prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — En sådan kraftig förändring av inriktningen på arbetetställer naturligtvis mycket stora krav på organisationen, 1 årsredovisningenredogör för sin upplåningsstrategi som har varit att nå ettstort antal av de intemationella bankema och placerama, skapa likvidabenchmarklån på vissa centrala marknader, noggrant välja starka ledarbankersamt att med vissa innovationer i lånens straktur skapa uppmärksamhet kringupplåningen. lyckades genom denna strategi att låna upp stora volymer till gynnsamma vUlkor, Vissa lån ansågsbanbrytande i sin klass. Kostnaden för den faktiska skulden i valutaundersteg kostnaden för riktmärkesportföljen med . Denlägre kostnaden i den faktiska portföljen är huvudsakligen en följd av deräntepositioner kontoret tagit under budgetåret, Räntepositionema innebar enbesparing på , varav 3 miljarder kan hänföras tillräntepositioner i FRF, ITL och ESR Besparingen som kan härledas till kontoretsvalutapositioner, uppgående till , uppkom genom att denfaktiska skulden innehöll en betydligt lägre dollarandel än riktmärkesportföljen.Kronan har under det gångna budgetåret deprecierats mycket kraftigt mot dollam. Riksgäldskontoretskall spela en aktiv roll i effektiviseringsarbetet av den statligakassahållningen. Kontoret har tillsammans med RRV under /93lämnat förslag på räntebesparande åtgärder för statsverket som om de heltgenomförs kommer att ge årliga besparingar på netto ca 3 miljarder kronor.Kontoret följer vidare de större in- och utbetalningama överstatsverkets checkräkning och noterar eventuella felaktigheter ellerförseningar. När en sådan händelse inträffar utreder orsakemaoch kräver räntekompensation om så är nödvändigt. Under /93 harstatskassan tillförts räntekompensation till ett värde av ca 4,6 miljonerkronor. RRVs revisionsberättelse innehåller ingainvändningar. En granskning av verksamheten vid avdelningen för utlandsmarknadhar genomförts av en av RRV anlitad konsult. Resultatet av granskningen visarpå en väl fungerande verksamhet. Regeringens överväganden /94:100 BUaga 8 resultat för budgetåret1992/93 är positivt i den bemärkelsen att kostnaden för den faktiska skuldenunderstiger den för riktmärkesportföljema med 12,2 miljarder kronor.Besparingen gentemot riktmärkesportföljen utgör , mätt som andel avstatsskulden. Resultatet bör dock tolkas med viss försiktighet då resultatetvad gäller penning- och obligationsupplåningen främst uppkommit på grand avstrakturella skillnader mellan riktmärket i kronor och den faktiska skulden ikronor. Under /92 medförde dessa effekter å andra sidanbetydande merkostnader gentemot riktmärket. Det är bra att dessa strakturellaskillnader nu är åtgärdade. Målet att kostnaden för den faktiska skulden skallunderstiga den för riktmärkesportföljeraa skall utvärderas för en period avflera år. Regeringen ser fortsatt positivt på demarknadsvårdande insatser kontoret genomför i syfte att öka likviditeten påpenning- och obligationsmarknaden. Dessa insatser är betydelsefulla i arbetetmed att minimera kostnaderaa för statsskulden. Kontorets goda resultat vad avser att på kort tidta upp stora volymer av utländsk valuta till gynnsamma villkor, visar påbetydelsen av att ha klara och väldefinierade strategier. Kontoret hade i dettafall formulerat en klar strategi över hur man med begränsade personellaresurser skulle klara av en mycket stor förändring av verksamhetens inriktningpå . har inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende . Regeringenanser det vara tillfredsställande att verksamheten på avdelningen förutlandsmarknad anses skötas på ett professionellt sätt. har inlämnat en årsredovisningtill regeringen. Årsredovisningen uppfyller de krav som ställs i förordningen(1993:134) om myndigheters årsredovisningar och anslagsframställningar. ÅrsredovisningeninnehåUer ett rikligt material av relevans för regeringens bedömning avverksamheten. 