prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1993/94:100 BU. Det har inte ftmnits skäl tiU att förändra det övergripande 1993/94 - 1995/96. Ramanslag 1994/95 Konkurrensverkethar i sin årsredovisning på ett överskådUgt sätt beskrivit resultotet avverksamhetens oUka delar och har försökt att skapa ett system för att mate ochfölja upp resursinsatser på oUka områden. har vidare utvecklaten metod att genom återkommande utvärderingar försöka värdera hur de vUctigastemttessentema uppfattar verksamheten. Regeringen anser Uksom RRV att Konkurrensverketsårsredovisning ger en god bUd av verksamheten och defer Konkurrensverketsbedömning att det är vUctigt att fortsätta att vidareutveckla metcxlema förmål- och kvaUtetsuppföljning. RRV har även lämnat vissa förslag påutveckUngsmöjUgheter av årsredovismngen. Regeringenanser att de riktUnjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. Verksamheten är inriktod och dunensionerad för atti försto hand kunna tiUämpa den nya svenska konkurrenslagen och det somankommer på som behörig svensk myndighet på konkurrensområdetnär ttäder i kraft. Då det ännu inte finns några erfarenheter frånovannämnda områden anser regeiingen i Ukhet med att det intefinns någon anledning att föreslå någon ändring av verksam-hetsmrikming ochplaneringsram för myndigheten för / 95. Den nya konkurrenslagenkan medföra en viss mitial ärendeanhopning. Det kan i det uppkomna läget bUnödvändigt för att använda en betydande del av sina resurserför tUlämpningen av konkurrenslagen. Fömtom de resurser som krävs för en snabbärendehandläggning är mformationen och dialogen med företog, branschföreningaroch media av stor vUa för att klargöra lagens effekter för företogen. SomframhöUs redan i föregående års budgetproposition är det angeläget att detunder planeringsperioden råder balans meUan verkets olika huvudarbetsuppgifter.Regeringen bedömer att nuvarande dunensionering ärtillräckUg. Utöver pris- och löneomräkning har ett prcxluktivitets- ocheffektivitetskrav om beräknats på anslaget i enUghetmed den princip som tiUämpats genereUt i årets Prop. 1993/94:100 budgetförslag. tiUKonkurrensverket för /95 anvisar ett ramanslag på . 1993/94Anslag 6 000 000 1994/95 Förslag 5 850 000 Ansfeget disponeras av för attfirämja och stödja forskningen inom konkurtensområdet. Det övergripande målet för konkurrensforskningen äratt ge kunskap om olika marknaders funktionssätt, effekter avkonkurrensbegränsningar samt verkningarna av olika konkurrenspoUtiska medel. Den offentUga sektoms problem bör särskUtuppmärksammas. Medlen får i övrigt användas av för anordnandeav seminarier och för informationsinsatser på konkurtensområdet. I sin enkla anslagsframstäUning konstoterarKonkurrensverket att några erfarenheter ännu inte vunnits när det gäUer attfrämja forskningen på konkurrensområdet. Några väsentUgt ändrade förhåUandensom påverkar inriktningen av verksamheten eUer prövningen av det ramanslag somanvisats föreUgger inte. Dethar inte tannits skäl tUl att förändra de mål som gäUer för tteårsperioden /94- 1995/96. KonkurrensverketskaU fiU regeringen lämna en redovisning av verketsstöd tiU och främjandet av konkurrensforskningen samtjmge hur en uppföljning av denna verksamhet bör kunna ske. Regeringenanser att de riktlinjer som lades fast i propositionen 1992/93:170 om forskningför kunskap och framsteg bör gäUa även för /95. Utöver pris- ochlöneomräkning har ett produktivitetskrav om beräknats på anslaget ienUghet med den princip som tillämpats genereUt i årets budgetförslag. tiUKonkurrensforskning för /95 anvisar ett reservationsanslag på . 