Prop. 1993/94:111rättvist i nationalräkenskapema. Ung vänster och KDU viU att icke- Bilaga1.1 fömybara energUcäUor och material skaU beskattes så att förbrukningenminskar. Fördelningspolitik.Statens naturvårdsverk viU att mUjökonsekvensbedömningar bör Ugga som underfegför beslut om fördehiing av budgetmedel. konunun anser att det saknasen rättvis fördelning av resurser mellan stet, regioner och kommuner.Steten måste stimulera tiU utveckling även i de mer glest befolkade delama avlandet om landsbygden skaU ha en möjUghet att överleva. Glesbygdsmyndighetenberäknar att det är samhäUsekonomiskt lönsamt om förädling sker vid pfetsen förråvamutteg ckU om småskaUghetgynnas. Ett altemativ är att företegen beskattas i de kommuner eUer områden därde exploaterar. Myndigheten viU ha ett tydUggörande av vem som ägernatarresurseraa ckU vem som skabestämma hur de ska användas - kommunen, länet, bofeg eUer staten? Vidare anserGlesbygdsmyndigheten att kvmnors Uv måste förbättras i glesbygden genomtiUgång tiU arbete, utbUdning och service samt rikare kultar CKh fritid. NaturskyddsföreningenframhåUer att genom att beskatta oönskad och kostsam mUjöförstöring ochlindra beskattningen på arbete och kapital kan minska arbetslösheten, få bättreråd med den arbetsintensiva offentUga sektom, minska utsläppen och stimuleraförayelsebara energisystem med bibehåUen konkurrenskraft. Folkkampai\jen anseratt ojämlikhet och fettigdom i måste bemästras med bl.a. satsning påmUjövänUg energi och trafik, reparationer och återvinning. I den mån det ejräcker bör det ske en fördelning av tiUgängUga lönsamma arbeten på fleraindivider genom en arbetstidsförkortning. Ung Vänster anser att det vUctigastei den globafe fattigdomsbekämpningen är rikedomsbekämpning, bl a genom attavskaffa lyxkonsumtionen. NaturskyddsföreningenviU att mUjökvaUtetsnormer som grand för handel med utsläppsrätter("bubblor") eUer avgiftssystem med gemensamma investeringsfonderrörande t ex kväve, fosfor och syreförbmkande ämnen skaU utredas före 1995.Vicfere bör regeringen konsekvent genomföra beslut om den svenskatrafikens kostaadsansvar och arbeta för att samma princip genomförs i EES ochEG. förordar en ökad mUjöhänsyn vid den offentUga upphandlingenoch att statUga myndighetema i sin årsredovisning åläggs att redovisa vad degjort för att anpassa sin upphandUng. kommun anser attkommunförvaltningen skaU köpa mUjöanpassade produkter för både drift ochnybyggnation. kommun anser att det är vUctigt att kunna agera lokalt föratt kunna styra upphandlingen mot en långsiktigt håUbar utveckling och mötakonkurrensen från producenter som exploaterar icke förayelsebara resurser.LUcnande synpunkter framförs också av kommun. KooperativaFörbundet anser att mUjöanpassade varor mte bör vara dyrare än icke anpassade. För de flesta konsumenter kommer det även att vara svårt att ta ett mUjöansvar genom valet av produkter, så länge konventioneUa varor är biUigare för att de inte belastas med sina 115 Karlstadsoch tycker att kommu- nemabör föregå med gott exempel och gynna småskaUg ckU lokal Prop. 1993/94:111 produktion vUket kan leda tiUfärre ttansporter och ett minskat behov av Bilaga 1.1 förpackningar.SundsvaUs kommun anser vidare att i första hand lokafe energi- ochnatarresurs-tiUgångar bör utayttjas. Miljömärkning.Nästan 20% av yttiandena från kommuner samt svar från flera andra instanserinnehåUer förslag om en gemensam standard för mUjömärkning. Det ansesvUseledande för konsumentema med olika märkningar som svanmärkning, bramUjöval, mUjövänUgt, ete. anser