1992/93 Utgift 70 968 000 1993/94 Anslag 70 041 000 1994/95 Förslag 71 149 000 Anslaget belastas medRiksgäldskontorets lönekostnader, systemutvecklingskostnader och andraförvaltningskostnader. Lönekostnader och andra förvaltningskostnader somuppkommer i garantiverksamheten och in- och utlåningsverksamheten har förtsbort från anslaget fr.o.m. /92, 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 Riksgäldskontoretfick ökade arbetsuppgifter under /93 1993/94:100 på grand avden kraftigt ökande valutaupplåningen. Behovet av personal- Bilaga 8förstärkningar löstes genom omprioritering av resurser. Regeringen har lämnat ett uppdrag till kontoret sominnebär att kontoret successivt skall ersätta nuvarande lån och placeringar påkontokrediten i , med lån och placeringar på marknaden. Detta uppdraginnebär ökade arbetsuppgifter för kontoret. Kontoret bedömer attpersonalstyrkan kommer att behöva utökas med fyra tjänster vilket innebär ökadekostnader med ca . Under /93 utnyttjades inte kontoretslåneram för nyupplåning i . För /94 uppgårlåneramen för investeringar i anläggningstillgångar till ochkontoret beräknar utnyttja låneramen . Anslagssparandet uppgår vid slutet av budgetåret1992/93 till , vilket motsvarar av tilldelade medel. yrkar i sin anslagsframställningatt till förvaltningskostnadema anslå en ökning realt med . Regeringenkan ej gå kontoret tillmötes vad gäller hemställan om ökade reala resurser,utan föreslår oförändrade reala resurser. till : Förvaltningskostnader /95 anvisar ett ramanslag på . : Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning 1992/93 Utgift 684 533 000 1993/94 Anslag 523 180 000 1994/95 Förslag 586 030 000 Anslagetavser andra kostnader för upplåning och låneförvaltning än finansiella utgifteroch egna förvaltningskostnader. Anslaget belastashuvudsakUgen med kostnader för inköp av exteraa tjänster för upplåning och låneförvaltning, Kostnaderaa för upplåning och låneförvaltning har utvecklats på följande vis under budgetåren 1989/90-1992/93. Kostnader för upplåning och låneförvaltning budgetåren 1989/90-1992/93 i svenska kronor i utländsk valuta 1993/94:100 BUaga 8 Utvecklingenav kostnadema under anslaget är mycket starkt beroende av hurupplåningsaktiviteten förändrar sig. De ökade kostnadema under budgetåret1992/93 beror på den kraftigt ökade valutaupplåningen. Provisionskostnadema vidvalutaupplåning är betydligt högre än vid upplåning på penning- ochobligationsmarknaden. Anslaget överskreds under /93 på grand avden ökade valutaupplåningen med . Anslaget kommer av sammaskäl att överskridas även under /94. RRV:s prognos överbudgetutvecklingen visar på ett överskridande på ca . anslagsframställan bygger påantagandena kompletteringsproposition vad gäller statens lånebehov,dvs. att perioden kommer att karaktäriseras av hög upplåningsaktivitet. Regeringenhar beslutat att valutaupplåningen under skall uppgå till20-30 miljarder kronor netto. Hur detta påverkar belastningen på anslagetberor på vilka marknader väljer att emittera sina lån.Provisionskostnadema för valutaupplåningen varierar från 0,fill 1,avupplåningsvolymen. Riksgäldskontorethemställer att det till : Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning anslås . Detförslag till anslagsbelopp som lämnats av anser regeringenvara välavvägt i relation till målet att minimera kostnadema för statsskulden. tillRiksgäldskontoret:Kostnader för upplåning och låneförvaltning för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . : Garantiverksamhet 1993/94:100 Underdetta anslag redovisas delar av den statliga garantiverksamheten. Anslaget fåranvändas för att täcka eventueUa förluster dels till följd av statligagarantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg, dels till följdav statliga garantier som inte belastar annat anslag på statsbudgeten.Lönekostnader och andra förvaltningskostnader som uppkommer i verksamhetenbelastar anslaget. Influtna avgifter och återvunna medel skall användas tillatt bestrida verksamhetens kostnader. Eventuella överskott, netto, redovisaspå inkomsttiteln överskott av Riksgäldskontoretsgarantiverksamhet. För /93 uppkom