prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Aktieri svenska stora börsnoterade företag omsätts inte bara på den svenskaaktiebörsen utan även på börser i andra länder. På den svenska börsen agerarinte bara svenskar utan även utlänningar. Börsföretag har legala och praktiskamöjligheter att anskaffa eget kapital genom nyemission utomlands. För små ochmedelstora företag är situationen en annan. Omsättningen av aktier i sådanaföretag sker i huvudsak endast inom mellan subjekt som är skattskyldigaför utdelningsinkomster. Några nämnvärda möjligheter i praktiken att anskaffaeget kapital från utlänningar föreligger inte. Dettainnebär att aktier i börsföretag befinner sig på den del av skalan därextremfallet är obegränsad rörlighet. Den närmare graden av lättrörlighet kaninte anges. Aktier i små och medelstora företag befinner sig på den andra delenav skalan, sannolikt ganska nära extremläget orörlighet. Omden tidigare analysen kompletteras med hänsyn till vad som anförts om olikarörlighet mellan börsaktier och aktier i små och medelstora företag blir bildenföljande. Näri utgångsläget med neutral beskattning utdelad bolagsinkomst belastas med enmerskatt sjunker initialt avkastningen efter skatter på båda kategoriema avaktier. I fråga om börsaktier sker en överströmning av ägandet tillutlänningar. I den mån det ökade utbudet från svenskar inte absorberas avufländsk efterfrågan kommer även aktievärdena att sjunka. Detbästa placeringsaltemativet för de ursprangliga innehavama av såväl börsaktiersom aktier i små och medelstora företag är obligationer. Placerare kan dock hapreferenser för ett visst innehav av aktier i sina portföljer. Det ökadeutbudet av aktier i små och medelstora företag torde sammantaget endast ibegränsad omfattning fångas upp av ökad efter- Prop. frågan på sådana aktier.Värdet av aktier i små och medelstora företag får därför antas sjunka.En konsekvens av sjunkande aktievärden är stigande avkastningskrav för investeringar som finansieras genom Somen följd av merbeskattningen uppkommer en situation som i huvudsakkaraktäriseras av att ägandet av börsföretag förskjutits till utlänningar ochav att avkastningskravet för investeringar i små och medelstora företag somfinansieras med nyemission är högre än i utgångsläget. Det får antas attutgångsläget återtas vid ett borttagande av merbeskattningen av utdeladbolagsinkomst. nuvarande svenska situationen merbeskattas utdelad bolagsinkomst iförhållande till räntor. Analysen tyder på att avkastningskravet förnyemitterat kapital i små och medelstora företag som en konsekvens av detta ärhögre än vad det skulle vara i frånvaro av denna merbeskatt-ning. I fråga omstora företag kan en tendens till ökat utlandsägande noteras. Andelen utländskaägare till svenska börsaktier ökade från år i början av år1993. Denna utveckling har fortsatt. Till viss del kan det utländska ägandetbero på den svenska merbeskattningen av utdelade bolagsinkomster. Idet sagda ligger att det är svårt att dra några slutsatser rörande storleken aveffekterna. Riktningen är emellertid entydig. Merbeskattningen av utdeladebolagsinkomster påverkar avkastningskravet för investeringar som finansierasmed nyemitterat kapital i höjande riktning. Effekten är mest markerad för småoch medelstora företag. I fråga om stora företag sker en förskjutning avägandet till utlandet. Detär av strategiskt intresse för utvecklingen av ekonomi att inslag somhöjer avkastningskraven för investeringar som finansieras med nyemitteratkapital och som därmed hämmar investeringarna och sänker soliditeten tas bort.Det är också angeläget att ägandet av svenska företag inte av skatteskälförskjuts till utlandet. Inledningsvis anfördes att önskemålet om neutralitet ibeskattningen medför att utdelade bolagsinkomster och räntor bör behandlaslikvärdigt om inte särskilda skäl talar mot det. Såvitt framkommit föreliggeringa sådana skäl. Tvärtom visar analysen att det gällande systemet bör ändrasså att neutralitet uppkommer. Regeringensprincipiella