att arbetet med bl amUjömärkning av produkter samt avfkUs- och mUjövaradeklarationer bör fortsätta föratt stödja bra mUjöval hos konsumentema och i företagen. Liknande önskemålframförs av . tycker att intresseorganisationersom arbetar för att informera konsumentema om mUjöanpassade varor börunderstödjas. ger tre råd för att nå det håUbara samhäUet: - avskaffasamhäUets subventioner tiU olönsamma investeringar i ohåUbara system; -avskaffa subventioner ochspeciaUagar som gynnar drift av ohåUbar verksainhet; samt -mför fijUt mUjökostaadsansvarför aU ekonomisk verksainhet och använd mUjöskatter för att finansiera statensutgifter. Munkedalsoch konunun menar att man bör underfetta för mUjövänliga produkter genomatt se över moms- och skattesystemet. Som exempel nämns mUjöbränslet "SCAFI101" som beskattas på samma sätt som övriga pettoleum prcxlukter. Ungvänster och KDU viU att icke-fömybara energUcäUor och material skaU beskattasså att förbrakningen minskar. förordar att statsmaktema ser översystem för avgifter, bonus m m så att de ger signaler som åstadkommer etthåUbart beteende. Konkurrensverketanser det avgörande för den ekonoiniska utvecklingen att det mte skapas varesig protektionistiska hinder eUer ojämlika villkor för de ekonomiska aktörema.Sveriges Jordägarförbund anser att i en väl fungerande marknadsekonomi måsteresurser betalas med sitt marknadsvärde även då de tas i anspråk för atttiUgcxiose samhäUets behov. menar att Agenda 21genomsyras av en övertto på poUtiska lösningar och hävdar att det istäUet påmånga områden krävs avregleringar. Lundsuniversitet menar att näringsUvets mUjöproblem ofte visar sig endast i praktiskverksamhet men att de kan lösas bara i samverkan med forskarsamhäUet.Lutherhjälpen tiUsammans med Kyrkornas U-forum tycker att näringsUvet sVaHuppmanas att tiUverka återanvändbara produkter (både "recycle" och"precycle"). Grossistförbundetpåpekar betydelsen och möjUgheten av att utayttja ändUga råvaror, som t ex råolja, optimalt. anser att industrier som tiUverkar förorenande varor som t ex bilar och flygplan måste lägga om sitt produktsortiment. Detta kräver en uttalad mdustripo- 116 litik,t ex med ett program för att hjälpa bilindustrin att stälfe om tiU 2.d')Trafik Ikapitel 9 i rekommenderas tiU regeringar och andra aktörer attutveckfe kostaadseffektiva, mindre förorenande transportsystem och attutveckfe mekanismer för att integrera transportplaneringen i bostads- ochbebyggelseplaneringen. TrafikensmUjöproblem är väl kända, enUgt Trafikforskningsberedningen, och de kan uitelösas enbart genom tekniska förbättringar. Dessa räcker inte tiU för attkompensera de utsläpp som följer av tiafikökningen. VTI ifrågasätter ommobiUtet skaU toUcas som uttryck för ökad välfärd. IstäUet är den ökandemobiUteten delvis en uppoflring orsakad av ökad otiUgängUghet. Dessutom, menarVTI, är allmän ekonomisk tiUväxt förbunden med en i stort sett likväidigtiUväxt av transportarbetet, vUket är ett mUjöpoUtiskt dUemma. De flestastmktar-prognoser pekar mot ännu starkare takt i godstransportemas ökning ikontrast tiU en nödvändig minskning av utsläppen. Kungligavetenskapsakademien uttrycker oro över frånvaron av ett heUietstänkande itrafikpoUtiken. menar att Agenda 21s rekommendation att "tiUämpaett förebyggande och försUctighetsgrandan-de synsätt vid planering ochgenomförande av projekt" förpUktigar tiU större respekt och ansvar än vadsom hittiUs visats i handling. Vägverketefterlyser övergripande mål för trafik och ttansporter, miljökvaUtet ete.Motstridiga mål borde