ett överskott i verksamheten. Regeringen föreslår i prop. 1993/94:105 attanslaget innevarande budgetår får användas även för att täcka ev.kreditförluster i RGK;s utlåningsverksamhet, och att avgifter för kreditriskeri den verksamheten skall avräknas anslaget. Detta bör gälla även framgent. har till uppgift att utfärda ochförvalta en betydande andel av samtliga statliga garantier. Målet för dennaverksamhet är, sett över en längre tidsperiod, att kostnaderaa för verksamhetenskall täckas av dess intäkter. Kontoret skall vidare samordna samt meddela föreskrifteroch allmänna råd för andra myndigheters verksamhet med statliga garantier ochstatliga lån till näringslivet. Kontoret skall även följa kostnadema för ochomfattningen av dessa verksamheter. Målet för denna verksamhet skall vara attbidra till att andra myndigheters garantigivning och låneverksamhet bedrivs påett effektivt sätt. garantiåtagande har underbudgetåret minskat med . Per uppgickåtagandet till 47,5 mil- nettointäkt från garantiverksamheten 1993/94:100 under /93 uppgick till . garantiverksamhet budgetåren1990/91-1992/93 -Inkomster/Intäkter Övriga inkomster/intäkter -Utgifter/Kostnader Avsätting för framtida förlustrisker Nedskrivning av fordran Löner och övr. övriga utgifter/kostnader Sirnima arbete med garantier har underbudgetåret inriktats på att aktivt minimera eventuella förluster i samband medgarantigivningen genom att t.ex, noga pröva och i vissa fall initiera frågorom amorteringsanstånd, säkerhetsförändringar m,m. Förberedelsearbete har vidarelagts ned på två stora garantiprojekt; samt Ringen och Yttretvärleden i . Kontoret har i samband med överlämnandet av sinanslagsframställan på uppdrag av regeringen lämnat förslag till hurkapitalförsörjningsförordningen bör tillämpas på kontorets garantiverksamhet.Kontoret har i sin utredning kommit fram till att en resultatinriktadredovisningsmodell med räntebärande konto bör införas för kontoretsgarantiverksamhet. Modellen går, i korthet, ut på att en reserv byggs upp avinbetalda garantiavgifter. De reserverade medlen placeras på kontoretsräntekonto med kredit. Infrianden av garantier finansieras ur reserven påräntekontot. Om de reserverade medlen inte räcker för infriandet får kontoretlånefinansiera det som erfordras för att åtagandet skall kunna fullgöras.Riksgäldskontoret hemställer i sin anslagsframställan att regeringen prövarförslaget. Kontoret har vidare i samband med överlämnandet avsin årsredovisning slutredovisat regeringsuppdraget vad gäller att redovisa enöversikt av den statliga garantigivningen och statliga lån till näringslivet.Riksgäldskontorets slutsatser visar i korthet att kartläggningen inte givit deresultat som åsyftats, då svaren på de enkäter som skickats ut till de olikagarantigivande myndighetema har varit ofullständiga. framkommit attmyndighetemas tillämpningar av stödförordningama inte 1993/94:100 i alladelar är tillfredsställande ur kostnads- och resultatsynpunkt. Bilaga 8Myndigheteraa kan ännu inte redovisa statens kostnader för garantiverksamhetenpå grand av otillräckliga redovisningssystem och -principer. Detta för med sigatt det inte finns något underlag till en mer långtgående differentieringav garantiavgifter. Riksgäldskontoretsresultat av garantiverksamheten är återigen positivt. Resultatet skalldock utvärderas för en period av . Det förslag som för fram vadavser hur kapitalförsörjningsförordningen bör tillämpas på kontoretsgarantiverksamhet bör beredas ytterligare. Av denna orsak kommer förslaget ejatt tillämpas under /95. Den översikt som inlämnat vadgäller statens garantigivning och statliga lån till näringslivet belyser mångaintressanta frågeställningar. Översikten kommer att beredas ytterligare inomregeringskansliet. I likhet med föregående år bör anslaget istatsbudgeten föras upp med ett belopp om I . till : Garantiverksamhet för /95 anvisar ett förslagsanslag på . : In- och utlåningsverksamhet Under detta anslag redovisas den inlåning ochutlåning bedriver. På anslaget redovisas avgifter