prop · GG03121 · 1993-02-18 00:00:00 — Regeringens proposition 1992/93:121 om en lag om byggfelsförsäkring Regeringen föreslår att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en lag om byggfelsförsäkring som skall ersätta lagen (1991:742) om byggnadsgaranti. Förslaget innebär i huvudsak följande. När ett flerbostadshus uppförs eller byggs om skall det finnas en byggfelsförsäkring. I lagen anges vilket innehåll en sådan försäkring skall ha. Härvid föreskrivs bl.a. att försäkringen skall gälla och oavsett om byggnaden byter ägare. Den skall omfatta skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, material eller utförande samt skador på byggnaden som orsakats av felet. Med fel skall enligt försäkringen avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes. Försäkringen skall vidare innehålla villkor som tryggar försäkringsbolagets möjligheter till återkrav mot den som gentemot byggnadens ägare svarar för felet. Byggnadsarbetet skall inte få påbörjas förrän bevis om att byggfelsförsäkring tecknats företetts för . En bestämmelse om detta föreslås bli införd i (1987:10). Byggfelsförsäkringen skall meddelas av försäkringsbolag inom ramen för redan befintligt slag av koncession. Lagen om byggfelsförsäkring föreslås träda i kraft . Försäkring enligt lagen skall dock inte behövas för byggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov ingivits före . Propositionens lagförslag1 Förslag till Härigenom föreskrivs följande. 1 § När en näringsidkare uppför en byggnad som helt eller till övervägande del skall användas som bostad för permanent bruk eller i fråga om sådan byggnad utför ombyggnadsåtgärder som fordrar bygglov och som avsevärt förlänger byggnadens brukstid, skall det för byggnadsarbetet finnas en byggfelsförsäkring. Byggfelsförsäkring behövs dock inte i fråga om en- eller tvåbostadshus när ett sådant garanti-, försäkrings- och avtalsskydd finns som utgör villkor för statlig bostadsfinansiering. Vad en byggfelsförsäkring skall omfatta 2 § En byggfelsförsäkring skall omfatta 1. skälig kostnad för att avhjälpa fel i byggnadens konstruktion, i material som använts i byggnadsarbetet eller i utförandet av arbetet, och 2. skälig kostnad för att avhjälpa skador på byggnaden som orsakats av felet. Försäkringen behöver dock inte omfatta fel eller skador som måste antas sakna betydelse för byggnaden eller dem som bor eller vistas i byggnaden och inte heller skador som normalt täcks av andra försäkringar såsom fastighetsförsäkring, maskinförsäkring och allriskförsäkring. Med fel skall enligt försäkringen avses avvikelse från fackmässigt godtagbar standard vid den tid då arbetet utfördes. 3 § En byggfelsförsäkring skall omfatta fel eller skador som anmäls efter det att byggnadsarbetet godkänts vid en av försäkrings- givaren angiven besiktning. En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att den gäller även om byggnaden övergår till ny ägare. Villkor om inskränkningar i försäkringshavarens rätt till ersättning 4 § En byggfelsförsäkring får, utöver vad som följer av 5-7 §§, inte innehålla villkor som inskränker försäkringshavarens rätt till ersättning för fel och skador som skall omfattas av försäkringen enligt 2 och 3 §§. 5 § En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor som säkerställer att ersättning för kostnad enligt 2 § används för att avhjälpa felet eller skadan på ett tillfredsställande sätt. 6 § En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att 1. kostnader för fel som vållats av den som är byggnadens ägare eller av hans anställda ersätts endast om felet har vållats även av någon annan eller om det annars finns särskilda skäl för det, 2. kostnader inte ersätts i den mån ansvaret för felet eller skadorna omfattas av ett i avtal lämnat garantiåtagande, såvida det inte visas att den ansvarige inte kan fullgöra sitt åtagande, 3. ägaren skall svara för en viss självrisk. 