prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Iutbildningsuppdragen anges för varje budgetår det högsfa antal helårsstudentersom universiteten och högskolorna får ersättning för. Vidare anges det högsfaantalet helårsprestationer inom respektive utbildningsområde eller grupp avområden som kan ge ersättning . Inom dessa ramar finnsmöjligheter för högskolorna aft fördela studenterna på olikautbildningsområden. Därmed har universiteten och högskolorna givits ett ansvarför erbjudanden av olika utbildningar och för fördelningen av dessa på ettlämpligt sätt . Vid de bedömningar som varje universitet ochhögskola har att göra som bas för beslut om utbildningsutbudet skalluniversiteten och högskolorna låta studenternas efterfrågan få stor betydelse. De treåriga ramarna skall respekteras. Vid beslutom de treåriga utbildningsuppdragen angavs emellertid att regeringen då intekunde bedöma hur utbildningsuppdragen för tandläkar- och läkarutbildningenborde formuleras. Dessa utbildningar är dessutom så specifikt yrkesinriktadeatt det finns anledning att vara särskilt varsam vid formuleringen avutbildningsuppdragen. Regeringen har for avsikt att återkomma till dessa frågorsenare efter ytterUgare analys men vill här kort redogöra förhittillsvarande diskussioner. 2.2 Tandläkarexamen Prop. Bil, 9 I propositionen Högre utbildning för ökad kompefens (prop. 1992/93:169,bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) redogjorde regeringen för diskussionersom aktualiserats om fillgång och efterfrågan på tandläkare. Regeringenaviserade att en ny bedömning skulle göras liksom en utredning om tandläkarnasallmäntjänstgöring (AT). Denna bedömning skulle kunna komma att påverkautbildningsuppdragen för de resterande två åren i budgetperioden. Anledningen till detta var de problem som vissalandsting angett med att anordna tillräckligt många AT-tjänster inomfolktandvårdsklinikerna. har svårigheterna för landstingenförvärrats och flera förbereder neddragningar inom folktandvården av samtligayrkesgrupper utom tandhygienister. Allt talar för att möjligheterna att placeratandläkare för allmäntjänsfgöring kommer att minska drastiskt under de närmasteåren. Det kan härutöver konstateras att detutbildningssystem fram till legitimation, som planerades och infördes i en tiddå det rådde brist på tandläkare och de allmäntjänstgörande tandläkarna sågssom en stor resurs i tandvården, inte fungerar bra i tider då motsattförhållande råder. I detta läge är det nödvändigt aft göra enförändring av villkoren för tandläkarlegifimationen så att de unga tandläkarnautan onödig fördröjning kan få ut sin legitimation och verka inom sitt yrke påsamma villkor som gäller för andra utbildningar. Regeringen har under femte huvudtitelnföreslagit att den särskilda allmäntjänstgöringen avskaffas. Detfa förslagförutsätter en förlängning av grundutbildningen fram fill tandläkarexamen till . Denna reform kommer att Innebära att svenskatandläkare redan efter tandläkarexamen får legitimation och oinskränkt rätt aftutöva yrket och därmed jämställs med tandläkare från och kan utnyttjasin rätt till fri rörlighet enligt . Regeringen har under femte huvudtiteln utförligtredogjort för vissa överväganden om behovet av tandläkare . Myckettyder på att behovet av allmäntandläkare kommer att minska åtminstone fram tillår 2005. De utbildningsuppdrag för det odontologiska utbildningsområdet somregeringen angav i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens kan motdenna bakgrund synas vara för stora och en nedskrivning av dessa önskvärd.Regeringen avser att återkomma fill med eftsådant förslag. Regeringenbehandlade i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop.1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) frågan omutbildningsuppdragen för läkarutbildningen och konstaterade att ett visstöverskoft av läkare började skönjas. Överskottet beräknas nu bli än större fillföljd av de nya organisations- och styrformer som införs i flera landsting ikombination med landstingens alltmer