prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — uppger i Energttapport att stödet hargett upphov tiU en ökad biobränsleanvändning på omkring I TWh . Sammanfattningsvis anser attinvesteringsstödet har haft begränsade effekter på bl.a. den tekniska utveckUngenoch kommersia-Useringen av biobränsleeldad kraftvärme. EnUgt falar detto,liksom den goda kraftbalansen, för att stödet bör avslutos iförtid eUer att stödreglema i vart faU bör ändras. påpekar dock attmöjUghetema är begränsade att avveckla stödet eUer vidto större förändringar,eftersom medlen kommer att ha förbmkats. föreslår att en mindre del avinvesteringsmedlen förs över tiU energiforskningsanslaget för msatser inomkraftvärmeområdet. Vidare bör, enUgt , medel föras över tiUEnergiteknikfonden om det skuUe visa sig möjUgt att begränsa mvesteringsstödeti mer betydande utsträckning. Flertalet remissmstanser instämmer i :sförslag att medel bör föras över från investeringsprogrammet tiU forskning ochutveckling. påpekar t.ex. att stöd tiU tidigare led medförmindre risker för negativa effekter på konkurrensen. LRF, och Folkkampanjen mot kärnkraft - kämvapen anser dock attstödet skaU behållas. pekar på att investeringsstödetfaktiskt har ökat användningen av biobränslen och bedömer, liksomVärmeverksföreningen, att stödet ändå snart kan ha intecknats. anser att en överföring av medel från investeringsstödettiU teknikutveckling måste förenas med en koldioxidbeskatttiing mom elsektom. Stödtill investeringar i vindkraftverk Efterfråganpå stödet tUl investeringar i vindkraftverk har varit förhåUandevis Uten. VidredovisningstUlfäUet hade ansökningar motsvarande hälften av det anslagnabeloppet kommit in. Drygt 70 vmdkraftverk har erhålUt stöd. DeninstaUerade effekten uppgår tiU cttka 14 MW med en elproduktion på omkring0,. bedömer att mvesteringsstödet har lett tiUmvesteringar i vindkraftverk som annars inte hade bUvit av. har ökaterfarenhetema av vindkraft hos myndigheter och allmänhet. EnUgt är orsaken tiU den låga efterfrågan påstödet att den eteblerade tekniken är för dyr för svenska förhåUanden.Den starka kraftbalansen i gör att ersättningen för kraft i nyaanläggningar är relativt låg. NUTEKdrar slutsatsen att margmalnyttan är Uten av att bygga fler småoch medelstora vindkraftverk. För att vindkraften på sUct skaU bU 98 inttessant från elförsöijrungssynpunktmåste en storskaUg inttoduktion ° ske, vilket fömtsätter biUigare och mer arealeffektiva verk. Det Prop.1993/94:100 nuvarande investeringsstödet firämjar enUgt verket inte en sådan Bil. föreslår därför bl.a. att stödet förändras isyfte att underlätte en StorskaUg inttcxluktion av vindkraft genom att 50 tiU100 mUjoner kronor förs över tiU Energiteknikfonden för utvecklingsinsatser somsyftar tiU att få fram biUigare och mer arealeffekttva aggregat. Vidare anser att 5 mUjoner kronor årUgen skaUöverföras tiU energiforskningsanslaget och utayttjas för vindkrafttekniskforskning. föreslår även att verket skaU få disponera medel från investeringsstödetför tekniska utvärderingar av anläggningar som har erhålUt stöd. Flertalet remissinstanser, såsom Statskontoret,, , , och NordicWmdpowerAB, delar bedömning att medel bör föras över fråninvesteringsprogrammet tiU teknikutveckling och forskning. Som skäl angesfrämst att detto skuUe innebära en effektivare användning av stotens resurseroch att stöd i tidigare led inte snedvrider konkurtensen. LRF anser dock attden satsning som görs , inte minst på små- och meUanskaUg vindkraft, ärtiUfredsstäUande. Stödtill Investeringar i solvärmeanläggningar Solvärmestödethar bidragit tiU att solfångare har mstaUerats. Detmotsvarar en årUg värmeprcxluktion på omkring . Inttesset för stödet tiU solvärme i bosfeder harvarit stort. Vid redovisningstiUfaUet hade bidrag på tofalt 17 mUjoner kronorbevUjats. Däremot har mttesset för stöd tiU storasolvärmeanläggningar varit ringa. Endast hade betalats ut vidredovisningstiUfaUet. bedömer att solvärme tekniken har relativtlångt kvar tiU lönsamhet. Endast solfångare