7 § En byggfelsförsäkring får innehålla villkor om att försäkringsgivarens ansvar för fel och skador är begränsat till ett visst belopp per byggnad (försäkringsbelopp) och till ett visst belopp för samtliga av försäkringsgivaren under ett kalenderår utfärdade byggfelsförsäkringar (gemensamt försäkringsbelopp). Villkor om försäkringsgivarens övertagande av rätt till ersättning 8 § En byggfelsförsäkring skall innehålla villkor om att 1. en försäkringsgivare, som betalat ut ersättning på grund av försäkringen, övertar den rätt till ersättning som ägaren kan ha mot den som på grund av avtal eller eget vållande eller på annan grund är ersätt- ningsskyldig med anledning av felet eller skadan och som inte ägaren själv tar i anspråk, 2. byggnadens ägare inte får till nackdel för försäkringsgivaren genom avtal avsäga sig den rätt till ersättning som tillkommer honom enligt avtal eller allmänna skadeståndsrättsliga bestämmelser. Förbud mot ändring av försäkringsvillkor 9 § Försäkringsgivaren och försäkringshavaren får, efter det att försäkringen tecknats, inte träffa avtal som medför att försäkringsvillkoren inte längre uppfyller kraven på en byggfelsförsäkrings innehåll enligt denna lag. Rätt att teckna försäkring 10 § En försäkringsgivare får inte vägra en näringsidkare som enligt 1 § är skyldig att ha byggfelsförsäkring att teckna en sådan försäkring, om försäkringsgivaren marknadsför byggfelsförsäkringar. Försäkring får dock vägras om det med hänsyn till skaderisken eller någon annan särskild orsak finns skäl till detta. 11 § Om en försäkringsgivare i strid mot 10 § har vägrat att meddela en byggfelsförsäkring, skall domstol på yrkande av näringsidkaren förklara att denne har rätt att teckna försäkringen. Byggfelsförsäkring villkor för byggstart 12 § Att byggnadsarbetet inte får påbörjas förrän ett bevis om byggfelsförsäkring har företetts för den eller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet, framgår av 9 kap. 1 § andra stycket (1987:10). Denna lag träder i kraft . Försäkring enligt lagen behövs dock inte för byggnadsarbete för vilket ansökan om bygglov enligt (1987:10) ingivits till sådan nämnd som avses i 12 § före . Genom lagen upphävs lagen (1991:742) om byggnadsgaranti. Lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 och 3 a §§ (1987:10)[1] skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnads-, rivnings- eller markarbeten (byggherren) skall se till att arbetena utförs enligt bestämmelserna i denna lag och enligt föreskrift eller beslut som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. Han skall vidare se till att kontroll och provning utförs i tillräcklig omfattning. Om en sådan garanti för Om en sådan försäkring byggnadsarbeten behövs för byggnadsarbeten som avses i lagen behövs som avses i lagen (1991:742) om byggnads- (1993:000) om garanti, får byggn- byggfelsförsäkring, får adsarbetena inte byggnadsarbetena inte påbörjas förrän bevis om påbörjas förrän bevis om garantin företetts för försäkringen företetts . möjligt efter möjligt efter det det att bygglov lämnats att bygglov lämnats skall skall , , om det om det inte är uppenbart inte är uppenbart obehövligt, hålla obehövligt, hålla samråd. Till detta skall samråd. Till detta skall den ansvarige arbets- den ansvarige arbets- ledaren samt byggherren, ledaren samt byggherren, entreprenören, entreprenören, projektören och andra projektören och andra som som bestäms av nämnden bestäms av nämnden kallas. Vid behov skall kallas. Vid behov skall även yrkesinspektionen även kallas. Om en sådan kallas. Om en sådan garanti för försäkring för byggnads- byggnadsarbeten behövs arbeten behövs som avses som avses i lagen i lagen (1993:000) om (1991:742) om bygg- byggfelsförsäkring, skall nadsgaranti, skall bygg- bygg nadsnämnden bereda nadsnämnden bereda garantiföretaget försäkrings tillfälle att närvara givaren tillfälle att vid samrådet. närvara vid samrådet. Vid samrådet skall en genomgång göras av arbetenas planering, de åtgärder för besiktning, tillsyn och kontroll som är nödvändiga för att byggnaden skall uppfylla egenskaperna och funktionerna i 3 kap. samt den samordning som behövs. Över samrådet skall föras protokoll. Denna lag träder i kraft . Bevis om försäkring enligt den nya bestämmelsen i 9 kap. 1 § andra stycket behövs dock inte om ansökan om bygglov ingivits till före . **FOOTNOTES** [1]Lagen omtryckt 1992:1769. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , , P. , Föredragande: statsrådet . Proposition om en lag om byggfelsförsäkring1 InledningRiksdagen antog lagen (1991:742) om byggnadsgaranti (prop. 1990/91:189, bet. 1990/91:BoU 19, rskr. 1990/91:353). Bakgrunden till lagen är problemen med fuktskador och s.k. sjuka hus. Sådana problem orsakas ofta av fel som tillkommit men som inte visar sig förrän . Enligt lagen skall det finnas en obligatorisk byggnadsgaranti som gör det möjligt att snabbt åtgärda sådana fel. Lagen avses således ge ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. För småhus finns för att lösa motsvarande problem ett system med bostadsgaranti som villkor för statligt räntebidrag. Ursprungligen skulle lagen om byggnadsgaranti tillämpas när ansökningar om bygglov för byggnader som omfattas av lagen kom in till efter . Denna tidpunkt har skjutits fram två gånger, dels till (bet. 1991/92: BoU7, rskr. 1991/92:76), dels till (bet. 1991/92:BoU26, rskr. 1991/92:245). Vid riksdagsbehandlingen av frågan om tidpunkten för lagens tillämpning uttalade bostadsutskottet i sitt betänkande En översyn av byggnadsgarantilagen m.m. (bet. 1991/92:BoU 26) bl.a. att den gällande lagstiftningen i vissa hänseenden kan ha fått en mindre rationell utformning. Utskottet föreslog med användande av sin initiativrätt att skulle besluta att tidpunkten för tillämpningen av lagen om byggnadsgaranti skjuts upp till samt att som sin mening skulle ge regeringen till känna att en översyn av lagen bör göras och att regeringen bör redovisa ett alternativt förslag till den nuvarande lagen. beslöt i enlighet med förslagen i betänkandet (rskr. 1991/92:245). Inom har upprättats en promemoria (Ds 1992 :63) där resultatet av den översyn som begärt redovisas. I promemorian redovisas bl.a. ett förslag till lag om byggfelsförsäkring. Prome- lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Regeringen beslöt att inhämta Lagrådets yttrande över ett inom upprättat förslag till lag om byggfelsförsäkring samt ett förslag till ändringar i (1987:10). Lagrådsremissens lagförslag bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. Yttrandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Lagrådet har kommit till den allmänna slutsatsen att det är svårt att säkert överblicka huruvida förslaget till lag om byggfelsförsäkring är i alla delar ändamålsenligt. Lagrådet har vidare haft synpunkter på innehållet i vissa bestämmelser och på den närmare utformningen av det förslaget. Jag kommer i det följande att under de berörda avsnitten återkomma till Lagrådets synpunkter och förslag. Lagrådets granskning har också lett till vissa redaktionella ändringar. 2 Allmän motivering 2.1 Lagen om byggnadsgaranti och dess bakgrund Det har problemen med fuktskador och s.k. sjuka hus allt mer uppmärksammats. Orsaken till sådana problem är ofta fel som tillkommit men som inte visar sig förrän . De skador som uppstår på grund av byggfel är ofta omfattande och kräver kostsamma reparationer. Inte sällan råder oklarhet om vem som skall bekosta dessa åtgärder. För att komma till rätta med dessa problem finns för småhusen ett system med garantier som utgjort villkor för olika slag av statligt ekonomiskt stöd vid nybyggnad. blev småhus- garantin villkor för statligt stöd till alla nybyggda småhus utom rena självbyggen. gällande bestämmelser återfinns i 7 § förordningen (1991:19- 33) om räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. Garantisystemet