begrän- Prop. 1993/94:100 sade resurser. Tillgängliga prognoser från Läkarförbundvisar en fortsatt kraftig ökning av tillgången på läkare fram fill dåpensionsavgångarna ökar. Tillgången överstiger vida den förväntade efterfrågani en beräkningsprognos som förutsätter en kontinuerligt ökad efterfrågan.Balans uppnås inte förrän . Regeringen ser allvarligt på dennasituation och avser att senare i vår lägga fram förslag om ändrade och merbegränsade utbildningsuppdrag vad avser läkarutbildningen. I detta sammanhang är det nödvändigt att också seöver allmäntjänsf-göringen för läkare och villkoren för legitimation. 3 Examensrätt m.m. 3.1 Inledning Ihögskoleförordningen (1993:100, ändrad 1993:952) ingår examensord ningen(bilaga 3) som en väsentUg del. I den anges dels vilka examina som får avläggasinom den grundläggande högskoleutbildningen vid lärosäten med offentUghuvudman, dels vilka examina som de olika universiteten och högskolorna harrätt att utfärda. har vidare beslutat en lag (1993:792) om tillståndatt utfärda vissa examina. Lagen, som reglerar enskilda utbildningsanordnaresrätt att ge sådana examina som avses i examensordningen, trädde i kraft den 1juli 1993. Till regeringen har kommit in både ansökningar omutökad examensrätt för offentliga lärosäten och ansökningar enligt densärskilda lagen för enskilda utbildningsanordnare. Sådana ärenden behandlas på följande sätt. Kanslersämbetef gör på departementetsuppdrag en helhetsbedömning av utbildningsanordnarens förutsättningar attupprätthålla den kvalitet som krävs för att examensrätt skall kunna beviljas.Vid sin bedömning ser Kanslersämbetef fill följande kriterier: * lärarkompetens och kompetensutveckling * behörighet och antagning * utbildningens organisation och omfattning * ämnesdjup och ämnesbredd * kritisk och kreativ miljö * bibliotek och litteraturförsörjning * lokaler och utrustning * övergångsmöjligheter fill forskarutbildning * utvärdering och kvalitetssäkring. Därutöver ar för vissa examina frågor omforskningsaktivitet och uf-bildningsaktivitet på högre nivåer inomgrundläggande utbildning av stor betydelse. Regeringen fattar sitt beslut efterKanslersämbefefs rekommendation och lägger utomordentlig vikt vid denna. 3.2 och högskolor Prop. 9 och högskolor har ansöktom rätt aff utfärda examina enUgthögskoleförordningen utöver de rättigheter som gavs i anslutning Högskolorna i , och ,och i har efter Kanslersämbetetsprövning givits rätten att utfärda magisterexamen i vissa ämnen. Också högskolorna i /, ,, , /och samt haransökt om rätt att utfärda magisterexamen i vissa ämnen. Vidare har flera vårdhögskolor ansökt om rätt attutfärda kandidat-och/eller magisterexamen. och högskolor har ansökt omrätt aft utfärda vissa yrkesexamina: förpsykoterapeutexamen, för teologie kandidatexamen,högskolorna i , , /och förgrundskollärar-examen med inriktning på årskurserna 4-9 och grundskollärarexamen med inriktning på årskurserna 1-7 samt förspe-cialpedagogexamen. /har ansökt om examensrättför civilingenjörsexamen och för konstnärlig högskoleexamen. bedömning vad gällermagisterexamen har inkommit till och det ankommer nupå regeringen att fatta beslut. Övriga ansökningar är föremål förKanslersämbefefs bedömning. Beträffande beslut om nya examensrätter föryrkesexamina bör särskilda överväganden göras omexamensrätten skulle medföra resursanspråk av en avgörande omfattning.Erfarenheter bör ha vunnits av effekterna av den nya studieordningen ochresurstill-delningssystemet innan beslut som eventuellt kan medföra ökade permanentakostnader fattas. Därutöver bör prövas om nya examensrätter bör leda tillomfördelning mellan utbildningsområden. Vårdhögskolomas framtida examensrättigheterpåverkas av vilka organisatoriska lösningar som väljs vad gällerhuvudmannaskapet. avvaktar prövningen av ansökningar frånvårdhögskolor med hänsyn till detta. 