diskuteras brett i samhäUet, varefter berörda statUgaverk kan avgränsa vilka åtgärder som är förenUga med flera mål. har istadien "Storstadsuppdraget" visat att bUberoendet ökar istorsfedema, vUket också skapar svårigheter att upprätthåUa den koUektivatrafikens standard. Denna utveckling måste stoppas med försferkt regionalplanering. menar att den massiva satsningen på förbättrad transportinfrastmktarstrider mot försiktighetsprincipen och mot Agenda 21s anda, där samråd och bredmedverkan framhävs. Verket anser att det hade varit önskvärt att en nationeUvision förefeg som underlag, eftersom utbyggnad av mfirastmktar harutomordentUgt långsiktiga verkningar. tveksamhet gäUer även de s kstorstedsöverens-kommelsema. Också Statskontoret efterlyser, med utgångspunktbl a i fördehiingen meUan olika trafikslag i infrastmktar-satsningen, bättrebeslutsmodeUer med avseende på vUket sätt mUjöhänsyn beaktas. MiljöförbundettoUcar Agenda 2ls punkt 9.15 a) om att utveckfe och främja kostaadseffektiva,mindre förorenande och säkrare transportsystem som att praktiskt taget aUapengar som satsas på transporter måste gå tiU koUektivtrafik, vilket medförbehov av en omprövning av regeringens infrastiTiktarprogram. och Ung Vänster föreslår MKB av övergripande planer förmfirastmktarsatsningar och av stora investeringar i enskUda projekt. Naturskyddsföreningenberäknar att om de medel som anslagits tiU 117 rUcsvägplanen halveradesså skuUe ca 2,3 mUjarder kronor frigöras Dessa skuUe kunna användas dels tiU att Prop.1993/94:111 öka stomnätsanslag (-1-800 nuljoner ),dels BUaga 1.1 tiU att återinföra anslaget för "vissa investeringar ikoUektivtrafik" (-1-400 mUjoner per är), främst nya personfeg. Denföresfegna omprioriteringen skuUe, enUgt föreningen, frigöra 1,1 nuljarder perär för andra ändamål. Vägverkettolkar Rio-deklarationens princip (4) om att mUjöskydd ska behandlasintegrerat, så att mUjöprövning av t ex vägar bör ske som en integrerad del avett ordinarie planerings- och beslutssystem, vUket stämmer väl överens med deni påbörjade sektoriseringen av mUjöan svaret. JämvägarLänsstyrelsen i och län anser att samverkan meUantransportverken är nödvändig med hänsyn tiU bl a mUjö och resurser.Länsstyrelsen i , , och kommun anser attstaten bör satsa på utbyggnad av jämväg i hela landet och inte enbart mntstorstadsregionerna. i och viU ge ökad prioritet åt investeringar som främjarkoUektivtrafilc och gcxlstrafik på jämväg. Ung vänster föreslår upprastning avjämvägsnätet. Landstingeti anser att staten kan stimulera koUektivt resande genom attminska avkastningskraven på SJ och genom att ge de regionala länstrafikbolagenbättre ekonomiska fömtsättningar att driva och utveckla spårbunden trafik.Statens naturvårdsverk föreslår att i samråd med gesi uppdrag att utarbeta ett förslag tUl mUjörelaterade trafikavgifter påjämvägen. SjöfartenslångsUctiga fördelar i form av hög energieffektivitet, hög tiansportkapacitetoch natarUga uifrastmktareUa fömtsättningar framhävs av . Verketbedömer att har ett behov av privatbiUsm men menar att transportsektomsmUjöpåverkan kan begränsas genom att mer godstransporter överförs tiUsjöferten. utvecklar nu ett avgasreningsprojekt på två fertygmed ambitionen att reningsgraden för kväveoxider, kolväten, kolmonoxid ochstoft ska överstiga . pekar på att en mUjöanpassning av luftfarten äger mm genom attflygplatser nu mUjöprövas och att mUjörapporter årUgen sammanställs.Naturskyddsföreningen föreslår att mUjörelaterade hamn- och landningsavgifterskaU införas, med samma avgift per kUo