för självbygge och för mer uddauppvärmningsändamål, såsom simbassänger, kan enUgt verket förväntos nålönsamhet ufan störte utvecklingsinsatser. De företog som tiUverkar solfångare ärförhåUandevis små och utan egna utvecklingsresurser. EnUgt bidrar stödetdärför mte tiU att föra utvecklingen framåt. Stödet har däremot stor betydelseför att vissa av de nuvarande tiUverkama skaU överleva på marknaden. anser att omkring 5 mUjoner kronor per årunder minst en femårspericxl bör avsattes för stöd tiU teknikutvecklingavseende solvärme. Verket rekommenderar även att stödnivån för solvärme ibosfeder skaU sänkas från högst tUl högst av mvesterings-kosmaden. Många remissinstanser, såsom , ,och instämmer i stort i : s rekommendationer. anser att : s bedömnmg av solvärmens framtida möjUgheter är väl pessunistisk. menar att mte har redovisat några övertygande skäl för att sänka "" ÄvenStatens naturvårdsverk och anser att det ärolämpUgt att sänka stödnivån. BFR anser att det behövs ytterUgare medel förutvecklingsmsatser "mom solvärmeom-rädet. 1993/94:100 BU. 1.3.1 Utvecklingen mom elförsörjningsområdet Regeringensbedömning: Kiaftbalansen är stark. Under de två senasteåren har tiUgängUgheten i de svenska kärnkraftverken minskat. Humvida dette ärett ttendbrott eUer ett tiUfäUigt fenomen är för tidigt att svara på. Elförsörjningenkommer framöver att tryggas inte enbart med nationeUa produktionsanläggningar.En ökad intemationeU handel med el kan väntas och bör uppmuntras. Elanvändningenökade kraftigt under förste tiU följd av en ökandeanvändrung av el för uppvärmning av bosfeder och industrieUa behov. Ökningenorsakades av bl.a. höjda priser på oljeprodukter och en aktivoljeersättningspoUtik. har ökningstakten avtegit ochsnarast stegnerat. Industrins elanvändning minskade för ttedje året irad vilket sammanhänger med den låga ekonomiska aktiviteten i många branscher.SannoUkt minskade eUer stagnerade även den temperatarkorrigerade elanvändningeninom bosfeder, service och samfärdsel . Kraftbalansen är förnärvarande stark vilket medför små mcifament för kapacitetsutbyggnader. Detteläge väntes besfe . har aUtså läget inom elförsörjningenpräglats av den intemationeUa lågkonjunktaren och den mycket svåra ekonomiskasitaationen i . En viss återhämtaing kan dock nu ses mom vissa branscheri industrin. framtidsbedömningar baseras på tvåscenarier, ett lågaltemativ och ett högaltemativ. Högaltemativet står för engynnsam ekonomisk tiUväxt med förhåUandevis höga bränslepriser, snabbBNP-tiUväxt, störte industriproduktion etc. I det låga altemativet är denekonomiska tiUväxten svag. Ett prognosintervaU belyser inverkan av alternativaprisutvecklingar och ekonomisk tUlväxt. : s prognos mnebär en ökning tiU avden prima elanvändningen inom industrin i lågaltemattvet och med2% i högaltemativet. Inom bostods- och servicesektom mnebär prognosen enökning med 1,1 respektive 1,i genomsmtt. För bedömningar av energi- och elanvändningen är degmndläggande antagandena om bl.a. den ekonomiska tillväxten ochbränsleprisutvecklingen av avgörande betydelse för resultoten. Vi viU ävenunderstryka beroendeförhåUandena meUan prognosens antoganden, metcxl ekonomiska sitaationen sompräglar , vUken har Prop. 1993/94:100 medfört bl.a.sjunkande industriproduktion och negativ BNP-utveckling BU. 13 under desenaste åren. Dessa faktorer påverkar givetvis prognosen över framtidaelanvändning. prognos måste natarUgtvis tolkas med hänsyn togen tiUdetto. var fem kämkraftsblock, Barsebäck1 och 2, 1 och 2 samt Rmghals 1, avstäUda på gmnd av brister isäkerhetssystemen. De fem reaktorema svarar för avkärnkraftskapaciteten eller av landets totala elprcxluktionskapacitet. TUlfäUiga ombyggnader genomfördes och samtiigablock utom 1 togs successivt i drift . Under revisionen har därefter permanenteombyggnader genomförts. 