3.3 Enskilda utbildningsanordnare (fristående högskolor) Somnyss nämnts kan enskilda utbildningsanordnare enligf lagen (1993:792) omtillstånd att utfärda vissa examina ges examensrätt för examina som finns iexamensordningen. Med hänvisning till lagens övergångsbestämmelser har vissaenskilda utbildningsanordnare direkt fått examensrätt utan särskild prövning enligtden nya lagen. Regeringenhar därefter och efter prövning givit tre Prop. 1993/94:100teologiska utbildningsanordnare vissa examensrättighefer. I avtal mellan Bil. 9staten och var och en av dessa fre har det stadgats om villkor för statsbidrag.Vidare har uppställts krav på att utbildningsanordnarna delfar i sådanauppföljningar och utvärderingar som sfaten anordnar för offentliga universitetoch högskolor samt avger redovisningar som tillgodoser väsentligen samma kravsom stafliga myndigheter har att avge. Därutöver har bl.a. överenskommitsvillkor för att avgifter skall få tas ut samt för antagning av studenter. Diskussioner pågår med ytterligare enskildautbildningsanordnare om villkor för statsbidrag. Vidare är ansökningar om examenrätt från vissaenskilda utbildningsanordnare föremål för Kanslersämbefefsbedömning. Regeringen kommer senare vid anmälan av anslaget C43. Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. att beräkna medel för angivnaändamål. 3.4 Examenskrav för de högre konstnärliga utbildningarna Underanslagen fill universitet och högskolor har i denna proposition också intagitsföreskrifter om visst antal examina som bör avläggas inom de högre konstnärligautbildningarna. Skälet till att införa examenskrav för de högrekonstnärliga utbildningarna är aff statsmakterna även inom dettautbildningsområde vill försäkra sig om ett utbUdningsutbud som omfattar längresammanhållna utbildningar. Det är självfallet också av intresse att säkra en högkompetensnivå hos de konstnärer som utbildas. I propositionen Högre utbildning för ökad kompefens(prop. 1992/93:169, s. 63, bef. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) framhölls attmöjligheter finns att införa en differentierad ufbildningslängd i form av enefappindelning av de högre konstnärliga utbildningarna. För aft möjUggöra ensådan efappindelning bör det lägsta poänganfalet för examina som avslutar högrekonstnärliga utbildningar inte sättas högre än 80, dvs. det lägsta poängantalsom krävs för att erhålla en konstnärlig högskoleexamen. Detta kan skapa enstörre flexibilitet för såväl studenter som universitet och högskolor. 4 Professurer vid forskningsråd Ipropositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170, bef.1992/93:UbU15, rskr. 1992/93:388) konstaterades aft de professurer som ärinrättade vid forskningsråden bör överföras fill de universitet och högskolordär tjänsterna nu är placerade. I enlighet med detta har i föreliggandebudgetförslag medel överförts från (), Medi- cinskaforskningsrådet (MFR) och Prop.1993/94:100 (NFR) till universiteten i , , , Göteborgoch Bil. 9 samt till , Kungl. Tekniska högskolanoch , Vid medelsberäkningen har utöver lönekostnaderäven vissa kringkostnader beaktats. Innehavarna av rådsprofessurer har ofta haft enform av nationellt ansvar för sina forskningsområden. Regeringen förutsätteraft de professorer vars tjänster nu överförs ges möjlighet att i förekommandefall fortsatt upprätthålla eff sådant ansvar för sina områden och att de fillsvidare får forska i oförändrad utsträckning. kan dock en anpassningske av dessa professorers anställningsvillkor till vad som gäller för övrigaprofessorer vid universitet och högskolor. Den donationsprofessur i numismatik som finnsinrättad vid överförs i enlighet med överenskommelse med donatorn, , till , där professuren är placerad. I likhet med vad som gäller för professurerna vidforskningsråden kommer de professurer som finns inrättade vid Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) nu att föras över till de universitet där de ärplacerade. Åtgärden framstår som konsekvent, eftersom SAREC i detta sammanhangfungerar som en forskningsrådsliknande finansiär. Till universiteten i ,och har i enlighet med detfa ställningstagande förts medelfrån SAREC. Överföringen av SAREC-professurerna tilluniversiteten