13 1 Redovisning av deenergipoiitiska programmens resultat, m.m. 1.1 Bakgrund Riksdagenbeslutode om riktlinjer för energipoUtiken (prop. 1990/91:88, bet.1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). EnUgt rikUmjema måste omställningen avenergisystemet, vid sidan om säkerhetskraven, ske med hänsyn tiU behovet avelektrisk kraft för upprätthåUande av sysselsättning och välfärd. NärkämkraftsavveckUngen kan mledas och i viUcen takt den kan ske, avgörs avresultoten av hushållningen med el, tUlförsehi av el från nUljöacceptobelkraftproduktion och möjUghetema att bibehåUa intemationeUt konkurrenskraftigaelpriser. beslut innefettode bl.a. särskUdaprogram för omstäUningen och utvecklingen av energisystemet. Från den 1 juU1991 kan stöd eiUigt förordningen (1991:1099) om vissa mvesteringar inomenergiområdet lämnas för investermgar i kraftvärmeproduktion med biobränslenoch för att säkerstäUa en fortsatt användning av biobränslen i befintUgakraftvärmeverk. Vidare kan stod lämnas för investeringar i vindkraftverk ochanläggningar för utayttjande av solvärme. För stödsystemet anvisades totalt I300 mUjoner kronor att fördelas . Stödsystemet handhas ihuvudsak av . ansvarar för stöd tiU mvesteringar isolvärmeanläggningar för bosfeder. har beslutot omvissa mindre förändringar i programmen. Förändringama redovisas i avsnitt 1.3. beslut om riktlinjer för energipoUtikeninnefettar även ett program för effektivare användning av energi. ProgrammetinnehåUer bl.a. stöd enUgt förordningen (1988:806) om stotiigt stöd tiUutveckling, upphandling och inttoduktion av energieffekttv teknik. Stödsystemetttädde i kraft den 1 juU 1991 och avsåg urspmngligen en femårspericxl.Riksdagen har sedan beslutet om en förlängrung av programmet med /98 mom en oförändrad anslagsram på 750 mUjoner kronor (prop.1992/93:100 bU. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Vidare disponerar totalt 200 mUjoner kronorunder en femårsperiod för stöd tiU energieffektiva pUot- ochdemonsttationsanlägg-ningar mom industrin samt i lokaler och bosfeder enUgtförordningen (1988:805) om stetiigt stöd ur EnergiteknUcfonden, m.m. NUTEKdisponerar dämtöver 10 mUjoner kronor för samordning och utveckling avmformation rörande effektiv energianvändning tiU mindre och medelstor mdustii.Konsumentverket disponerar 5 mUjoner kronor för arbetet med energideklarationerm.m. EnUgt beslut av regeringen mrättedes ettenergianvändningsråd den I juU 1991. Rådets uppgift är att svara för samordningen av sektormyndig- hetemas verksamhet för energieffektivisering. I ingår förettädare för , , Stetens natarvårdsverk, , KommunUcationsforskningsberedningen (KFB) och Stetens råd 87 förbyggnadsforskning (BFR). Programmenför omställning och utveckling av energisystemet Prop. 1993/94:100 innefartarockså ert medelstiUskort tiU Energiteknikfonden genom anslag BU. 13 på 110mUjoner kronor . Dämtöver tiUförs fonden, liksom tidigare,medel som motsvarar per kubUcmeter olja av skatten på olja. Dessamedel beräknades t.o.m. /93 utifirån den allmänna energiskattenpå olja. Fr.o.m. /94 tiUförs fonden i stäUet ert belopp sommotsvarar per kubikmeter olja av koldioxidskatten på oljeprodukter(prop. 1992/93:100 bU. 13, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362). Ert vUctigt inslag energipoUtiska beslutär att och regeringen skaU ha möjUghet att bedöma resultetet avinsatsema för energihushållning och för ny kraft- och värmeproduktion. Detfömtsätts att de resultet som uppnås genom de energipoUtiska programmen årUgenskaU redovisas tiU i budgetpropositionen. Regeringen skaU föreläggariksdagen förslag om de ytterUgare åtgärder som är motiverade. Det är därför,enUgt beslutet, nödvändigt att de energipoUtiska programmen fortiöpande följsupp och utvärderas. har regeringens uppdrag att utvärderaprogrammen för omställning