1, det minste av kämkraftsblocken, har dockännu mte fagits i drift. Omfattande uttedningar och prov pågår fortfarande ochresultetet av dessa beräknas redovisas tUI . Det är därefterkraftföretegets uppgUt att to stäUning tUl om det är ekonomiskt rimUgt att göraytterUgare mvesteringar i detto kämkraftsblock eUer om andra åtgärder börvidtos. var sex av tolvkämkraftsblock avstäUda och elförsörjningen försvårades tiUfälUgt i södraSverige. var samtUga reaktorer utom ett block i ,samt det tidigare nämnda 1 åter i drift. Det som inttäffadevisar att risken för stömingar i elsystemet är relativt stor i landets södradel. är beroende av överföring på stamnätet norrifirån, avförbindelsema med och av egna reservanläggnmgar. Överföringskapacitetenpå stamnätet kommer att höjas genom byggandet av en ny ledrung på väsUcusten.Vidare pågår en u&yggnad av en förbmdelse meUan och , BalticCable. har aUtså mneburit avbrott iutvecklingen mot en kontinuerUgt förbätaad tUlgängUghet i de svenska kämkraftsverken.Det är för tidigt att ge ett definitivt svar på frågan om detto är ettttendbrott eUer en tUlfälUghet. Det råder därför osäkerhet bettäffandekämkraftspro-duktionens storlek . EiUigt bedömning väntos utbyggnaden avkraftvärme öka med omkring fram tiU . Denna bedömning baseras pånuvarande energibeskattning. Arbetsgmppen om kraffvärmebeskattmng avser attinom kort överlämna sm sluttapport tiU regeringen. I arbetsgmppens uppdragmgår att lämna förslag tiU de förändringar som är nödvändiga för att undanröjahinder för en ekonomiskt försvarbar utbyggnad av kraftvärme och användning avbiobränslen, vUket medverkar tiU en omställning av energisystemet. Den framtida elförsörjningen kommer att tryggasinte enbart med ut byggnad av nationeUa produktionsanläggningar. Den nordiska elprcxluk tionen har en sammansättning som skapar goda fömtsättningar för handel med el. Av nordiska kraftproduktion var ungefär tte femtedelar vattenkraft och en femtedel kärnkraft. Den resterande delen var tiU större delen fossUbränslebaserad värmekraft. De rörUga prcxluktionskostaadema 101 äri aUmänhet lägst för vattenkraften och kärnkraften. möjUggör en omfattandeintemationeU handel med elkraft leder tiU att de sandade produktionsresursemakan utayttjas bättte. innebär bl.a. fördelar för mUjön. intemationaUsering Ugger också att beskattningen av elprcxluktionen i ettenskUt land inte kan utformas så att den väsentUgt avvUcer frän beskattiungen iandra länder. En sttävan bör därför vara att uppnå en intemationeUharmonisering av energibeskattningen. Viser stora fördelar med en utvidgad handel med el. Den pågående reformeringen avelmarknaden kommer att underlätta det intemationella utbytet av elkraft. Enfortsatt utiiyggnad av utiandsförbmdelsema och en integration av elsystemen inorra kan förutses. Utiandsför-bindelsema tiU kontinenten torde dockinte få någon större betydelse för den svenska kraftbalansen under dettodecennium. 1993/94:100 BU. 1.3.2 De energipoUtiska prognmimen Allmänna överväganden Regeringensbedömning: De energipoUtiska programmen löper i stort sett som planerat ochresulteten så här långt synes motsvara de mål som låg tiU gmnd årsenergipoUtiska beslut. DeenergipoUtiska programmen har pågått under , dvs.hälften av den urspmngliga programperioden. När det gäUer programmet föreffektivare energianvändning, som har förlängts t.o.m. /98,återstår stötte delen av programperioden. Genomförda uttedningar visar att programmen löper istort sett som planerat och att resulteten så här långt synes motsvara de målsom låg tiU gmnd energipoUtiska beslut. Programmen avser emeUertid i många faUenergiprcxluktionsanlägg-ningar med långa byggtider. När det gäUer programmetför effektivare energianvändning har bedömt att det är för tidigt attuppskatte hur mycket energi som sparats tiU följd av programmet. Det är bl.a.av dessa skäl inte möjUgt att dra några helt säkra slutsatser avseendeprogrammens resultet. NUTEK:sEnergttapport 1993 visar att inttesset är mycket stort för såväl stödsystemenför främjande av utveckling och inttcxluktion av ny energiteknik som stöd momramen för energieffektiviseringsprogrammet. Däremot visar genomfördauttedningar att investeringsstödens effekter vad avser den