innebär att de fortsättningsvis tillsätts av respektiveuniversitet. Om SAREC särskilt vill befästa eff forskningsområde,blir det naturligt att styrelsen kommer överens med lämpligtuniversitet/högskola om inrättande av en professur. Dettiopunktsprogram för jämställdhet som fastsfäUts efter förslag i propositionenForskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170) håller nu på attgenomföras. Eff stort seminarium om jämställdhet inom universitet och högskolorhar hållits med kvinnliga professorer. Där framfördes konkreta förslag tillåtgärder och redovisades initiativ som tagits vid några universitet ochhögskolor för att bryta det nuvarande mönstret, där kvinnornas kapacitetutnyttjas allt mindre ju högre upp man kommer inom utbildningsväsendet.Regeringen ser mycket positivt på att sådana åtgärder vidfas vid högskolorna.För innevarande budgetår och för de två följande budgetåren finns särskildamedel avsatta för insatser som syftar till att nå en jämnare fördelning avkvinnor och män i grundutbildningen och forskarutbildningen samt bland lärarna. Arbetsgruppen för jämsfälldhet inom högreutbildning och forskning (JÄST-gruppen) fortsätter sitt arbete. En utvärderingav de jämställd-hetsprojekt som har genomförts inom universitetoch högskolor kommer att färdigställas . senare återkomma angåenderesultatet av utvärderingen och eventuella Prop, 1993/94:100 behov av ytterUgare insatser. 6 Fullföljande av nya resurstilldelningssystem förgrundutbildning samt forskning och forskarutbildning Iproposition Högre utbildning för ökad kompefens presenterades större delen avett nytt resursfilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning, vilketefter godkännande (prop. 1992/93:169 bef. 1992/93:UbU14, rskr.1992/93:363) började fillämpas . Principerna för det nyasystemet hade dragits upp i proposition 1992/93:1 Universitet och högskolor -Frihet för kvaUtet, vari också övriga principer universitets- ochhögskolereform presenterades för . Förslag till utformning avresurstilldelningssystemen för såväl grundutbildning som forskning ochforskarutbildning framläggs successivt av den s.k. Resursberedningen i enlighetmed direktiven fill kommittén (dir. 1992:85). Vissa frågor röranderesurstilldelningen har dock beretts inom . Förutom deförslag beträffande integreringen av lokalkostnaderna som presenteras i dennaproposition vill regeringen ta tillfället i akt att samlat redogöra också förde övriga förändringar i resurstilldelningssystemen som regeringen avser attåterkomma till om senare i vår. 6.2 Integrerade lokalkostnader för grundutbildning samtforskning och forskarutbildning Regeringenföreslog i propositionen Högre utbildning för ökad kompefens attmedel för lokalhyror infe skulle ingå i de anslag som anvisas tillgrundläggande högskoleutbildning respektive forskning och forskarutbildningutan att denna anslagsomläggning skulle anstå till /95. Regeringen föreslår nu att också medel förlokalhyror skall ingå i anslagen till såväl grundläggande högskoleutbildningsom till forskning och forskarutbildning fr.o.m. /95. Lokalkostnader m.m. för universitet och högskolor m.m. upphör och medlenunder detfa anslag anvisas i stället under respektive universitets ellerhögskolas anslag för grundutbildning respektive forskning och forskarutbildningsamt under anslagen fill , forskningsråden underUtbildningsdepartementet och vissa andra myndighetsanslag underUtbildningsdepartementets huvudtitel. Anslagsberäkningarna för universitet och högskolor kommerfortsättningsvis att utgå från det samlade behovet av resurser för grundutbildningrespektive forskning och forskarutbildning och inte expUcit knytas fill vissakostnadsslag, exempelvis lokalhyrornas storlek. fattade beslut omökade resurser för aft täcka kostnader för ökade lokalhyror kommer aftfullföljas. För de mindre och medelstora högskolorna ersätter det nedanföreslagna nya beräkningssättet de beslut som enligf tidigare ordning fattadesom resursförstärkningar för lokalhyror. Prop.1993/94:100 Bil. Regeringens förslag