och utveckling av energisystemet m.m. samt attårUgen redovisa resultetet av utvärderingen tiU regeringen. (1993:6) överlämnades den 1 september 1993.Rapporten har remissbehandlats. En remissammanstäU-ning finns tiUgängUg iNäringsdepartementet (dnr 1570/93, 1672/93 samt 1718/93). har uikommit med rapportenUtvärdering av programmet för effektivare energianvändning. Vidare har rådetinkommit med rapporten av sektormyndighetemas vericsamhet inomenergihushållningsprogrammet och rapporten av överläggningar medstörre lokalförvalfare. Även dessa rapporter har remissbehandlats. Enremissammansfellningar finns tiUgängUga i (dnr 1570/93,1672/93 samt 1718/93). Regeringen uppdrog åt NUTEKatt samman-stäUa och redovisa resulteten av de utvärderingar som har gjorts avde StetUga energipoUtiska insatsema samt att utifrån de gjorda utvärderingarnage en samlad bedömning av insatserna. inkom i aprU 1993 med rapportenUtvärderingar av svensk energipoUtik 1975 - 1993. beslutede om åtgärder motklimatpåverkan, mnefettande bl.a. vissa klimat]3oUtiska msatser momenergiområdet (prop. 1992/93:179 bU. 4, bet. 1992/93:NU28, rskr. 1992/93:362).EnUgt beslutet skall de svenska insatsema koncentteras tiU två områden:forskning, utveckling och demonsttation av energieffektiv teknik och teknik föratt utayttja fömybara energUcäUor i samt energieffektivisering ochövergång tiU fömybara energUcäUor i , och övriga . Det klimatpoUtiska beslutet Linefattede inomNäringsdepartementets verksamhetsområde bl.a. ett program för energieffektiviseringsåtgärder och ökat utayttjande av fömybara energislag i och . Insatsema skaU enUgt beslutet pågå . 1993/94anvisades 95 mUjoner kronor. Vidareinnefettede det klimatpoUtiska beslutet ett tidsbegränsat Prop. 1993/94:100investeringsstöd för ansluttiing av mindre block- och gmppcenttaler samt Bil.13 småhus tiU befintUga ärrvärmenät. För stödsystemet, som enUgt beslutet skaUvara i kraft under /94, anvisades 50 mUjoner kronor. För utvecklingoch teknikupphandling av mUjöanpassade fordon och drivmedel anvisades 15mUjoner kronor. Medlen tiUfördes Energi-teknikfonden. IEnergirapport redovisar den aktaeUa eneigisitaationen i ochen bedömning av utvecklingen tiU . Vidare redovisas det aktaeUa läget påelmarknaden i och bedömningar av bl.a. elanvändningens, elproduktionensoch eUcostaademas utveckling. DärtiU redovisas resultotet av insatsema mom deenergipoUtiska programmen samt förslag tiU förändringar av dessa program. 1.2.2 Den svenska energiförsörjningen Underde senaste årtiondena har energiförsörjning karakteriserats av enminskande oljeanvändning och en ökande användning av el för uppvärmning avbosfeder och mdustrieUa behov. Inom ttansportsektom har dock oljeanvändningenökat. Transportsektorns andel av landets oljeanvändning uppgår för närvarandetiU . I början av 1980-falet var motsvarande andel endast . Denna ökningberor dels på ttansportsektoms expansion, dels på att oljeanvändningen avsevärtminskat i övriga sektorer. NLTTEKhar i Energttapport valt att arbeto med ett hög- och ett lågaltemativ föratt markera den osäkerhet som aUtid finns i samband med framtidsbedömningar.NUTEK:s högaltemativ mnebär att BNP-fiUväxten uppgår tiU 2,ochtiUväxttakten i mdustriproduktionen tiU 3,för perioden tiU år2005. Lågalfemativet innebär en tiUväxt av 0,respektive 1,. NUTEKräknar vidare med att den privato konsumtionen ökar med 3,i det högaaltemativet och 1,i det låga altemativet. Här kan nämnas som jämförelse attden faktiska tiUväxten var för BNP 1,och förindustriprcxluktionen 1,. EnUgt bedömning blir utvecklingen på olje-och kolmarknaden relativt lugn på . För den totala energianvändningen mom industrinantos att det är främst industriproduktionens volymmässiga