uppfattning är således att dubbelbeskattningen av utdeladebolagsinkomster bör undanröjas. Enligt vad som anförts i det föregående bör detske genom att utdelningsinkomster undantas från beskattning. Utredningen harsamma principiella inställning men anser ändå att man åtminstone för närvarandebör begränsa sig till att lindra dubbelbeskattningen på så sätt att endasthälften av en utdelningsinkomst behöver tas upp till beskattning. Utredningensställningstagande har sin grand i uppfattningen att halva beloppet av enaktievinst bör tas upp till beskattning. Enligt utredningen börutdelningsinkomster inte beskattas lindrigare är aktievinster. Utredningenbefarar att företagen i annat fall skulle sträva efter att i största möjligautsträckning dela ut sina inkomster och tillgodose sitt Denna utstötningseffekt skulle även Prop. 1993/94:50 medförabl.a. ett incitament för överlåtelse av inkråmet i bolag med efterföljandeutskiftning av likviden i stället för överlåtelse av aktiema i bolaget. Enligtregeringens uppfattning är sådana farhågor överdrivna. Visserligen kan en vissutstötningseffekt antas uppkomma om hälften av en aktievinst skall tas upp tillbeskattning vilket regeringen föreslår (avsnitt 5.2) somutdelningsinkomster är undantagna från beskattning. Denna effekt motverkasemellertid avsevärt av två förhållanden. För det första är bolagsskatten påkvarhållen inkomst något lägre än på utdelad inkomst på gmnd av möjlighetentill avsättning till periodiseringsfond. För det andra är den effektivaskattesatsen i ägarledet för kvarhållen inkomst lägre än till följd avatt beskattning sker först vid realisationstillfället (den s.k.deferraleffekten). Den begränsade utstötningseffekten får i etteffektivitetsperspektiv anses vara ett mindre problem än den inlåsningseffektsom skulle uppkomma vid formell symmetri i ägarledet. Sammantagetanser regeringen att de fördelar som är förenade med att utdelningsinkomsterhelt undantas från beskattning kan antas vara så betydande att risken för olägenheterav det slag som utredningen befarar bör tas. Utvecklingen bör emellertid följasmed stor uppmärksamhet. Skulle det visa sig att olägenheter uppkommer fårmotverkande åtgärder övervägas. Ifråga om investeringar i utlandet brakar man skilja mellan portföljinvesteringaroch direktinvesteringar. En portfölj investering föreligger när en fysiskperson äger aktier i ett utländskt börsföretag eller när ett svenskt aktiebolaginnehar en aktiepost som inte ger ett ägarinflytande i ett utländskt företag.Med direktinvestering avses en investering av ett svenskt aktiebolag i ettutländskt dotterbolag eller intressebolag. Vadförst gäller portföljinvesteringar talar önskemålet om neutralitet med avseendepå placeringar i svenska och utländska aktier för att skattefriheten böromfatta även utdelning på utländska aktier. En första fömtsättning för en sådanlösning bör dock vara att med svensk bolagsskatt jämförlig skatt utgått iutlandet. Ett sådant krav uppställs i gällande rätt för att utdelning från ettutländskt dotterbolag till ett svenskt moderbolag skall vara skattefri. Det kanvara förenat med betydande svårighet att utreda om kravet är uppfyllt, t.ex. isådana fall då utdelningen lämnats av ett bolag som tillhör en koncem medverksamhet i många länder. Med hänsyn härtill är det olämpligt att uppställaett krav av det aktuella slaget för utdelning som tas emot av fysiska personer. Ettannat krav som bör uppställas är att utdelning från ett svenskt bolag till enperson hemmahörande i en främmande stat, erhåller sådana lättnader idubbelbeskattningen som i den främmande staten medges beträffande utdelningfrån där hemmahörande bolag. Andraländer som infört lättnader i dubbelbeskattningen har oftast valt Prop.1993/94:50 att medge gottgörelse för erlagd bolagsskatt genom avräkning. Sådangottgörelse ges enligt dessa länders lagstiftningar endast för bolagsskatt somerlagts i den egna staten. Utdelning som en aktieägare uppbär direkt frånutlandet beskattas därför utan gottgörelse. I det