innebär att en hyrespeng perhelårsstudent och utbildningsområde läggs fill den nu gällande ersättningenför helårsstudenter - studenfpengen. De angivna totala högsta möjligaersättningarna för grundutbildning för treårsperioden höjs i motsvarande grad.Hyres-pengen ingår därefter som en integrerad del av studenfpengen. För det konstnärliga utbildningsområdet beräknas lokalhyraper universitet eller högskola under /95 och ingår i anslagetför grundutbildning. Hyrespengen för /95 har framräknats medutgångspunkt från genomsnittlig beräknad lokalhyra /96 för demindre och medelstora högskolorna, planerat anfal helårssfudenter samtförhållandet mellan lokalhyra per student för olika /96. Underlaget för beräkningen av detfa förhållande harhämtats från högskoleufredningens betänkande Resurser för högskolansgrundutbildning (SOU 1992:44). Humanistiskt, teologiskt. Naturvetenskapligt, tekniskt. ' Utgångspunkt för beräkningen är hyreskostnaden för den teore- tiska undervisningen, som bedrivs i statliga lokaler. har fördelats på hela utbildningens 2 Avser den praktisk pedagogiska delen i lärarutbildningen. 3 Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar som tillhör det konstnärliga utbildningsområdet Ersättningenför lokalhyra för grundutbildning vid universitet och Prop. 1993/94:100högskolor har beräknats med utgångspunkt från hyrespengen och ut- Bil. 9 ifrånberäknat antal helårssfudenter per utbildningsområde. Denna ingår som en ickeurskiljbar del i takbeloppet. Detta innebär att ersättningen förhyreskostnader automatiskt kommer aff korrigeras med hänsyn fill förändringari studentantalet. Ersättning för lokalhyror för grundutbildning beräknas påsamma sätt för universitet och högskolor med fakultetsanslag. 6.2.3 Forskning och forskarutbildning Föruniversitet och högskolor med anslag för forskning och forskarutbildning(fakultetsanslag) beräknas lokalhyran i en gemensam post för samfligauniversitetets eller högskolans fakulteter. Regeringen förutsätter i detföljande att forskningsråden skall svara för de lokalkostnader som ärhänförliga till den verksamhet som de finansierar. För grundutbildningen har de förväntade intäkternaav hyrespengen beräknats utifrån det studentantal som räknades fram för varjebudgetår när utfallet av det nya resurstilldelningssysfemet beräknades införpropositionen Högre utbildning för ökad kompetens. För fakultetsanslaget harsedan ett så stort belopp tagits upp under den beräknade posten för lokalhyroratt den samlade ersättningen till lokalhyror, med hänsyn tagen till förväntadeöverföringar från forskningsråden under , blir Uka stor som den ett bibehållet lokalkosfnadsanslagskulle ha inneburit. Totalt för grundutbUdning, forskning ochforskarutbildning erhåller därigenom respektive universitet och högskola medfakulfefsanslag ett lika stort belopp för lokalhyror budgetåren 1994/95 och1995/96 som eller högskolan hade kunnat påräkna enligt tidigaresystem för resurstilldelning under förutsättning aft takbeloppet uppnås. och högskolor, där av regering och riksdag givna utfästelserom resursförstärkningar mofiveras med lokalförbäffringar, kommer ett tillskottpå fakultetsanslagets lokalhyresposf aft tillföras det budgetårkostnadsökningen uppstår. Resurstilldelningen fill grundläggande högskoleutbildningär prestationsrelaterad och grundas huvudsakligen på ersättning som beräknas iförhållande till antalet registrerade studenter och deras studieresultat. Genommedelstilldelningen till forskning och forskarutbildning styrs inriktning ochomfattning av dessa verksamheter. De resurser för lokaler som innevarandebudgetår anvisas på ett särskilt anslag är fritt utbytbara mot andra resurseroch är inte uppdelade på grundutbildning respektive forskning ochforskarutbildning. Det är regeringens mening att lokalkostnadsanslagefsintegrering med grundutbildnings- och fakultetsanslagen inte skall medföra affuniversitetens och högskolornas frihet aff disponera sina resurser härigenominskränks. 