prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Bingospel utgör alltjämten viktig inkomstkälla för de ideella föreningama. Därför bör det, i Ukhet medvad som gäller, vara möjligt att i vissa faU anordna sådana bingospel somsyfter till att vidmakthålla och stimulera intresset för bingospel somspelform. Ett sådant sätt kan vara att få möjlighet att anordna riksomfattendebingospel eller bingospel inom ett större område t.ex. i flera län eller i ettstorstedsområde. För att sådana störrebingospel skall vara attraktiva krävs i vissa fall att värdet av en vinst fårvara högre än både ett och tre basbelopp. Den nuvarande gränsen om trebasbelopp bör därför höjas ytterligare, men begränsas tiU högst sex basbelopp ivissa särskilda fall. De fall som här avses är när ett bingospel av störreomfattning anordnas i syfte att stimulera och vidmakthålla intresset för deföreningsdrivna bingospelen. När det gällervinstendelens värde hänvisas till vad som anförts i det föregående (avsnitt5.1). Bestämmelsen om en högste tillåtna vinstendel om bör dock integälla bingospel eftersom vinstondelen i det spelet genomsnittiigt uppgår uton att det påverkar marknaden för andra lotterianordnare. Vidgademöjligheter för handikapporganisationer Prop. Marknadsutrymmetför bingospel är i de flesto fall inte obegränsat. Det innebär att en rättvisfördelning av bingotUlstånden bör eftersträvas. VadgäUer bingospelen är det vUctigt att bingotiUstånden inte blir ojämnt fördefademeUan olika föreningar. Det har hänt att föreningar som en gång fått tiUståndfått behålla dem medan andra föreningar stäUts utanför. VidtiUståndsbedömningen har stor vikt lagts vid storleken på föreningensutgifter. Det har medfört att föreningar med omfattande bingotiUstånd kunnatgöra stora utgiftsåtoganden som inte står i proportion tiU omfattningen av denverksamhet som föreningen bedriver. I proposition 1987/88:141 sid. 25 betonadeföredragande stetsrådet vikten av att storleken av föreningamasungdomsverksamhet gavs ökad betydelse vid tiUståndsgivningen. Regeringenanser att även handikapporganisationerna bör ges vidgade möjUgheter att fåbingotiUstånd. TUlståndsmyndighetema bör därför vid bedömningen avom en förening för sin verksamhet behöver lotteriinkomster särskilt beaktoverksamhet som främjar förståelsen för och underlättor anpassningen avhandikappade barn och ungdomar i samhäUet. Det bör framgå av lagtexten. Det nusagda innebär självfallet inte att inte andra föreningar än sådana med ungdomsverksamhetoch verksamhet som främjar förståelsen för och underlätter anpassningen avhandUcappade bam och ungdomar i samhället skall få tiUstånd. I1982 års lotterilag (13 §) föreskrivs bl.a. att bingotillstånd skall avse visstid. I praxis bevUjas bingotillstånd för högst i teget. Det innebär atttillståndssökande föreningar en gång måste återkomma tiUtillståndsmyndigheten med en ny ansökan. I många fall är bingoverksamhetenstebil och fungerar bra. I sådana fall bör tillstånd kunna lämnas för en längretid, dock högst . Det medför bl.a. att den administrativa hanteringenförenklas. Även om längre tillstånd ges kan fömtsättningama för tillståndenunder pericxlen komma att ändras. I likhet med vad som gäller bör det därföräven i fortsättningen vara möjligt att under en tUlståndspericxl ändra ettbeslut. Detkan också förekomma fall där det kan bli nödvändigt att tvinga föreningar somspelar i samma hall att samarbete om speltider och haUutrymme, t.ex. när etttUlstånd går ut och näste förening börjar spela. Den omständigheten att det ärmöjligt att ge tillstånd som gäller och att det inte är någonlagstodgad begränsning av om-sätmingen kan medföra att stora och välbelägnabingohallar får konkurrensfördelar eUer i värsto fall slår ut mindre och sämrebelägna bingo-haUar. Sådana omständigheter bör beaktes vid tillståndsgivningenoch vid bestämmande av tUlståndstiden. Regeringensbedönming: TiUstånd bör inte kunna ges tiU andra ideeUa föreningar än sådanasom är juridiska personer. Utredningensförslag: Sammanslutningar av ideella föreningar (bingoallianser) skaU kunna fåtiUstånd att anordna bingospel och beslute om dels fördelning av bingospeletsnettobehållning, dels om inträde av nya medlemmar i alliansen. Remissinstanserna:Remissinstanserna har inget att erinra mot att bingoaUianser blirtiUståndshavare. Däremot motsätter sig flera remissinstanser bl.a.Lotterinämnden och länsstyrelsema, att bingoalliansema själva skaU beslute omfördelning av nettobehållning och om inträde av nya medlemmar. Man menar attdet kan komma att missgynna små och fattiga föreningar. Skälenför regeringens bedömning: Med bingoallianser avses en sammanslutning avideella föreningar som har bildats för att genom bingoverksamhet skaffaintäkter till föreningama. De allianser som finns är ohka tiU sinjuridiska stmktur. Vissa är ekonomiska föreningar med stedgar och vissa andraär sammanslutna i mera lösa former vilka inte är att anse som en juridiskperson. är det formeUt inteaUianser som får tillstånd uton en eller flera ideeUa föreningar som ingår ialliansen. Flera föreningar lämnar in en gemensam ansökan om bingotillstånd.Vidare förekommer det att serviceföretog beviljas tillstånd att till förmånför en eller flera föreningar bedriva bingoverksamhet. Vid bedömningen av fråganom det finns skäl att införa en möjlighet att låto en aUians blitiUståndshavare kan till en början konstoteras att alUansema, som harnämnts, är olUca till sin juridiska stmktur. Är alUansen en ekonomisk föreningskall den registreras och ha stodgar. I en ekonomisk förening besluterföreningen själv bl.a. om inträde av nya medlemmar och fördelning avöverskottet. Är en medlem missnöjd med ett beslut som den ekonomiska föreningenhar fattet får medlemmen vända sig tiU allmän domstol och hävda t.ex. attfördelningen av överskottet inte beslutets i enlighet med stedgama. Vidare gäUer att enekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmamas ekonomiska intressengenom ekonomisk verksamhet i viUcen medlemmama delter i på olUca sätt. Somframhålls under kom-menteren tUl 16 § innebär det att lotterier normalt intefår anordnas av föreningar som uppfyller fömtsätmingama för registrering enligtlagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. För aUianser som inte ärekonomiska föreningar gäller inte dessa regler. Olika bestämmelser gällersåledes beroende på om alliansen är en ekonomisk förening eller inte. Vidare talarrättssäkerhetsskäl mot att särskilt en allians som är sammansluten i lösaformer skall få fatta beslut om fördelning av nettobehållning och om inträdeav nya medlemmar. Det är uppenbart att det finns en risk för attvissa föreningar kan gynnas och andra missgynnas vid fördelningen avnettobehålhiingen och vid beslut om att to in nya föreningar i alliansen. Isådana situationer är det nödvändigt med en möjUghet att få alUansens beslutprövat, lämphgen av tillståndsmyndigheten. Det medför i sin tur att det stäUsförvaltningsrättsliga krav på aUiansens beslut, såsom upplysningar omöverklagande ete. Det är tveksamt om aUiansema kommer att ha sådan kompetenssom krävs för att uppgiften skaU utföras på ett fiiUgott sätt. Vid övervägandeav det anförda anser regeringen att utredningens förslag om bingotiUstånd föraUianser inte innebär några fördelar eUer förbättringar jämfört med nuvarandeordning. Någonsådan möjlighet bör därför inte införas. 5.5 Spel på värdeautomater Regeringensförslag: Spelautomater i viUca vinstmöjligheten beror huvudsakUgen på slumpenoch som betelar ut vinst endast i form av värdebevis, spelpolletter ellerliknande (s.k. värdeautomater) skall kunna tUlåtes om spelet anordnas tillförmån för svensk juridisk person som är ideell förening. Vinst skall kunnaanvändas för återspel. Kontantutbetelning av vinster får inte ske i någon form. Insatsenfår inte överstiga 1/6 500 basbelopp (). Högstevinsten får inte överstiga ett belopp som motsvarar hundra gånger insatsen. Högstfem spelautomater skall få placeras ut på varje