tekniskautvecklingen är begränsade. Regeringen viU här erinra om attinvesteringsprogrammet infördes som ett styrmedel för att främja de fömybaraenergislagen och kraftvärmen i avvaktan på en intemationeU samordning avåtgärder mot koldioxidutsläpp från elproduktion. Syftet med investeringsstödenvar således inte att åstedkomma en tekmsk utveckUng inom dessa områden. Fördette ändamål finns andra styrmedel. Mer än hälften av de medel som anvisadesav energipoUtiska beslut är avsedda för teknikutvecklinginom energiområdet.Det gäUer bl.a. Energiteknikfonden, programmet för effektivare användning avenergi och programmet för främjande av biobränsleanvändningen. Regeringenkommer i det följande att föreslå vissa mindre förändringar i de energipoUtiskaprogrammen. Regeringens sfäUmngsfaganden avseende stödet tiUkraftvärmeproduktion med biobränslen redovisas i bUaga 10. 1993/94:100 BU. Regeringensbedömning: Programmet för effektivare energianvändning bör fortsatte mednuvarande omfattning och inriktning. EnaUtmer effektiv energianvändning och en ökad energUiushållning ärfömtsätttimgar för att vUctiga energi- och mUjöpoUtiska mål skaU kunna nås.1991 års energipoUtiska beslut om ett program för effektivare användning avenergi innebär ökade insatser från stetens sicfe i syfte att öka kunskapen omoch stimulera marknadens inttesse för ekonomiskt motiverade energieffektiviseringsåtgärder.Programmet omfettar en total medelsram på . Teknikupphandling av energieffektiva produkter ochprocesser är det dominerande mslaget i programmet. Sammanlagt har 750 mUjonerkronor avsatts för dette stöd . har lämnat stöd tiUupphandUngar inom ett anfal produktområden, t.ex. vitvaror, belysning, fönsteroch datorskärmar. Regeringen anser att programmet bör fortsatte mednuvarande omfattiiing. I av programmetför effektivare energianvändning påpekas att programmet uppfyUer sina mål ochatt stödet har visat att det finns former för marknadspåverkan som gereffekter även i fråga om prcxluktatformning och fortiöpande aktörsbeteende.Ridet föreslår att programmet därför bör fortsatte enUgt nuvarande inriktningoch omfattnmg. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 6. Vissaåtgärder för effektivare användrung av energi. Berörda sektormyndigheter har ansvar för de stetUgaenergieffektivise-ringsmsatsema mom sma områden. Härigenom kan åtgärder för attfrämja en god energUiushållning integreras med andra åtgärder mom myndighetemasansvarsområden. Samordningsansvaret för sektormyndighetemas verksamhet förenergieffektivisering vUar på . Stödet tiUinvesteringar i vindkraftverk 1993/94:100 BU.13 Regeringensförelag: Medel förs över från mvesteringsprogrammet för vmdkraft titUteknUmtveckUng och forskning avseende vindkraft. TeknikupphandUng bör prövasinom ramen för mvesterings-bidraget. I de faU teknUmpphandUng tUlämpas börstödandelen utgöra högst av mvesteringskostaaden. Medel från investeringsprogrammetfår disponeras för tekniska utvärderingar av de anläggningar som har erhåUitstöd samt i vissa feU för rådgivningsverksamhet. Förstödet tUl vindkraft avsattes energipoUtiska beslut (prop.1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr. 1990/91:373) 250 mUjoner kronor. Medlenutbetalas från anslaget Insatser för ny energitekmk. höjdesstödnivån från högst tiU högst av mvesteringskostaaden (prop.1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137). EnUgt krävs det utveckling avproduktionsanläggningar med lägre såväl investerings- som driftkosmader, omvmdkraften skaU kunna få betydelse för omstäUningen av energisystemet. NUTEKoch flertalet remissmstanser anser, bl.a. mot bakgmnd av den låga efterfrågan påstödet, att medel bör föras över från investeringsprogrammet för vmdkraft tiUteknUcutveckling och forsknmg avseende vmdkraft. EnUgt regeringens memng bör 5 mUjoner kronor årUgentUlföras Energiteknikfonden för utveckUngsmsatser avseende vmdkraft. Ut-vecklingsinsatsemabör göras i nära samverkan med branschens aktörer. För stöd tiU investeringar i vmdkraftverk bör 45mUjoner kronor anvisas. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7. Insatserför ny energiteknUc. Erfarenhetema vad gäUer teknUcupphandUng inomprogrammet för effektivare energianvändning är goda. hari sm rapport av programmet för effektivare energianvändningföreslagit att tekiukupphandlmg bör prövas på andra områden momomsfällningsprogrammet. Regeringen anser att teknUmpphandUng bör prövas momramen för mvesteiingsbidraget för vmdkraft. I de fåU teknikupphandling tiUämpasbör stödandelen utgöra högst av mvesteringskostaaden. Det bör dock påpekasatt det bara är i särskUda faU där så ar lämpUgt som den högre stödnivån skatiUämpas. har beslutet att medel fråninvesteringsstödet får utayttjas för rådgivningsverksamhet inomvindkraftsområdet (prop. 1992/93:100 bU. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr.1992/93:362). Om en enskUd sökande utayttjar rådgivningen mmskasinvesteringsbidraget med motsvarande summa. Regeringen anser att, i de fåUrådgivningen leder fram tiU ett beslut att inte investera i ett vindkraftverkbör rådgivningen kunna finansieras direkt från de medel som avsatts förinvesteringsbidraget. Regeringen anser att det är väsentUgt att detgenomförs tektaska utvärderingar av de anläggningar som har erhåUit stöd. Medelfrån investeringsprogrammet bör få disponeras för dette ändamål. Deförändringar som regeringen nu har föreslagit irmebär ändring av gällanderiktlinjer för stödet. Elfrän vindkraft med en msfaUerad effekt mindre än 500 kW är undantegen frånenergibeskattning, under fömtsättning att vindkraftproducenten inte yrkesmässigtdistribuerar elektrisk kraft. Vissa oklarheter råder beträffande toUcningen avlagen om allmän energiskatt för små vmdkraftverk. Uttedningen om en teknisköversyn av energibeskattaingen (Fi 1992:80) arbetar bland annat med dessafrågor. Uttedningen skaU redovisa resultotet av sitt arbete . 1993/94:100 BU.13 Stödettill investeringar i solvärmeanläggningar Regeringensförelag: Stödnivån för solvärmeanläggningar i bosfeder sänks den 1 juU 1994från tiU av mvesteringskostaaden. Anslagsnivån är dock oförändrad 12mUjoner kronor /95. Förstödet tiU investeringar i solvärmeanläggningar avsattes 50 mUjoner kronor i1991 års energipoUtiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91 :NU40, rskr.1990/91:373). Medlen utbefalas fi anslaget E 7. Insatser för ny energiteknik. har beslutot att stödnivån för stöd tUlsolvärmeanläggningar i bosfeder skaU höjas från tiU avinvesteringskosmaden (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137).Detta bedömdes medföra en ökad belastamg på anslaget med 7 mUjoner kronor perår. har därför beslutot om ett tiUskott på 3,5 mUjoner kronor förbudgeferet 1992/93 (prop. 1992/93:99, bet. 1992/93:NU20, rskr. 1992/93:137) och7 mUjoner kronor för budgeferet 1993/94 (prop. 1992/93:100 bU. 13, bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). ansvarar för stöd tiU solvärme i bosfeder.NUTEK ansvarar för stöd tUl solvärmeanläggningar inom andra användningsområden. Det finns ett stort inttesse för stöd tiU solvärmei bosfeder, sammaiUagt 17 mUjoner kronor har givits i stöd, varav drygt 12mUjoner kronor /93. Däremot har inttesset för stöd tiU storskaUgsolvärmetekruk varit Utet. Motdenna bakgmnd har beslutot att ytterUgare medel för stöd tiUStorskaUg solvärmeteknik inte bör anvisas (prop. 1992/93:100 bU. 13, bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). beslutode att de medelsom tidigare anvisades för detto ändamål fr.o.m. /94 skaUöverföras tiU EnergiteknUcfonden för utvecklingsinsatser avseende storskaligsolvärmeteknik. föreslår i sin anslagsframstäUning att 15nuljoner kronor skaU anvisas för stöd tUl solvärme i bosfeder för budgetåret1994/95. Detto är en ökning med tte mUjoner kronor jämfört med föregående år. föreslår vidare att verkefs beslutsram för den femåriga . 