innefattar krav på en produktionsgaranti och en ansvarsutfästelse. Produktionsgarantin skall vara en säkerhet för att byggföretaget skall färdigstäl- la huset i avtalat skick enligt entreprenadkontraktet och att entreprenörens förpliktelser under en tvåårig garantitid uppfylls även om denne inte skulle fullgöra sina åtaganden. Kraven på en ansvarsutfästelse innebär att det skall finnas en försäkring som täcker väsentliga skador vilka består i eller är en följd av fel och brist i konstruktionen, utförande eller material enligt kontraktet. Ansvarsutfästelsen gäller fr.o.m. slutbesiktningen och framåt. inrättades inom dåvarande en arbetsgrupp för frågor som rör s.k. sjuka hus. I arbetsgruppens uppdrag ingick bl.a. att behandla frågor om ansvaret för byggfel. Arbetsgruppens överväganden och förslag finns upptagna i betänkandet Byggnaders inomhusmiljö m.m. (Ds 1990:14). Med utgångspunkt i betänkandet utarbetades ett förslag till lagstiftning om obligatorisk garanti vid vissa byggnadsarbeten (se prop. 1990/91:145 och 1990/91:189). Förslaget, lagen om byggnadsgaranti, antogs av . Lagen trädde i kraft men kravet på garanti gällde inte om ansökan om bygglov ingavs före . Denna tidpunkt har därefter ytterligare skjutits fram. Lagen har således ännu inte börjat tillämpas. Lagen om byggnadsgaranti innebär att inga nya flerbostadshus får påbörjas eller byggas om av en näringsidkare utan en garantiutfästelse från ett s.k. garantibolag. Utfästelsen skall gälla och innebära att garantibolaget bekostar avhjälpande av brister, som inte är utan betydelse i byggnaden, om bristen består i avvikelse från fackmässigt godtagbar standard beträffande byggnadsarbetena. Garantibolaget har rätt att återkräva kostnaden av den som orsakat felet. Garanti får vägras bara i speciella fall och en vägran skall kunna prövas av kammarrätten. Ga- rantibolagen skall stå under tillsyn och vara återförsäkrade eller tryggade på annat sätt. Samtliga garantiföretag skall gemensamt upprätthålla och bekosta en särskild nämnd som har till uppgift att yttra sig i frågor om byggnadsgaranti enligt lagen (byggnadsgaran- tinämnd). Två huvudsyften med lagen är att fel skall avhjälpas snabbt, utan långvariga tvister om vems ansvaret är, och att fel skall kunna avhjälpas även om man inte finner någon ansvarig som kan ta på sig kostnaden. Lagen avser ytterst att vara ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. 2.2 betänkande föreslog i sitt betänkande En översyn av byggnadsgarantilagen m.m. (bet. 1991/92:BoU26) med användande av sin initiativrätt att skulle besluta att tillämpningen av lagen om byggnadsgaranti skjuts upp till samt att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av lagen bör göras och att regeringen bör redovisa ett alternativt förslag till den nuvarande lagen. I betänkandets avsnitt om översynen inleder utskottet med att påpeka vikten av att boende i flerbostadshus och ägare av sådana hus tillförsäk- ras ett skydd mot fel och/eller skador som i princip uppstår under husets första . Utskottet anför vidare i huvudsak följande. Den gällande lagstiftningen kan i vissa hänseenden ha fått en mindre rationell utformning. Behov av speciella garantibolag och en för dessa gemensam byggnadsgarantinämnd skapar onödig administration. Reglerna om regress/återkrav riskerar att leda till att entreprenörer, materialleverantörer och konsulter tvingas att i sin tur skydda sig med försäkringar. Eventuellt kan lagen vara svår att förena med på området. Ett system med s.k. objektsförsäkring bör övervägas. En sådan skulle innebära att försäkringstagaren och försäkringsgivaren ingår ett avtal om att skydda en byggnad mot vissa avtalade skaderisker. Försäkringsgivaren kan återkräva sina utlägg av den som kan göras ansvarig för fel eller skada enligt avtal eller enligt gällande skadeståndsrätt. I övervägandena bör också ingå frågor om tillsyn och reglering av ett system med objektsförsäkring samt hur återförsäkring skall ske. Målet bör vara att utreda om objektförsäkringsmodellen har fördelar framför den lag om byggnadsgaranti som gäller. Vidare bör studeras i vilken form försäkringen skall vara obligatorisk och om obligatoriet skall hävdas via bygglovet eller i annan ordning. Försäkringen skall avse ett minst tioårigt skydd för flerbostadshus vid såväl ny- som ombyggnad. Den skall gälla även om byggnaden byter ägare. Det bör också utredas hur försäkringsgivarens skyldighet att meddela försäkring skall utformas. En eventuell ny lag bör träda i kraft . 