för in-och utlåningen samt kostnader för personal m.m.Ränteinkomster från utlåningen och ränteutgifter redovisas på anslaget Räntorpå statsskulden, m.m, under sextonde huvudtiteln. På här aktuellt anslagredovisas också avgifter för godkännande av handlingar för andra statligamyndigheters låneavtal och därtill anslutande finansiella avtal samtgarantiåtagande på utländska marknader. bedriver in- ochutlåningsverksamhet i uppdragsform. Målet för denna verksamhet är att ge andrastatliga myndigheter lån och placeringsmöjligheter till så goda villkor sommöjligt utan att Verksamhetens kostnader 1993/94:100 skall täckas av dess intäkter. Under innevarande budgetår kommer verksamhetenexpandera betydligt. Den främsta orsaken till detta är räntebeläggningen påstatliga medelsflöden och att huvuddelen av de statliga myndigheterna kommeratt finansiera sina investeringar med lån i . För att möta denökade arbetsbelastningen som detta kommer att innebära har verksamhetentillförts två personer. I sin årsredovisning redogör föratt utlåningen uppgick vid slutet av /93 till 101 miljarderkronor, vilket är en ökning jämfört med samma tidpunkt förra året.Ökningen härrör främst från utlåning till Arbetsmarknadsfonden, Lönegarantifonden,, och . in- och utlåningsverksamhet budgetåren1990/91-1992/93 Miljoner kronor 90/91 91/92 92/93 Resultatetför /93 uppgick till . Låneavgifteraa harunder året sänkts för rörliga krediter och för vissainvesteringslån. För vissa låneformer har kontoret infört ett tak för högstaavgift. Trots detta har verksamhetens resultat förbättrats med drygt 40%.Kontoret förklarar detta med att endast avgifterna på nya lån har kunnat justeratspå grand av det nuvarande redovisningssystemet. Med det nya systemet för in-och utlåningsverksamheten som tagits i drift kommer enöversyn att kunna göras av samtliga avgifter. Riksgäldskontorethar i samband med sin årsredovisning på uppdrag av regeringen inlämnat förslagtill resultatmått för in- och utlåningsverksamheten. Förslaget innebär attkontoret skall börja använda vissa produktivitetsmått och andra mått som mäterom kunderaa, d.v.s. myndigheteraa, är nöjda. Kontorethar vidare i sin anslagsframställan hemställt att regeringen beslutar attkapitalförsörjningsförordningen skall tillämpas på kontorets in- ochutlåningsverksamhet. hemställer att det till in- ochutlåningsverksamheten anvisas ett obetecknat anslag om . Kravet på full kostnadstäckning av verksamheten haruppnåtts med för stor marginal. Det är angeläget att avgifterna sänks så långtdet är möjligt utan att kravet på full kostnadstäckning hotas. De förslag som kontoret ger i sin utredningavseende resultatmått /94:100 in- och utlåningsverksamheten anserregeringen vara lämpliga för att Bilaga 8 mäta effektiviteten iverksamheten. Kontoret bör använda dessa. Arbetet med att utveckla resultatanalysenbör pågå kontinuerligt. Kontoret bör tillämpa räntekontomodellen på in- ochutlåningsverksamheten i enlighet med kapitalförsörjningsförordningens 8 §.Regeringen avser dock att avvakta med att ge kontoret möjlighet att balanseraresultat i enlighet med 10 § kapitalförsörjningsförordningen tills dess attöverskottet från verksamheten har nedbringats ytterligare. I likhet med föregående år bör anslaget istatsbudgeten föras upp med ett belopp om . till : In- och utlåningsverksamhetför /95 anvisar ett anslag på . Vissa centrala myndigheter m.m. 1993/94: lOO Bilaga 8 Dl. 1992/93 Utgift 1 176 479 000 1993/94 Anslag 1 231 191 000 1994/95 Förslag 1 223 406 000 Tullverketsuppgifter är att sköta uppbörden av tullar, andra skatter och avgifter som tasut vid införsel av varor samt att samla in och bearbeta uppgifter förutrikeshandelsstatistiken. Till huvuduppgifteraa hör också att övervaka ochkontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelseraa om införseloch utförsel av varor efterlevs. Som särskilt angelägna uppgifter har iregleringsbrevet för /94 angetts att inom tullkontroll ge högstaproiritet åt bekämpning av narkotikasmuggling, att genomföra datoriseringen