1993/94:100 programperioden skaU utökas från 35,5 tiU 46,6 mUjoner kronor. Utvärderingen av programmet visar att inttesset förstödet varit stort och den störte volymen instaUerade anläggningar leder tiUvissa kostaadsminskningar. Mot bakgmnd av den genomförda utvärderingenrekommenderar att stödnivån för solvärme i bosfeder skaU sänkas från 35%tiU den urspamgUga nivån av investeringskostnaden. Genom att sänkastödnivån kommer anslaget att ge fler anläggningar än om den nuvarande nivånbehåUs. Regeringen instämmer i bedömning i denna fråga. Den lägrestödnivån bör enUgt regeringens mening tiUämpas vid stödgivningen fr.o.m.den 1 juU 1994. Detto innebär en ändring av gäUjmde riktlinjer för stödet. Den föreslagna sänkningen av stödnivån från tiU25% av investeringskosmaden innebär att belastningen på anslagsposten för stödtiU solvärmeanläggningar inom anslaget Insatser för ny energiteknik kommer attbU lägre än vad bedömer i sm anslagsframställning men på samma nivåsom för innevarande budgetår, 12 mUjoner kronor. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7.Insatser för ny energiteknik. Regeringensställningsteganden avseende energiforskningsprogrammet återfinns i denna bUagaunder anslaget F 8. Stöd för att utveckla eUer förbereda kommersieUinttoduktion av ny energiteknik lämnas ur EnergiteknUcfonden. NUTEK:sEnergirapport innefettar inte utvärdering av Energiteknikfonden. haraviserat att en sådan utvärdering skaU göras . Regeringen anser att det inte firmsanledning att föreslå mer omfattande förändringar vad gäUer EnergiteknUcfonden. Regeringen har tidigare i denna bUaga föreslagitatt medel skaU föras över från stödet för investeringar i vindkraftverk tiU Energiteknikfonden.Detto mnebär att får ökade möjUgheter att vfe fonden stödja utvecklingsinsatseravseende vindkraft. Det bör dock påpekas att redan inom nuvarande ramarhar gcxla möjUgheter att göra insatser på dette område. Medel för utveckling och teknikupphandling avmUjöanpassade fordon och drivmedel bör stäUas tiU förfogande även /95. 15 mUjoner kronor bör tiUföras Energiteknikfonden för detteändamål. Energiteknikfonden bör även tiUföras 5 mUjoner kronor för utveck-Ungsinsatseravseende solenergi. Anslagsfrågan behandlas under anslaget E 7. Insatser för nyenergiteknik. En redogörelse för programmet för främjande avbiobränsleanvändningen återfinns i bUaga 10. RUcsdagen har för budgetåren 1992/93 och 1993/94under anslaget E 7. Insatser för ny energiteknik anvisat medel för finansieringav det svenska deltegandet i EG:s program för utvecklmg av energisystemet.Dessa medel har mte utayttjats tiU taUo, eftersom frågan om EFTA-ländemas deltegande iprogrammen ännu inte har klarats ut. Regeringen föreslår att 10,2 mUjonerkronor av dessa medel förs bort för att finansiera vissa åtgärder inom MUjö-och natarresursdepartementets verksamhetsområde (Qortonde huvudtitelns anslagA2. Uttedningar m.m.). Av återsfeende medel bör 2,3 mUjoner kronor utayttjasför intemationeUt energisamarbefe. 1993/94:100 BU. 1.3.3 Svenska insatser i bl.a. och för energieffekti- viserinp och fömybara energislag Regeringensbedönming: Programmet syftar tiU att bidra tiU främstenergieffektiviseringsåtgärder och ökat utayttjande av fömybara energislag iBaltikum och och är en central del av den energirefeterade klimatpoUtiken. av festställda klimatsttategin (prop. 1992/93: 179 bU. 4, bet.1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362) lades stor vUct vid det intemationeUaarbetet. Det framhöUs att mdustrUändema har en särskild roU och ett särskUtansvar för att minska klimatpåverkan. Det intemationeUa arbetet för att uppnåglobala mål för begränsningar av klimatpåverkan bör utgå från ettintemationellt rättvist synsätt. gäUer meUan i-länder och menäven inom den industriaUserade världen. Kraven på ländema bör stäUas så attåtgärder kan vidtes på ett kostaadseffektivt och rättvist sätt med hänsyn tiUbl.a. nuvarande utsläpp per invånare och till tidigare åtgärder som har minskatutsläppen. DeklimatpoUtiska åtgärdema på energiområdet måste utgå från högt StäUda krav påkostaadseffektivitet. KostaadskUlnadema när det gäUer att begränsa utsläppen avkoldioxid mellan länder eUer samhäUssektorer kan vara mycket stora.