spelplats. Värdeautomatemaskall tiUåtes endast om spelet anordnas i samband med hotell- ochresteurangverksamhet, om det för rörelsen finns tillstånd tiU servering avspritdrycker, vin eller sterköl enUgt lagen (1977:293) om handel med drycker. TiUstånd attanordna spel på värdeautomater skall få lämnas bara till spelföreteg somantingen ägs av foUcrörelsema eller har ett stetiigt inflytende. Utredningens förslag:Utredningens försfag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningenföreslår dämtöver att även spelautomater i vilka vinstmöjligheten i alltväsentiigt beror på spelarens skicklighet och som betalar ut vinst i form avpengar (s.k. skickUghetsautomater) skaU tUlåtos. Vidare föreslår utredningenatt högsto vinsten för värdeautomater inte får överstiga 1/15 basbelopp (cirka2 ) varav 1/3(X) basbelopp () får betalas ut i kontonter samtatt för skicklighetsautomater får insatsen inte överstiga 1/ 6 OCX) basbelopp() och vinsten inte 1 /3(X3 basbelopp (för närvarandecirka ). Högst fem värdeautomater respektive skicklighetsautomater skallfå placeras ut på vaije spelplats. I övrigt överensstämmer utredningensförslag med regeringens. Uöedningenföreslår att tiUstånd att anordna spel på de nya automatema Prop.1993/94:182 skaU lämnas bara tiU ett folkrörelsedominerat spelföretog. Remissinstanserna:E>et stora flertalet remissinstanser har ingen erinran mot utredningensförslag i detma del. Många betonar dock vikten av kontroU och det angelägna iatt undvika olämpliga ungdomsmiljöer. Samarbetsnämndenför stotsbidrag tiU trossamfund (SST), Kristna Ungdomsråd, . Kristna socialdemok-ratema, De krisma samfundensnykterhetsrörelse och motsätter sig attmarknaden för spel och lotterier utvidgas överhuvudfaget. De anser att det äroetiskt att medel från en verksamhet i en miljö som skuUe kunna bedömas somskadlig för bam och ungdomar överförs som stöd till verksamhet för just bam ochungdomar. redovisar att de handikappför-bund som är medlemmar iFolkrörelsernas samarbetsorgan i lotterifrågor (FSL) inte motsätter sigförslaget medan de som inte är med i FSL är emot förslaget av principiellaskäl. Bakgmnd:EnUgt 7 § lotterilagen får automatspel som ger vinst i form av pengar,värdebevis, spelpolletter eller liknande efter tillstånd anordnas endast påfartyg i intemationeU trafik. Tillsfandet kan avse både spel som styrs avslumpen och spel vars utgång spelaren kan påverka genom sin skicklighet. Vinstkan betolas ut genom spelautomaten eUer vid sidan om, exempelvis manuellt. Uttrycketvärdebevis omfattor handling, märke eller annat som är bärare av ettpenningvärde. Som exempel kan nämnas presenticort som är inlösbart i pengareller går att lösa in mot annan prestotion av ekonomiskt värde t.ex. varoreUer tjänster. EnUgt8 § lotterilagen får spel på vamspelsautomater anordnas efter tiUstånd under fömtsättning 1. attspelet anordnas i samband med a)offentUg nöjestillställninginom nöjespark eller liknande anläggning, b)restourangrörelse som hartillstånd till servering av spritdrycker, vin eUer starköl eUer om det annarsanses lämpligt att spelet anordnas i samband med restourangrörelsen eller c)bingospel, 2.att värdet av spelarens insatsuppgår till högst per spel 3.att värdet av högsto vinstenuppgår till högst tjugo gånger insatsen. Exempelpå vamspelsautomater är s.k. lyftere, varmed förstås vamspelsautomater medlyftkranar som hanteras på ett sådant sätt att varan kan gripas, och s.k.pushers i viUca man får varan bara om en arm som rör sig över en skiva får medsig varan över skivans kant. Sådana automater förekommer främst i nöjesparkeroch på tivolin. Enannan automatspelsform regleras i lagen (1982:636) om anordnan de av visst automatspel (automatspelslagen). I denna lag regleras spel med automater som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten (s.k. förströelsespel). Syftet med automatspelslagen är 29 ftämst att hindrauppkomsten av dåliga spelmiljöer för bam och ung- Det är med andra ordfiråga om en social skyddslagstiftning. 