avtullverksamheten på ett effektivt och rationellt sätt enligt planema, att verkaför att de som enligt 134 § tullagen (1987:1065) godkänts att som ombud avdeklarationer övergår till att lämna deklarationema i elektroniskform, samt att ge möjligheter till ökade klarerings- och kontrollinsatser förnäringslivets och samhällets behov av nya flyg- och färjelinjer m.m. omfattar samtregionala och lokala tullmyndigheter. verksamhet styrs i praktiken till stordel av trafiken dvs flödet av gods och trafikanter över gränseraa. Verksamhetenär mycket personalintensiv. kommer inte att ha några mer omfattandekonsekvenser för . Däremot påverkas framtida roll imycket stor utsträckning av om och när blir medlem i EU. Ett omfattandearbete bedrivs bl.a inom för att klargöra effekteraa av enEU-anslutning. Ett armat förhållande som starkt påverkar verkets uppgifter ärutvecklingen i . I bokslutet för /93 redovisarTullverket ett överskott på 43 828 tkr. 1 enlighet med regleringsbrevet /94 har 30 000 tkr från överskottet 1992/93 förts över i form avett anslagssparande för disposition /94. togs den tredje etappen inomTulldatasystemet i drift. Arbetet med den sista etappen, efterkontrollsystemethar påbörjats. I den förenklade anslagsframställningen harGeneraltullstyrelsen för /95 utöver baskraven begärt särskildaresurser för arbetet med förberedelser inför ett svenskt EU-medlemskap ()och för tulldatasystemet beroende på att avgifterna till förmottagningsfunktionen och det interaa nätet ökar samt för ökat teknisktunderhåll av systemet (4,). 1993/94:100 BUaga 8 Deövergripande målen för den verksamhet som ansvarar för skall /95 vara atteffektivt fastställa och uppbära tullar, andra skatter och avgifter som tas utvid införsel så att en riktig uppbörd kan säkerställas, attsamla in och bearbeta uppgifter för utrikeshandelsstatistiken så att ettunderlag av god kvalitet kan inges, att övervaka och kontrollera trafikentill och från utlandet så att bestämmelser om in- och utförsel av varorefterlevs, varvid bekämpningen av narkotikasmuggling ges högsta prioritet. Ramanslag 1994/95Övrigt: Iavvaktan på att bilden beträffande roll vid ett svensktEU-medlemskap klamar bör endast prövas i ett ett-års perspektiv. sker ett fortsatt arbete med att utveckla resultatmål för stymingoch uppföljning av verksamheten. 1 budgetpropositionen 1993 redovisas den nyamodell som införts i för att leda och styra verksamheten. I korthetkan modellen beskrivas som en kedja av verksamhetsöverenskommelser. Dessa gårfrån verkschef till regionchef och vidare ut i organisationen. Syftet med dessaöverenskommelser är att man skall vara överens om vad som är möjligt attåstadkomma med de resurser som tilldelas. En viktig del av verksamhetsöverenskommelseraaär att se till att samtliga anställda blir delaktiga i den intema budgetprocessen.Överenskommelsema skall bl.a. innehålla prestationsmål som ligger i linje medde övergripande mål som har angivits av statsmakteraa. I de verksamhetsöverenskommelsersom slöts för /93 var målen i huvudsak av kvantitativ natur ochidentiska för samtliga regioner. I 1993/överenskommelser finns ett ökatinslag av kvalitativa mål och dessutom har en utveckling skett från likformiga målformuleringar till mer regionaltanpassade mål. Det är av stor vikt att detta arbete 1993/94:100 fortsätteroch att systemet ytterligare förbättras genom en vidareutveck- Bilaga 8 lingav sådana resultatmått som gör det möjligt att mäta effekterna av insattaresurser. När det gäller tulldatasystemet, vilket är i fulldrift , är det av vikt att få en stor anslutning av företag somlämnar sina meddelanden elektroniskt. En sådan utveckling är väsentlig för attTullverket skall kunna realisera de effektivitetsvinster som tulldatasystemetberäknas ge. har också kunnat peka på framgångar härvidlag. I den förenklade anslagsframställningen harGeneraltullstyrelsen för /95 utöver baskraven begärt särskildaresurser för arbetet med förberedelser inför ett svenskt EU-medlemskap ()och för tulldatasystemet (4,). EU-förberedelseraa