utveckUng som är avgörande. Ocksåden tekniska utvecklingen påverkar mdustrins energianvändning. Ny och mer energisnålteknik kommer in vfe ny- och reinvesteringar. bedömer att den tofala energianvändningen för BU. 13 inrikestransporter ökar långsammare än denantogna BNP-utvecklingen. En spontan övergång från dagens bensin och dieseltUl altemativa drivmedel, inom den prognosticerade framtiden, är enUgt NUTEKytterst osannolik. För sektorn bosfeder, service m.m. antesenergiförbmkningen sjunka med 0,3 tiU 0,. En konvertering frånbränslepanna tiU eUcom-bipanna leder fiU ökad användning av elvärme. Flera renussinstanser lämnar synpunkter på NUTEK:sprognosmeto-dUc. framhåUer att ett fegre högaltemativskuUe ha varit mer relevant mot bakgmnd av den hittiUs mycket svaga utveckUngeni svensk ekonomi samt prognosema om måttUg tiUväxt de allranärmaste åren. Vidare borde känsUghetsanalyser för prognosen med avseende påolika relativa priser för energislagen ha gjorts. Även Elverksföreningenefterlyser känsUghetsanalyser eftersom en betydande del av marknaden kan växlameUan olika energislag. BFR ifrågasätter om elanvändningen kommer att öka i denomfattamg som prognosticerat. anser bl.a.att effektbalansen bör analyseras mer mgående mot bakgmnd av erfarenheten avköldpericxlen 1986/87 i kombination med tiUfäUigt avstäUda kärnkraftverk.Störningar i kämlcraftsproduktionen på kontinenten kan skapa problem förelförsörjningen i hela . () menar däremotatt det bör finnas en beredskap för att den verkliga energianvändmngen år 2005överstiger prognos. () och ifrågasätter fossUbränsleanvändningen mom elsektom ochrekommenderar förändringar av energiskattesystemet. Utvecklingenav energitUlförseln framgår av följande tebeU. I tobeUen redovisas även prognos för . I faUet med hög ekononusk tiUväxt väntos bränslenasandel av den tofala tUlförseln öka från 67 tiU . Det är främst tUlförsebi avoljor samt biobränslen och torv som bedöms öka. Även i altemativet med lågekonomisk tiUväxt väntos bränslenas andel öka, men i en något långsammare takt. EnergitiUförselår 1970, 1980, 1991 och 1992 samt prognos för Prop. 1993/94:100 (TWh) BU. Elproduktionoch elanvändning redovisas nedan av energianvändningens utveckUng framgår av följande tobeU. Energianvändningår 1970, 1980, 1991 och 1992 samt prognos för (TWh) Användarkategori 1970 1980 1991 1992 2005 2005 Bosfeder, service m.m energianvändnmg 375 380 370 368 394 429 energiändamål 33 25 31 29 79 ' 83 ' Föriuster 49 34 41 39 Summa 457 439 442 436 473 511 Industrins energianvändmng är knuten tiU denekonomiska aktiviteten. MeUan åren 1991 tiU 1992 minskade mdustrins användningmed ca 2,. Användningen av koks ökade, vUket enligt kan hänföras tUlden ökade aktiviteten inom järn- och stålverken. Användningen av kol minskademed tiU följd av den minskade produktionen mom jord-och stenindustrin.Användningen av olja har fortsatt att minska . Transportsektorns användning sjönk under år 1991men ökade med 4,. Den kraftiga ökmngen har NUTEKanalyserat och furmit tiU stora delar skenbar. De aviserade skattehöjningamapå bensin och dieselolja medförde en omfattandelagemppbyggnad. Med hänsyn tiU derma anser att den faktiska ökningenuppgår tiU . Sektom bosfeder, service m.m. minskade sinenergianvändning något meUan . påpekar dock att det momdenna sektor finns stora stotistiska osäkerheter. Det föreligger storaskillnader mellan leverans- och användarstotistik. I altemativet med hög ekonomisk tiUväxt bedömerNUTEK att Prop. 1993/94:100 energianvändningen kommer att öka med 61 TWhfram tiU . 