1993/94:182 TiUstånd krävsinte bara för anordnande av automatspel utan, genom en fagändring , ävenför uppstäUning av spelautomater. Skälenför regeringens förslag: Som har framhållits är det angeläget attskapa så gocfa ekonomiska fömtsättningar som möjligt för folkrörelsema ochöppna möjUgheter för dem att i större utsträckning själva finansiera sinverksamhet. Genom att öka vinstnivåema och tUlåte nya former av vinster ifoUcrörelsemas egentiiga lotterier och bingospel, i enUghet med vad som harföreslagits i det föregående, kommer deras ställning på lotterimarknaden attstärkas. I syfte att ytterligare stärka folkrörelsemas roU på lotterimarknadenbör även övervägas att tillåto nya former av lotterier tiU förmån för dem. Vadsom därvid närmast blir aktueUt är att pröva humvida nya former av automatspelskall kunna tiUåtes. Denya former av automatspel som i dette sammanhang kommer i bUckpunkten är sådanaautomatspel som kan ge vinst i form av pengar, värdebevis, spelpolletter ochliknande. Sådana automatspelsformer förbjöds (jfr prop. 1978/79:20, bet. 1978/79:NU11, rskr 1978/79:45, SFS 1978:759), medundanteg för sådant spel som anordnades på fartyg i intemationeU trafik. Skälentill förbudet var i huvudsak, att sådant spel orsakade betydande problem förmånga människor, att spelverksamheten på resteuranger inte hade fått en frånsocial synpunkt acceptebel form och att det var principiellt otiUfredsställandeoch stötende att allmänhetens spelbenägenhet skulle få utnyttjas i enskUtvinstsyfte på det sätt och i den omfattning som de dåvarande reglerna tUlät. Vidövervägandena om någon av de nu förbjudna spelformerna skall tiUåtes måstebeaktes att de inte orsakar sociala skadeverkningar eller andra olägenheter avdet slag som motiverade förbud mot sådana spelformer. Det finns därföranledning att gå fram med stor försiktighet. Tidigareerfarenheter visar att automatspel som kan ge vinst i form av pengar har enbetydande dragningskraft och att det leder till att förströelsemomentet kommeri skymundan för strävan att få inkomster från spelet. för i sin tur medsig särskilda risker för att spelare drabbas av ekonomisk misär eller andrasociala skadeverkningar. Enligt regeringens mening kan det därför inte nu kommai fråga att tilläte sådant automatspel på land. Enspelform som inte i sig i samma utsträckning för med sig sådana risker är spelpå värdeautomater, under fömtsättning att spelet på varje spelplats begränsasbåde när det gäller omfatmingen och tillgängligheten samt att entUlfredsstäUande kontroll går att ordna. Med värdeautomater förstås sådanaspelautomater som kan ge vinst bara i form av värdebevis, spelpoUetter ellerliknande och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumf)en. Medvärdebevis förstås en handling som har ett ekonomiskt värde men som inte kanlösas in i pengar, t.ex. ett presentkort. EnUgtregeringens mening bör sådana spel på värdeautomater till för mån för foUcrörelsema kunna tillätes i vissa fall. Det är emellertid 30 viktigt att spelet därvid utformas på ett sådant sätt att spelets förstiöelse- karaktär dominerar framförvinstospekten och att risken för sociala Prop. 1993/94:182 skadeverkningarminimeras. Meddessa utgångspunkter föreslår regeringen att tiUstånd skall kunna ges tiU attanordna spel på värdeautomater, om spelet anordnas till förmån för sådanaideeUa föreningar som har tiU huvudsakligt syfte att i främja ett allmännyttigtändamål inom landet. Regeringen anser att! överskottet av spelet påvärdeautomater främst skaU gå till det lokala' föreningsUvets bam- och ungdomsverksamhet. Yrkesmässig idrotts-eUer kultumtövning bör normalt inte finansieras medlotterimedel. Detär viktigt att automatema placeras på sådana ställen och i sådant antal attminste möjliga missbmk och skadeverkningar uppstår. Därför skaU värdeautomatertiUåtes endast på resteuranger med tillstånd att servera alkohol. Det innebären viss garanti för att verksamheten i lokalen bedrivs i ordnade former.Värdeautomatema skall ses