kommer att ta storaresurser under det kommande budgetåret och regeringen har därför engångsvisräknat med för EU-förberedelser. I övrigt har regeringeninte funnit det möjligt att nu bevilja de ytterligare medel som begärts. Detfår ankomma på att finansiera detta inom sin totalram.Tullverket har /92 till 1995/96 ett besparingsbetingpå för tulldatasystemets finansiering. Vid beräkningav anslaget har regeringen tagit hänsyn tUl ovan nämnda besparingsbeting. anslagsframställan och bokslut ger intenågon anledning att ompröva inriktningen av verksamheten och regeringen anseratt denna i stort bedrivs med en sådan inriktning att de verksamhetsmål somhitintills funnits uppsatta har kunnat uppnås. Motbakgmnd av att roll vid ett framtida svenskt EU-medlemskap inte äravgjord drar regeringen slutsatsen att det inte nu är möjligt att besluta omannat än en ett-årig budgetram. De övergripande målen för den verksamhet somTullverket ansvarar för skall för /95 vara samma som gäller /94. till för /95 anvisar ettramanslag på 1 . D 2.Konjunkturinstitutet /94:100 Bilaga 8 1992/93 Utgift 25 986 388 1993/94 Anslag 24 464 000 1994/95 Förslag 28 017 000 (Kl) är enligt sin instraktion ett vetenskapligt forsknings- ochutredningsorgan. KI:s uppgift är att följa och analysera den ekonomiskautvecklingen inom och utom landet, att utarbeta prognoser för den svenskaekonomin och att bedriva forskning i anslutning därtill. Institutet skall ocksåaktivt bidra till att förbättra den ekonomiska statistiken. Kl har till regeringen inkommit med en fördjupadanslagsframställan (FAF) för budgetåren 1994/95-1996/97 och en årsredovisning(ÅR) avseende 1992/93. Kl har i anslagsframställan och årsredovisning redovisatverksamheten i en anslags- och en avgiftsfinansierad del. Denanslagsfinansierade delen omfattar de tre områdena analyser och prognoser,forskning och metodutveckling samt särskilda utredningar. Målen för dessaverksamheter beskrevs budgetproposition. Resultatredovisningen i ÅR (liksom RRV:srevisionsberättelse) visar att många av målen upnåtts. Inom analys- ochprognosverksamheten har ett viktigt inslag varit att mer effektivt kunnautnyttja de ekonometriska analysmodellerna och . Genom att ökaderesurser satts in för analys av lönebildningen har flerårsprognoser förlöneutvecklingen möjliggjorts. Barometerandersökningaraa utökades redan 1990till att även omfatta handel och annan tjänsteproduktion och förberedelser föråterkommande studier av tjänstesektora har pågått under /93 ienlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet. Analysema av tjänstesektom ikonjunkturrapporterna kommer successivt att utökas . Klkommer att under /95 få ta över beställaransvaret förinvesteringsprognosema från SCB. I enlighet med det principbeslut riksdagenfattat om ansvar för den statliga statistiken (bet. 1992/93 FiU:7, rskr.1992/93:122) har därmed beräknats under anslaget D 2.Konjunkturinstitutet, i stället för under sjunde huvudtitelns anslag D 8.Statistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser. Forskningsverksamhetenhar till stor del gällt utbyggnad av institutetsmodellpark omfattande bl a modeller för konjunkturprognoser, finansiellamodeller, modeller för politiksimulering, långsiktiga modeller m.m. inom ramenför tillämpad forskning. Under /93 har tillkommit modeller sombygger på tidsserieanalys. Forskningen vid institutet har bedrivits isamarbete med Ekonomiska Rådet och har varit koncentrerad på det storaforskningsprogram rörande konjunkturprognoser som pågått de senaste tre årenoch som resulterat i ett stort antal forskningsrapporter och s.k. "workingpapers". nämnasatt Kl bedriver ett arbete med miljöjusterade nationalräkenskaper. Institutetfick under /92 ett regeringsuppdrag om att tillsammans med SCButveckla miljöräkenskaper.Inom området särskilda utredningar har i enlighet medregeringbrevet /93 rapporter beträffande dels deflationsprocessens effekterpå svensk ekonomi, dels om det statsfinansiella läget samt en första delrapportom ekonomins räntekänslighet avlämnats.