13 faUet med låg ekonorrusk tiUväxt bedömsanvändningen öka med . Elproduktionoch elanvändning samt prognos för redovisas i följandetobeUer. egenförbmkmng , 1980, 1991 och 1992 samt prognos för (TWh) KäJla:NUTEK, Kraftsam och Elanvändning ,1980, 1991 och 1992 samt prognos för (TWh) 1993/94:100 BU. Bosfeder, service m.m Elproduktioneni baseras på vattenkraft, kärnkraft och biobränsle- eUerfossUbränsleeldad värmekraft. Vattenkraften och kärnkraften svarar normalt föröver av elprcxluktionen. Handehi med elenergi har varit störteän . Elutbytet med grannländema uppgick tiU ca , en ökning med ca6 TWh. Störte delen av importen utgjordes av norsk vattenkraft. Nettoutbyte förSverige blev en export på drygt . HittiUs har handehi med el inom Nordenpräglats av tUlfäUiga kraftatbyten meUan kraftföretogen inom ramen församarbetsorganisationen och av avtal meUan kraftföretag om leveranser avfast kraft. Den pågående omstmktareringen av elmarknadema väntos lecfe tiU attockså andra aktörer deltar i utbytet. Elproduktionen i uppgick tiU ca 141TWh varav vattenkraften svarade för ca och kärnkraften för ca 61 TWh.Vattenkraften svarade således för av produktionen detto år. År 1992blev ett utpräglat våtår med större ttUrinning än normalt. Elproduktionen frånkraftvärme och mottryckskraft ökade tiU ca . Även om andelen vindkraft i elprcxluktionssystemetfördubblades till utgör den endast ca 0,2promiUe av elproduktion. Denföljande redovisningen bygger på . Vattenkraftens totala instaUerade effekt uppgickvid /93 tUl ca 16 4CX) MW. Vattenkraftsproduktionen för år 1992uppgick tUl . Under ett normalt år produceras ca . Under tortåreUer våtår kan prcxiuktionen minska respektive öka med ca . Under exttemafeU kan variationen vara större. Beräkning av normalårsprcxluktion baseras påett medelvärde av den åriUga vattentiUrinningen - 1990. Det finns enUgt bedömning en ekononuskutbyggnadspotential på ca . DärtiU kommer små vattenkraftverk varstekniskt ekonomiska potential beräknas uppgå tiU ca 3 . EmeUertid finnsstörte delen av potentialen inom områden som är skyddade frånvattekraltsutbyggnad. Av den återsfeende potentialen för stora kraftverk, ca 6TWh, är hälften upptogen i den s.k. vattenkraftsplanen. Av planens projekt harca I TWh inte kunnat genomföras av mUjöskäl. har vidare beslutot att undantoytterUgare älvar och älvsträckor från utbyggnad med en potential om ca I TWh(prop. 1992/93:80, bet. 1992/93:BoU7, rskr. 1992/93:214). Regeringen har ävenbeslutot att tiUsätta en uttedning för att pröva om även andra älvar ochälvsttäckor bör undantos eiUigt natartesurslagen. Den totalavattenkraftsprodukttonen fömtses öka endast margmeUt, eftersom samtidigtbefintUga vattenkraftverk omprövas enUgt vattenlagen. bedömer därför att den totalavattenkraftsprcxluktionen under ett normalår uppgår tiU ca år 2CX)5. För kämlcraftsproduktionen bedömer att någotkärnkrafts-aggregat eventaeUt kan ha kortare teknisk-ekonomisk Uvslängd än fiUår 2005. Å andra sidan kan energiuttoget från de återsfeende aggregaten ökasgenom olika åtgärder. EnergibortfaUet kommer även att minska om kraftslag medhögre rörUg kostaad mttcxluceras i kraftsystemet. ånggeneratorbyte gervidare ett energitiUskott. Sammantaget gör bedömningen attproduktionsförmågan i kärnkraftverken kommer att Ugga på nivån . Den befintUga kapaciteten i de kommunalakraftvärmeverken uppgår tUl ca 1 700 MW varav ca hälften baseras på festobränslen. Den tekniska energiprcxluktionspotentialen uppgår tUl 7 ochden ekonomiska tiU ca . Tidpunkten vid vilken ny kraftvärme kommer in ielproduktionssystemet beror på flera faktorer, däribland värmeunderlaget,elpriset och elanvändningens nivå. LUcaså har beskattaingen av kraftvärmenstor betydelse. bedömer att utbyggnaden av kraftvärme firam tiU år 2005skuUe kunna öka med beroende på pro-gnosaltemattv. Även i : slågaltemativ beräknas aUtså kraftvär-men ge