som ett komplement av förströelsekaraktär till hotell-och resteurangverksam-heten. Högst fem automater per spelplats bör tillätes.Det är vUctigt att även tiUsynsmyndigheten via uppringd förbindelse kankontrollera de sj)elautomater som har tillstånd. Enomständighet av betydelse vid automatspel är hur stor andel av insatsen somåterbetelas i vinst. Det är självfallet av vikt att tillräckligt stor andelåterbetelas. Det är angeläget att konti-oll sker av att vinstendelen inteändras genom ett ingrepp i automaten. I lagen bör fastställas den minstetUlåtna vinstandelen. Vid en avvägning mellan spelarens och spelanordnarensintressen anser regeringen att vinståterbetelningsandelen skall vara minst 85procent. Detär viktigt att vinstvärdet inte är för högt eftersom det kan locka tiU fortsattoch långvarigt spel för att om möjligt vinna tillbaka det man eventueUtförlorat. Högste tUlåtna vinst bör därför inte överstiga hundra gångerinsatsen. Högste tillåtna insats bör bestämmas till 1/6 500 basbelopp (förnärvarande eller avmndat ). Lotteriutredningenföreslår att även spelautomater skall typgodkännas av tiUståndsmyndigheten. Regeringen anser att denna fråga bör ses i sam band med den kontroll- och säkerhetsnivå som bör finnas för de värde- automater som föreslås. Det är viktigt att möjUghetema att manipulera och ändra automatema minimeras. Eftersom vissa typer av värdeauto mater ger möjlighet bl.a. till spel som går fort är det angeläget att de kan kontroUeras på ett effektivt sätt. Erfarenheter utomlands visar att det är angeläget att värdeautomater regleras och konti-olleras strängt. Regeringen anser att varjevärdeautomat skall vara ansluten till en centraldator så att bådetiUsynsmyndighet och operatör via uppringd eUer permanent förbindelse kankontrollera bl.a. spelutveckling och eventuel-fa ingrepp i automaten. Någrafristående värdeautomater skaU inte få förekomma. Det innebär att bådekommunUcations- och datomtmstning tiUsammans med själva automatema bUr att ansesom ett integrerat system för automatspel. Bl.a. för att begränsa oUka typer avutmstning som kan förekomma bör aU nu nämnd utmstning som hör samman med ettsystem för spel på väldeautomater godkännas av tUlståndsmyndig-heten. Omspelterminalema är uppkopplade tUl en centraldator via telenätet är det möjUgtatt kontroUera spelets intäkter och inhämte annan information samt även attsända information tiU terminalema. RegeringenviU inte låsa frågan vem som skall bli tiUståndshavare i fråga omvärdeautomatema till en enda lösning. I lagen bör därför anges att tiUstånd fårlämnas till sjjelföreteg som antingen ägs av folkrörelsema eUer har ettstetiigt inflytende eller till sp)el företeg som ägs av folkrörelsema och harett stetiigt inflytende. 5.6 Lotterier i radio och TV Regeringensförslag: Efter särskilt tillstånd skall tillståndsplUc-tiga egentiiga lotterieroch s.k. registieringslotterier samt bingospel få anordnas i radio eUertelevision. Om tillståndet avser närradio eUer egensändningar av television ikabelnät får det lämnas bara om det kan antes att marknaden för lokalalotterier inte försämras. Utredningens förslag:Utredningens förslag i fråga om lotterier i radio och TV överensstämmer ihuvudsak med regeringens. Utredningen föreslår attendast en aUians av föreningar skall kunna få tiUstånd tiU sändningar inärradio och egensändningar av television i kabelnät. Remissinstanserna: En delremissinstenser är kritiska till utredningens förslag och framför en deländringsförslag. anför att mani sina bedömningar av reklambetonade inslag tiUämpar radiolagens krav påopartiskhet. Nämndens praxis innebär att programföretegen skall vara försUctigamed inslag som kan uppfattes som gynnande av ett visst företeg eller en vissprodukt i förhåUande tiU konkurrerande företeg eller produkter. Ett sådantgynnande har i princip accepterats endast om det kan motiveras av etttillräckligt sterkt informations- eUer nyhetsintresse. På denna gmnd harnämnden accepterat exempelvis presentetioner