fall utdelningen erhålls avett moderbolag från dotterbolag i utlandet utgår en kompletteringsskatt vidvidareutdelning. Endast genom dubbelbeskattningsavtal har vissa av ländernamedgivit lättnader i beskattningen av från utlandet mottagen utdelning resp.för utdelning till utlandet. Undantagfrån beskattning i av utdelningar på utländska aktier bör därför endastgöras i dubbelbeskattningsavtal om en med svensk bolagsskatt jämförlig skattutgår i den främmande staten och under fömtsättning att den staten medgerlättnader i dubbelbeskattningen beträffande utdelning från svenska bolag.Utdelning på utländska portföljaktier bör således vara skattepliktig. Dettaöverensstämmer med intemationell praxis. Ensärskild fråga är vilken effekt som förslaget om slopad utdelningsbeskattningfår på svenska aktiebolags portfölj investeringar utomlands. I många av de nugällande svenska dubbelbeskattningsavtalen har skattskyldigheten för en frånutlandet erhållen utdelning knutits till vad som skulle ha gällt om utdelningeni stället hade erhållits från ett svenskt bolag. Det nu föreslagna systemetinnebär att utdelning mellan svenska aktiebolag blir skattefri. Genom densärskilda bestämmelsen i dubbelbeskattningsavtalen skulle därför utdelning påsvenska aktiebolags utländska portföljinvesteringar också bli skattefri. Ensådan ordning strider mot den nämnda slutsatsen att beskattning bör ske avsådana utdelningar. Frågan övervägs emellertid i Företagsskatteutredningensfortsatta arbete. Ett delbetänkande med förslag till lösning av bl.a. det nuaktuella problemet kan förväntas . Regeringen har för avsikt attgenom en skrivelse till avisera en kommandelagstiftning i denna fråga på grandval av förslag.Det blir därigenom möjligt att remissbehandla och slutbereda förslaget undervåren 1994 som reglema kan ges verkan fr.o.m. , dåövriga ändringar i företags- och kapitalbeskattningen sätts i kraft. Viddirektinvesteringar i utlandet är som framgått utdelning som tas emot avdet svenska moderbolaget i allmänhet skattefri. Mottagen utdelning somvidareutdelas bör vara skattefri hos mottagaren trots att svensk bolagsskattinte utgått. Den motsatta lösningen kan nämligen befaras allvarligt minskaSveriges lämplighet som bas för intemationellt verksamma koncerner. Genomatt utdelning på svenska aktier till här hemmahörande ägare inte beskattasuppnås enkelbeskattning av bolagsinkomst, dvs. inkomsten beskattas endast ibolaget. Utdelning till i utlandet hemmahörande aktieägare beskattasregelmässigt i hemlandet, som medger avräkning för den erlagda kupongskatten.Ett slopande av kupongskatten skulle därför i allmänhet inte leda tillenkelbeskattning i dessa fall utan endast till svenskt skattebortfall ochmotsvarande ökat skatteuttag i den skattskyldiges hemland. Med hänsyn till detta börundantag från kupongskatteskyldigheten endast göras i dubbelbeskattningsavtalså att ömsesidiga lättnader i utdelningsbeskattningen kan åstadkommas. Någotförslag om ändring av kupongskattelagen med anledning av den ändradeaktiebeskattningen läggs således inte fram. Däremot föreslås några ändringar ikupongskattelagen till följd av ändringar i andra delar av skattesystemet.Dessa ändringar behandlas i författningskommentaren. 5.2 Beskattningen av kvarhållen bolagsinkomst Regeringensförslag: Vid försäljning av svenska aktier tas endast hälften av vinsten upptill beskattning. Utredningensförslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna:Nästan alla remissinstanser som är positiva till att den ekonomiskadubbelbeskattningen lindras (jfr avsnift 5.1) tillstyrker utredningens förslag.I yttrandet från Näringslivets Skattedelegation föreslås att den s.k.JIK-metoden tillämpas på aktier i icke noterade företag. anseratt aktievinster bör beskattas efter . att aktievinster bör vara helt skattefria. Skälenför regeringens förslag: Den ekonomiskt riktiga konsekvensen av förslaget omatt utdelade bolagsinkomster undantas från beskattning hos aktieägama (avsnitt5.1) är att kvarhållna inkomster behandlas på