utsläpp som andra trafikslag.Landningsavgiftema bör göras gemensamma mom och landningsavgiften förflyg utifrån EG/EFTA kan berälcnas på halva distansen tiU första destinationutomlands. Även förespråkar att mUjörelateradelandningsavgifter för flyget mförs och att mUjörelaterade hamn-eUerfarleds-avgifter övervägs. Kollektivtrafikenbehöver byggas ut för att minska bUtrafiken, anser flera remissmstanser.Statens naturvårdsverk viU att mvesteringar skaU göras i mer mUjövänUgkoUektivtrafik. Ung vänster föreslår att taxoma skall sänkas. iStockholms län anser att skattereglema bör stimulera koUektivtrafiken och gynnamUjövänUga bränslen. anser att koUektivtrafiken bör 11 g inkluderas redan på etttidigt skede och som en natarUg del i sam- häUsplaneringen.VTI anser att fetortema måste fä en mUjöanpassad Prop. 1993/94:111stadsplanering i kombination med ett effektivt och mUjöanpassat system Bilaga 1.1 för koUektiva transporter. Cykel.Huddige kommun viU att tvärkommunikationer förbättras och att användningen avcykel stimuleras. Även Ung vänster viU ha fler cykelbanor och föreslär förbudmot innerstedstrafik. Bilism.Länsstyrelsen i föreslår att satsningar bör göras på tele- ochinformationsteknologin då det skuUe kunna lecfe tiU ett minskat resande.Huddinge konunun anser att eventaeUa restriktioner för bUanvändningen eUerökade skatter och avgifter för att dämpa bUresandet bör utredas på detregionala planet och nationeU nivå. ,föreslår att nya regler för tjänstebUsförmåneroch reseavdrag utarbetas så att för-månstegama genom beskattning konfronterasmed resandets rörUga kostaader. anser också att bUavgifterskaU kunna användas i flera fetorter än de tre störste sfedema. öresundsbronskuUe, om den byggs, kunna orsaka irreversibel skada, enUgt . Attbygga bron skuUe därför strida mot försUctighetsprincipen (15) iRio-deklarationen. KDU anser att försUctighetsprincipen bör tiUämpas på denföreslagna . viU stoppa StetUgalånegarantier tiU och Dennispaketet och anser att stadier avbetjdningsvilUgheten skaU göras eUer kommunala omröstningar håUas vid störrevägprojekt. anser att det finns kunskapsbrister om ekologiskanpassning vid lokaUsering och utformning av vägar. påpekar att utsläppen från tenängfordon, arbetsredskap m mökar i andel av totala utsläpp. anser att aU terrängkömingmed motorfordon bör regleras. i och kommunanser att det bör StäUas skärpte utsläppskrav på motordrivna arbetsredskap, somt ex gräskUppare och på fritidsbåtar. förordar också skärpteutsläppskrav för arbetsfordon och tang trafik. kommun påpekar attsänkning av skatter på t ex oljebaserade drivmedel aUvarUgt kan störaövergången tUl biobaserad energi. Bränslen.Statens naturvårdsverk föreslår mUjöklassning av bensin och förbud mot blyadbensm samt reglering av samtiiga motorbränslens egenskaper i förordningen ommotorbränslen. i anser att utsläppen kan minskasgenom komplementering av klassningen av dieselbränslen med en mUjöklass O ochgenom bidrag stimulera tiU eftermontering av katalysatorer på gamla bUar. Naturskyddsföreningenanser att bensin bör mUjöklassas enUgt samma princip som diesel på en tregradigskala och föreslår en gradvis höjning årUgen tiU år 2Q0Q av bensin- ochdieselskatten tiU /1. VTI anser att en teknisk utveckling mot fette ochenergisnåfe fordon ska stimuleras för att minska koldioxidutsläppen och attbUar i mUjöklass 1 och 2 ska marknadsinfroduceras. CUFföreslår en svensk avvecklingsplan för fossUa motorbränslen: år 20(X) bör inga nya fossUbränsle-bUar få säljas; inga nya 119 fossUbränsle-motorer(aUt från