6.2.4 Planeringsförutsättningar Prop. Det nya sättet att beräkna resurser för lokalhyror medförför flertalet högskolor utan fakulteter relativt små förändringar iresurstilldelningen. Dock inträffar initialt för vissa högskolor en relativtmärkbar ökning eller minskning av de medel som erhålls genom hyrespengen jämförtmed nuvarande lokalkostnadsanslag. De högskolor som med den nya hyrespengen fåren märkbar minskning av hyresmedel föreslås få eff tillfälligt medelstillskoUbudgetåren 1994/95 och 1995/96 för aft dämpa de omedelbara effekterna. FörLärarhögskolan i görs övergångsperioden längre. På samma sätt får dehögskolor som får en påfaglig ökning av hyresmedel inte fillgång fill helabeloppet före nästa treåriga anslagsperiod. De universitet och högskolor sominte kan utnyttja hela sitt takbelopp får därmed i regel infe hellertillräckligt stora intäkter i form av stu-denfpeng för aff lärosätetslokalkostnader för grundutbildning skall kunna täckas fullt ut. Dåuniversiteten och högskolorna är bundna av sina tidigare upplåfelseavfal medByggnadsstyrelsen fram till och med föreslår regeringen därfören övergångsregel för budgetåren 1994/95 och 1995/96. Denna innebär följande. De belopp som lagts till respektivetakbelopp för att hyresmedel för grundutbildning skall kunna inrymmas i dettakommer aft anges i regleringsbreven för budgetåren 1994/95 respektive 1995/96.Om antalet helårssfudenter för vilka ersättning erhålls inom fakbeloppef infeär så stort aff hyrespengen inom studenfpengen täcker den i regleringsbrevetangivna ramen för hyresmedel för grundutbildningen, får lärosätet ocksåtillgodoräkna sig skillnaden mellan detta belopp och denhyreskost-nadsersäffning som ingår i den erhållna ersättningen för helårssfudenter. Den under fakulfefsanslaget uppfördaanslagsposten för lokalhyror korrigeras som tidigare nämnts för kommandebudgetår med av regering och riksdag Udigare särskilt beslufaderesursfiUskott. Belopp och tidpunkt för tidigaste utfall av sådanaförstärkningar anges särskilt för respektive universitet eller högskola.Regeringen avser att i samband med förslag om en viss aktivitefsrelatering avanslagen till forskning och forskarutbildning även beakta den beräknade postenför lokalhyror. För nästa budgetår kommer såledesersättning för konsekvenser av statsmakternas särskilda beslut angåenderesurstillskott för lokaler att ingå i anslagsberäkningarna för såvälgrundutbildning som forskning och forskarutbildning. Vidare skall den enhetligahyrespengen ses som en viktig planeringsförutsättning då större delen avhyresavtalen för universitet och högskolor skall tecknas om inför nästatreåriga anslagsperiod. Hyresavtal med måste sägas uppföre om de inte skall fortsätta aft gälla efter den 1 juli1996. Hyresavtalen för lokaler i fastigheter som tidigare ägts avByggnadsstyrelsen skall, om förhyrningen skall fortsätta, senast den 30 juni1996 ha ersatts av nya civilrättsliga hyresavtal. Med utgångspunkt i beslut om ombildningen avverksam- Prop. 1993/94:100 heten vid har regeringen bildat detvå fastighetskon- Bil. 9 cernerna - och Stafliga Akademiska HusAB - och två myndigheter - Sfatens fastighetsverk och . Akademiska Hus har av staten den 30 september 1993förvärvat den del av de statliga fastigheterna som huvudsakligen haruniversiteten och högskolorna som hyresgäster. Förvärven har skett tillantingen ett bedömt marknadsvärde eller ett värde baserat på den avByggnadsstyrelsen tidigare aviserade kostnadsbaserade hyran. Vägledande förval av metod har främst varit graden av ändamålsanpassning. För de fastighetersom har marknadsvärderats har de senaste årens fallande hyresnivåer samt enviss förväntad ökning av vakansgraden beaktats. Värderingen har genomförts avflera från staten oberoende värderingsinsUtuf. I köpeavtalet har ävenspecificerats eft antal fastigheter på en s.k. väntelista. Inriktningen är attAkademiska Hus skall förvärva de på väntelistan uppfagna fastigheterna, menytterUgare utredningar av t.ex. donationsvillkor eller förhandlingar medtredje part krävs för att staten skall kunna överlåta fastigheterna.