motsvarande sätt. Med en sådanlösning föreligger nämligen skattemässig neutralitet med avseende påfinansiering genom nyemission och kvarhållen inkomst. Utredningenhar presenterat en modell för en sådan lösning, JIK-metoden (Justering avIngångsvärdet med Kvarhållen inkomst). Modellen baseras på det system förenkelbeskattning av kvarhållen inkomst som införts i (RISK-metoden). JIK-metoden går ut på att ingångsvärdet för en aktie justerasårligen för den kvarhållna inkomst i bolaget som belöper på aktien. Kvarhålleninkomst beräknas som beskattningsbar inkomst minskad med skatt och utdelning.Kvarhållen inkomst kan vara både positiv och negativ. Enligtregeringens uppfattning kan det inte vara aktuellt att införametoden för aktier i noterade företag. JIK-metodens utfornming för aktier ionoterade företag utreds av Företagsskatteutredningen.Regeringen har erfarit att utredningen avser att lämna ett förslag i fråganunder innevarande år. Vi avser att återkomma till riksdagenmed en skrivelse i sådan tid att JIK-metoden kan gälla från Prop. 1993/94:50ingången av , om den av utredningen framlagda lösningen framstår somlämplig. Etttänkbart altemativ till JIK-metoden kunde vara att helt undanta aktievinsterfrån beskattning. Ett skattemässigt spann på mellanaktievinster och räntor skulle emellertid som utredningen visar kunna öppnavissa möjligheter till skatteundandragande genom att ränteinkomster omvandlastill aktievinster. Vidare skulle det kunna bli alltför förmånligt att avyttraaktiebolag med tillgångar som stigit i värde. Enlämplig avvägning erhålls enligt regeringens uppfattning omaktievinstbeskattningen i överensstämmelse med utredningens förslag lindras påså sätt att endast hälften av en aktievinst tas upp till beskattning. Detinnebär att den faktiska skattesatsen för vinster som tas upp som intäkt avkapital blir . För aktievinster hos aktiebolag blir den faktiskaskattesatsen mot bakgrand av förslaget om att sänka bolagsskattesatsenfill (avsnitt 6). Idetta sammanhang kan det vara lämpligt att ta upp Lagrådets synpunkter i dendel de avser kapitalbeskattningen i allmänhet. Lagrådet påpekar i sitt yttrandeatt slopandet av utdelningsbeskattningen och halveringen avreavinstbeskattningen av aktier innebär att man får flera olikabeskattningsnivåer inom inkomstslaget kapital. Dessutom framhålls i yttrandetatt spännvidden ökar mellan kapitalbeskattningen och beskattningen av inkomstav tjänst och näringsverksamhet. Lagrådet befarar att dessa förhållanden kommeratt leda till oönskad skatteplanering och försök att kringgå reglema om integränserna mellan de olika in-komstformema är klara. Regeringenvill med anledning av Lagrådets synpunkter anföra följande. Dagens regler förbeskattning av utdelning och kvarhållen vinst medför bristande neutralitet ijämförelse med beskattningen av räntor. Den överbeskattning av eget kapital iförhållande till främmande kapital som gäller försvagar företagens soliditetoch och leder till sämre riskkapitalförsörjning. Därmed försämrasfömtsättningama för expansion, särskilt för de mindre och medelstoraaktiebolagen. Regeringens förslag leder till att neutralitet i stort settuppnås, vilket kommer att ge betydande samhällsekonomiska vinster. Detär i och för sig riktigt att flera beskattningsnivåer uppkommer om manutesluter den beskattning som sker i bolaget och endast ser till inkomstslagetkapital. Om man enbart tar hänsyn till den del av beskattningen som sker hosägaren kommer vidare en större skattemässig skillnad att finnas mellan olikaslag av inkomster än vad som gäller . Dessa problempåpekades även av utredningen. Ettav dessa problem är risken för att kapitalinkomster som skall beskattas i sinhelhet omvandlas till lägre beskattade inkomster. Det är särskilt risken föromvandling av räntor till reavinster som är aktuell i detta hänseende. Vi villemellertid påpeka att utredningen visade att det inte är möjligt att på ettlönsamt sätt omvandla normal beskattad ränteinkomst till lågbeskattad reavinst(SOU 1993:29 s. 89). slag om enreavinstbeskattning på medför således ingen risk i Prop. 1993/94:50detta hänseende. Vidarebör framhållas att avgränsningen av de finansiella instmment som åtnjuter lägrebeskattning från övriga instmment görs på ett mycket tydligt sätt i punkt 2 aav anvisningama till 22 § kommunalskattelagen (1928:370), KL och 3 § 1 mom.lagen (1947:576) om staflig inkomstskatt, SIL (jfr avsnitt 5.3.1).