av vissa tips- och lotteriresultet. Från och med den 1 juU1991 innehåUer 6 § andra stycket radiolagen en Prop. 1993/94:182 bestämmelsesom nämnden tiUämpar vid bedömningen av reklambetonade programinsfag, nämUgenett förbud mot att i programverksamheten otiUbörUgt gynna ett kommersielltintresse. Bestämmelsen ter fömtom gynnande mot vederlag främst sikte på s.k.vamexponering i TV, dvs. sådan exponering som kan vara särskUt aktuell isamband med spel- och tävlingsprogram. Uttalandena i förarbetena tiU fagmmmet(prop. 1990/91:149, sid. 128) innebär att ett visst mått av kommersieUt gynnandekan vara motiverat också om det har ett underhållningsintresse. Radionämndenåberopar prövningen av programmet BingoLotto i som ett exempel därinslaget av vamexponering har ansetts i viss utsträckning motiverat avunderhållningsvärdet. Nämnden fann dock vid granskningen av de nämndaprogrammen att dessa innehöll en rad inslag där fokuseringen på företeg,produkter och vammärken klart överskred vad som kunde anses motiverat medhänsyn till något informations- eUer underhåUsintresse. Programmen har såledesi dessa delar befimnits strida mot radiolagens bestämmelse rörande otillbörligtgynnande ay kommersiella intressen. Mot denna bakgmnd ifrågasätter nämnden ominte bestämmelsema i utredningens lagförslag 32 och 36 §§ kan komma i konfliktmed de programbestämmelser som nämnden har att tiUämpa. anser attdenna fråga bör utredas närmare. Närradionämndenkonsteterar att det rådande förbudet mot att bedriva vissa slags lotterier inärradio och kabeltelevision har sin gmnd i överväganden om hurlotteriverksamheten lämpligen bör anordnas och inte i överväganden om hurnärradioverksamheten påverkas. Vidare säger nämnden att utredningens förslagatt upphäva förbudet inte har någon särskild motivering men att det är tydligtatt motivet är en ändamålsen-Ug lotterilagstiftning. Mot denna bakgmnd finnernämnden inte anledning att ha några bestämda synpunkter på förslaget attupphäva förbudet att bedriva egentiigt lotteri i närradio och kabeltelevision. Avövriga remissinstenser som yttrat sig i frågan har de fleste ingen erinran motutredningens förslag. Skälenför regeringens förslag: När det gäller lotterier i radio och TV föreskrivs i1982 års lotterilag (15 a §) att i närradio eller kabeltelevision får intebedrivas bingospel enligt 11 § eller egentiigt lotteri enligt 11 eUer 14 §.Innebörden av bestemmelsen är att prövningen av frågan om tiUstånd att bedrivabingospel eller egentiigt lotteri i närradio eller kabeltelevision Ugger hosregeringen enligt 4 § lotterilagen. I fråga om mndradiosändningar (varmedförstås både radio- och televisionssändningar) finns inte någotmotsvarande förbud. Regeringen har vid ett antal tiUfällen gett tiUstånd tiUett egentiigt lotteri vars dragning presenteras i mndradiosändning, nämligenBingoLotto i . Utredningenangående viss lotteriverksamhet i närradio anförde i sitt betänkande "Lotteri i radio och TV" SOU 1988:24 som skäl för att föreslå förbud mot egentiiga lotterier enligt 11 § lotterilagen i mndra diosändning eUer trådsändning som sker med stöd av tillstånd av rege ringen eUer kabelnämnden i huvudsak följande. 3 1993/94. 1.TUlämpningen av lotterUagen ifråga om tillstånd och vUUcor till Prop. 1993/94:182 lotterier som avsesbedrivas i radio och TV kan antes bli oenhetiig. 2.Vissa föreningar får genomradio- och TV-sändningar ett orättvist försteg på lotterimarknaden i förhåUandetUl andra anordnare av lotterier därför att möjligheterna att eUer intresse avatt verka i dessa medier är olika för olika föreningar. 3.För att ett lotteri i radio ochTV skall bli attraktivt torde fömt-sättes att det ges bingokaraktär, dvs. attvinst utfaller på en kombination av siffror, vilket fordrar tämUgen avancerad dafateknik.Metoden drar kostnader och innebär dessutom kontroUsvårigheter. Kostnadema ochradions och TV:ns genomslagskraft kan accentuera skUlnadema i fråga omfömtsättningama för olika föreningar att lönsamt bedriva lotterier.