2.3 Promemorian Inom har upprättats en promemoria där resultatet av den översyn begärt redovisas. I promemorian diskuteras, utöver lagen om byggnadsgaranti, tre olika möjligheter till ett försäkringsbaserat skydd för de boende mot att behöva vistas i dåligt inomhusklimat. Ett alternativ behandlar en byggfelsförsäkring av objektsmodell som finns tillgänglig på marknaden och tecknas frivilligt. Ett annat alternativ behandlar en byggfelsförsäkring som villkor för statligt finansiellt stöd. Ett tredje alternativ, slutligen, anger förutsättningarna för att en lagreglerad byggfelsförsäkring ställs som villkor för att påbörja byggnadsarbeten. I promemorian redovisas vidare ett förslag till byggfelsförsäkring som upprättats av ett konsortium bestående av försäkringsbolagen , och /SPP. Promemorian har remissbehandlats. 2.4 Allmänt om krav på byggnader och ansvar för fel Byggherrens ansvar enligt (PBL) Bestämmelserna om de krav samhället ställer på byggnaders egenskaper vid nybyggnad och vissa förändringar återfinns i 3 kap. (1987:10) och i 3 § plan- och byggförordningen (1987:383) när det gäller ombyggnad. I bestämmelserna, som är allmänt hållna, anges bl.a. hur nya byggnader skall utföras med hänsyn till behovet av skydd mot brand och olycksfall, kraven på hygien, inomhusklimat m.m. Med stöd av bemyndiganden i plan- och byggförordningen har kraven vid nybyggnad preciserats i nybyggnadsregler (BFS 1988:18) som innehåller föreskrifter och allmänna råd. Av 9 kap. 1 § i PBL framgår att det är byggherren, dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbetena, som har ansvaret för att arbetena utförs enligt bestämmelserna i och de föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av PBL. Byggherren ansvarar alltså bl.a. för att kraven i fråga om hälsa och säkerhet är uppfyllda. Det bör betonas att det ansvar som avses i 9 kap. 1 § PBL är byggherrens ansvar i förhållande till det allmänna för att byggnaden uppfyller ställda krav. Bestämmelserna säger ingenting om det kontraktsrättsliga ansvaret mellan byggprocessens olika aktörer eller om ansvaret i förhållande till de boende m.fl. Bestämmelserna ger inte heller i övrigt något besked om vem som har det skadeståndsrättsliga ansvaret för fel eller försummelser i samband med byggande. Fastighetsägarens ansvar enligt gällande rätt Enligt 6 § hälsoskyddslagen (1982:1080) skall en ägare eller nyttjanderättshavare vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att hindra uppkomsten av "sanitär olägenhet". Av 3 § hälsoskyddsförordningen (1983:616) framgår att bostäder bl.a. skall ge betryggande skydd mot värme, kyla, drag, fukt, buller, luftföroreningar och andra liknande störningar. Bostäder skall också ha en tillfredsställande luftväxling genom anordning för ventilation eller på annat sätt. meddelar allmänna råd om den närmare innebörden av uttrycket "sanitär olägenhet". Kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd får meddela de förelägganden och förbud som behövs för att hälsoskyddslagens och hälsoskyddsförordningens krav skall upprätthållas. Enligt 3 kap. 13 § PBL skall byggnader "underhållas så att deras egenskaper i de hänseenden som avses i 3-7 §§ i huvudsak bevaras". Det gäller alltså bl.a. egenskapskraven i 3 kap. 5 § att byggnader skall ge möjligheter till god hygien och ett tillfredsställande inomhusklimat. Om