Åtskillnaden mellan de båda grapper-na är vidare sådan att instrament med bådeen aktiedel och en räntedel inte omfattas av lättnadsreglema. Risken bör därförvara liten för att nya finansiella instrament skapas som kan utnyttjas förtransformering av inkomster över denna gräns. Utvecklingen på detta områdemåste dock följas uppmärksamt. Närdet gäller den skattemässiga skillnaden mellan kapitalinkomster och inkomsterav tjänst är det främst fåmansföretagen som kommer i blickpunkten. På detområdet finns emellertid särskilda bestämmelser som är avsedda att förhindraomvandling av arbetsinkomster till kapitalinkomster i 3 § 12 mom. Somframgår av det följande (avsnitt 5.3.4) är det av fiera skäl motiverat att seöver dessa bestämmelser. I det sammanhanget är det lämpligt att också frågan ommöjlighetema till omvandling av högre beskattad arbetsinkomst till lägrebeskattad kapitalinkomst tas upp till prövning. Inriktningen på arbetet i dendelen bör vara att de särskilda bestämmelserna alltjämt skall utgöra etteffektivt hinder mot inkomstomvandling. Ytterligareett problem som bör nämnas här är möjlighetema till avdrag för förluster sominte motsvaras av tidigare beskattade vinster, t.ex. därför att säljaren avvärdepapper inte beskattas för reavinst. Ett exempel på frågeställningen är deförluster som köpare av ett aktiebolag med beskattade vinstmedel kan få om desäljer aktiema sedan skattefri utdelning skett. Deimaoch likartade frågor om förluster övervägs inomFöretagsskatteutredningen, som väntas komma med ett delbetänkande i sådan tidatt lagstiftning även i denna fråga kan gälla (jfr vad somsagts i avsnitt 5.1 om vissa intemationella frågor). Regeringenssammanfattande bedömning är att det föreslagna systemet är motståndskraftigtmot vissa vanligt förekommande former av skatteplanering. kommer enöversyn att ske på de övriga områden som i detta sammanhang är särskiltbetydelsefulla. De redan vidtagna och planerade åtgärdema är enligt vår meningtillräckligt långtgående för att göra systemet acceptabelt också ur den nudiskuterade synvinkeln. Som tidigare framhållits bör emellertid utvecklingenföljas med stor uppmärksamhet och motverkande åtgärder övervägas omolägenheter skulle uppkomma. Vissa av de nu nämnda problemen skulle lösas med enJIK-metod. Även ur denna synvinkel är det således angeläget med en prövning ommetoden kan införas med verkan redan från det kommande årsskiftet. Förslagenom avvecklad utdelningsbeskattning och en i förhållande till nuläget halveradaktievinstbeskattning behöver kompletteras och preciseras i olika avseenden. Förslagen får också återverkningar på beskattningen avekonomiska föreningar och deras medlemmar. Dessa frågor behandlas i avsnitt5.3. Vidare bör förändringar göras beträffande sparande i allemansfond, seavsnitt 5.4. Slutligen är det påkallat att justera beskattningen avavkastningen på pensionsmedel. Den frågan tas upp i avsnitt 5.5. 5.3.1 Finansiella instrument som omfattas av lättnaderna Regeringensförslag: Förslagen om skattefrihet för utdelning och en halverad skatt påreavinst omfattar följande tillgångar: aktier i svenska aktiebolag,teckningsrätter och delrätter som avser sådana aktier, andelar i svenskaekonomiska föreningar, vissa vinstandelsbevis samt optioner och terminer somavser dessa tillgångar eller eft svenskt aktieindex. Någonändring i nuvarande regler föreslås inte i fråga om utdelning pålagertillgångar eller vinst på andelar i bostadsrättsföreningar. Förandelar i svenska värdepappersfonder med en förmögenhet som består av aktier ärskatten på reavinst halverad. En särreglering gäller för fonder med