gräskUppare tiU flygplan); och Planen kräver, enhgt CUF, en massiv satsrung på Prop.1993/94:111 biobränslen och nya energUcäUor. Lundsuniversitet föreslär utveckling av bränsleceUdrivna fordon med väte sombränsle, vilket kunde medföras eUer erhåUas genom omvandling av metanol, somkan framställas ur bioenergi. SLU anser att avgifter och skatter på fossUabränslen är vUctiga för att användningen av de mUjövänUga biobränslena skallstimuleras. BotUda UNIFEM förordar att drivmedel fiån sockerbetor utveckfes. EnUgtHuddinge kommun planeras el-bilar och hybridfordon vara klara förserietiUverkning och cfe anser kommunen att en lagstiftning bör kommatiU stånd som tvingar fiam dem på marknaden. i ochVTI föreslår att hastighetsnivåerna för personbUar bör sänkas på vägama genomhastighetsbegränsningar och/eUer ökad hastighetsövervakning. Vidare föreslårlänsstyrelsen snabbare utskrotiiing av äldre bUar genom höjd skrotningspremie,krav på mförandet av teknik som minskar varmkömingstiden för personbilar, samtinförande av systemet med mUjöklassning av fordon. vnkonsteterar att svenska raflänaderier saknar feciUteter för bl a aUcylering,katalytisk krackning och avsvavUng. VTI föreslår därför en plan för utbyggnadav svenska rafBnaderiers kapacitet tiU storskaUg produktion av miljö- ochhälsomässigt optimal bensin. Blandåtgärder i i-länder nämns i , kapitel 7, specieUt energihushållningoch utvecklande av altemativa energUcäUor då sådant utvecklingsarbete kan kommau-ländema tiU gcxlo i ett senare skede. NUTEKbedömer att utsläppen frän elproduktion kommer att öka - vid hög ekonorrusktiUväxt blir ökningen ttoUgen kraftig. Verket menar därför att normer förmaximal energianvändning bör prövas. KungUga anser att detsparande som framgångsrikt genomfördes efter energikrisen måste åtempptes,Uksom satsningen på altemativa energikäUor. föreslår därför att ensuccessiv övergång tiU energisnål teknik påskyndas genom satsningar mom detekoteknologiska området via ekologisk-ekonomiska styrmedel. satsar förnärvarande, även intemationeUt sett, små medel på forskning och utveckling omenergi. Här krävs ökade resurser. i föreslår bättreekonomiskt stöd tiU utveckling och införande av förayelsebara energUcäUor ochatt det bör underlättas för lokala producenter att distribuera energi tiU detregionala nätet. menar att möjUgheter tiU föraybaraenergUcäUor främst Ugger i bioenergi, vmdkraft och solvärme. Elproduktionen iSverige bör, enUgt Skogsindustrierna, även i fortsättningen baseras påvattenkraft och kärnkraft. Vidare anser förbundet att bör verka för enökad förbränning med energiutvinning av hushåUens pappersförpackningar. Biobränslen.Statens naturvårdsverk anser att lokal energiplanering bör inriktas på effektivare energianvändning och ökad användning av 120 framhåUerockså att det bör skapas bättre fömtsättningar för att utayttja Prop.1993/94:111 biobränslen som energuävara. SVEBIO anser att det är vUctigt attBilaga 1.1 bioenergi och natargas får bära sma kapitalkostaader på kommersieUavillkor för att mte en snedvridning av konkurrensen skaU uppsfe meUan olikabioenergialteraativ. Den kommunala planeringen kan cfe byggas påsamhäUsekonomiskt optimala bränsleval. anser att detfinns en risk för att gränsöverskridande intemationelfe eUer nationeUaenergiförsörjningssystem (som t ex pipelinesystem för gas) inte tas upp iarbetet med de lokala agendoma. Hudduigekommun påpekar att största möjUgheten för kommunen att styra utvecklingen motmer mUjövänUgt eneigiutayttjande Ugger i att påverka bränslealtemativen förQärrvärme.