en fastighetsägare underlåter att vidta åtgärd för underhåll som åligger honom enligt PBL, får förelägga honom att vidta åtgärden (10 kap. 15 §). Föreläggandet kan förenas med vite eller med föreskrift att åtgärden, om föreläggandet inte följs, kan komma att utföras genom försorg på fastighetsägarens bekostnad (10 kap. 18 §). Av bestämmelserna i 12 kap. 9 och 15 §§ jordabalken (hyreslagen) följer såsom huvudregel att en bostadslägenhet som används för permanent boende skall vara fullt brukbar för det avsedda ändamålet vid tillträdet och . Om lägenheten skadas utan att hyresgästen är ansvarig för skadan eller om annat "hinder eller men i nytt- janderätten" uppkommer utan hyresgästens vållande, kan hyresgästen under i lagen angivna förutsättningar (se 16 §) göra olika påföljder gällande mot hyresvärden. Detsamma gäller om hyresvärden brister i sin underhållskyldighet. De påföljder som kan komma i fråga är - rätt till självhjälp - uppsägning av hyresavtalet - nedsättning av hyran - åtgärdsföreläggande och - skadestånd. Förutom nu angivna möjligheter till påföljder, har en hyresgäst givetvis möjlighet att påkalla prövning av hyresvillkoren enligt de särskilda regler som finns i hyreslagen och hyresförhandlingslagen (1978:304). När hyran skall bestämmas kan brister i lägenheten spela stor roll. Enligt hyresförhandlingslagen har också en hyresgästorganisation som har förhandlingsordning med hyresvärden rätt att påkalla förhandlingar om hyresvillkoren och lägenheternas eller husets skick. Av 7 kap. 1-5 §§ bostadsrättslagen (1991:614) framgår att en bostadsrättshavare har liknande möjligheter att göra påföljder gällande mot bostadsrättsföreningen som en bostadshyresgäst mot sin hyresvärd. Möjligheten att begära åtgärdsföreläggande saknas dock. På grund av bostadsrättshavarens skyldighet att själv hålla sin lägenhet i gott skick och bostadsrättsinstitutets karaktär i övrigt är dock innebörden av be- stämmelserna delvis annorlunda än motsvarande bestämmelser i hyreslagen. Entreprenörens ansvar enligt Allmänna bestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader Enligt byggbranschens normalkontrakt, AB 72, svarar entreprenören för fel i fastigheten under en 2-årig garantitid. Därefter ansvarar entreprenören för dolda fel , dock endast under förutsättning att felet berott på grov vårdslöshet hos denne. Detsamma gäller enligt branschens normalkontrakt för totalentreprenader, ABT 74. - bestående av företrädare för kommuner, stat, byggherreförening, HSB, byggentreprenörer och installatörer m.fl. - enades om nya bestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader, AB 92. Bestämmelserna, som ersätter AB 72, börjar tillämpas så snart någon åberopar dem. 92 fogas särskilda kommentarer till några paragrafer som anses särskilt viktiga. En omarbetning pågår av ABT 74 liksom av bestämmelserna för underentreprenader. Olika branschorganisationer avser också att omarbeta sina egna allmänna bestämmelser. I AB 92 anges att garantitiden är om inte annat föreskrivits. I en särskild kommentar har innebörden i garantiåtagandet beskrivits. Ut- gångspunkten är att entreprenören är ansvarig för påtalade fel om han inte visar att han utfört entreprenaden kontraktsenligt eller gör sannolikt att felet beror på felaktig projektering, vanvård, onormalt brukande eller annat som kan hänföras till beställaren. Det konstateras också att entreprenören är ansvarig för fel i av beställaren föreskrivet material och varor om felet förekommer i ett s.k. måndagsexemplar. Är en viss vara föreskriven och har denna aldrig normal hållbarhet eller tillräcklig sådan för avsett bruk är inte entreprenören ansvarig för felet. Entreprenören ansvarar vidare för väsentliga fel, som framträder efter garantitidens utgång, om felet visas ha sin grund i vårdslöshet av entreprenören. För detta ansvar gäller i lag föreskriven allmän preskriptionstid, räknat från garantitidens början.