blandadförmögenhet. Omfattningen av skattefriheten för utdelning från värdepappersfondbestäms av karaktären på fondens inkomster. Utdelningoch reavinst på tillgångar som innehas av handelsbolag omfattas inte avlättnadema. Utredningensförslag: Utredningsförslaget motsvarar i huvudsak regeringens förslag men iregeringsförslaget preciseras och utvidgas i viss mån den grapp av tillgångarsom omfattas av lättnadema. I utredningens förslag behandlas dock andelar isvenska värdepappersfonder på samma sätt som aktier e.d. Remissinstanserna:Riksgäldskontoret understryker vikten av att konvertibla skuldebrev och andrafinansiella instrament med ränteinslag inte ges en skattelättnad som inte ocksåomfattar skuldebrev på obligationsmarknaden. anser däremot atts.k. hybridinstrament med både risk- och lånedel bör få del av lättnaderna.Riksgäldskontoret, och pekar på att s.k.blandade värdepappersfonder, som innehåller räntebärande värdepapper, missgynnas.Bl.a. vänder sig mot att lagertillgångar generelltundantas från de föreslagna lättnaderna. Förbundet anser att endast lageraktieri företag som bedriver handel med värdepapper bör uteslutas från den grapp avinstrament som får en gynnad ställning. Skälen for regeringensförslag: För att eliminera den ekonomiska dubbelbeskattningen bör som tidigareföreslagits utdelning på svenska aktier vara skattefri. Dessutom bör reavinstpå sådana tillgångar endast tas upp till beskattningmed hälften eller med andra ord beskattas med en Prop. faktiskskattesats på (inom bolagssektom). ekonomiska föreningar börbehandlas på samma sätt. likvärdig behandlingföreslås därför för andelar i ekonomiska föreningar. Detta bör gälla även förförlagsinsatser i ekonomiska föreningar eftersom avkastningen på sådantkapital beskattas som utdelning. Enviktig fråga är hur gränsdragningen i övrigt skall göras mellan tillgångar somskall omfattas av skattefrihet för löpande avkastning och reducerad skattepliktför vinst samt sådana som inte skall omfattas. Frågan ställs på sin spetsbeträffande räntebärande värdepapper vars värdeförändring till viss del berorpå ändrade aktiekurser. Enutgångspunkt för gränsdragningen är att endast avkastning på ägarkapital skalljämställas skattemässigt med avkastning på lånat kapital. En annan utgångspunktbör vara att gränsdragningen måste göras tydlig för att undvika tvister ochandra praktiska komplikationer. Vidare bör reglema utformas så att oönskadeekonomiska snedvridningar i största möjliga mån undviks. Vissavärdepapper med inslag av såväl delägarrätt som fordringsrätt förekommer irelativt rikt mått på värdepappersmarknaden, t.ex. konvertibla skuldebrev.Andra former av hybridinstrament har tillkommit , t.ex.aktieindexobligationer. Den del av värdet på hybrid-instramentet som äraktierelaterat kan självfallet variera. Om alla hybridinstrament eller allasådana instrament med ett visst minsta aktieinslag skulle bli föremål för denreducerade skatteplikten är det risk för allvarliga stömingar påobligationsmarknaden. I så fall skulle de hybridinstrament som får en lägrebeskattning på grand av att de återfinns på "rätta sidan" närmastgränsen mot värdepapper med oreducerad beskattning gynnas starkt på bekostnadav de . Enlösning vore att proportionera beskattningen efter de olika hybridernas inslagav aktie resp. obligation. Sådana proportioneringsregler måste emellertid ipraktiken göras starkt schabloniserade. Trots detta skulle reglerna bli mycketsvåra att hantera för såväl placerare som skatteförvaltning. Slutsatsen måstedärför bli att en lösning efter dessa riktlinjer inte är godtagbar. Medde angivna utgångspunktema blir vår slutsats i stället att bestämmelsernamåste vara restriktiva och så långt som möjligt endast ge skattelättnad föraktier och andra rena delägarrätter utan inslag av fordringsrätt, somemitterats av svenska företag. Genom en sådan lösning undviks omotiveradelättnader för lånat kapital som åtgärderna inriktas direkt motägarkapitalet. Skattereglerna blir dessutom begripliga och praktiskthanterbara.