ett väsentUgt bidrag ikraftsystemet. I bedömningar av energisystemets utvecklingfömtsätts att energibeskattningen inte förändras . Regeringen tiUsatte eninterdepartemental arbetsgmpp för att se över kraftvärmebeskattningen. Endelrapport överlämnades tiU regeringen och arbetsgmppens sluttapportöverlämnas mom kort tiU regeringen.RUcsdagen beslutode (bet. 1993/94: Prop. 1993/94:100 SkUl8, rskr. 1993/94:52) att försto steget i återinförandet av den Bil. 13allmänna energiskatten i kraftvänneproduktion skaU skjutos upp tiU den I juU1994 i avvaktan på arbetsgmppens förslag i slutrapporten. Den befintUga industrieUa mottryckskraften har enpotential på 6,5 ä , varav hälften utayttjades . Tekniska ochekonomiska skäl begränsar elproduktionen. EnUgt väntes en Uten utbyggnadfram tiU . I energibalansen för uppskattes det industrieUamottrycket tiU vilket är en ökning med ca jämfört med dagensproduktionsnivå. Andelen vindkraft beräknas nästan tiofaldigas framtiU . Trots dette kommer vindenergin i elproduktionssystemet att få enendast margineU betydelse. Dess andel beräknas uppgå tiU mindre än 2 promiUe. Totalt finns ca 3 200 MW instaUerad effekt ioljekondenskraft främst i och . Den årUgaproduktionskapaciteten uppgår tiU ca . Anläggningarnautayttjas huvudsakUgen som reservkapacitet i elprcxluktionssystemet. Fram tiUår 2005 bedömer att vissa kondensanläggningar kan faUa bort på gmnd av ålder.Någon ny utbyggnad räknar mte IWTEK med . I prognosema för år 2005utgör kondenskraftpnxluktionen 2,2 . :s program för den totala elprcxluktionen ochelanvändningen innebär att produktionen inte fecker efterfrågan. Differensenuppgår tiU meUan i altemativet med låg ekonomisk tiUväxt och ialtemativet med hög ekononusk tiUväxt. EnUgt är det omöjUgt att ge ettklart svar på hur den ökade efterfrågan skaU tiUgodoses. förändras både i och i grannländema. Kraftbehovet kantiUgodoses både med import och med ytterUgare utbyggnad mom landet. uppskattningar var koldioxidutsläppen från elproduktionen år1990 1,5 mUjoner ton vilket motsvarar av totalakoldioxidutsläpp. Enligt beräkningar har utsläppen av koldioxid frånelproduktionen ökat med ca 0,8 mUjoner ton meUan . EnUgtNUTEK kommer koldioxidutsläppen att öka i lägaltemativet med ca 3,2mUjoner ton och i hög-altemativet med ca 3,6 mUjoner ton jämfört med år 1990.Ökningen förklaras av en ökad användning av fossUa bränslen. I dessaberäkningar har inte tegits hänsyn tiU det ytterUgare kraftbehov som krävs föratt fecka det prognosticerade underskottet i elbalansen. 1.2.3 De energipoUtiska programmen 96 De energipoUtiska programmen för omställning och utveckling av energisystemet infördesden 1 juU 1991. har i Energttapport Prop. 1993/94:100 1993 analyseratstödet tiU kraftvärmeproduktion med biobränslen samt Bil. 13 stöden tiU vindkraft och solvärme. Dessutom har programmet för effektivareenergianvändning utvärderats. Tofalt förfogar dessa program över knappt 2,3mUjarder kronor under programpericxlen. EnergiteknUcfonden har mte utvärderats i åretsrapport. har aviserat en utvärdering av fonden i nästo års Energirapport. Medelsramenunder programperioden för programmet för effektivare energianvändning är 965mUjoner kronor. har inom ramen för programmet per den 30 juni 1993bevUjat 360 mUjoner kronor i stöd tiU 894 projekt. Verksamheten inom programmetsyftar tiU att föra ut energieffektiv teknik på marknaden vUket huvudsakUgensker genom konkurrensneutral teknikupphandling och demonstration av produkteroch processer. Programmet skaU bidra tiU att marknadsinttcxluktionen avenergieffektiva produkter tidigareläggs. uppfattning är att stotengenom programmet lyckats främja och påskynda utvecklingen och spridningen avenergieffektiv teknik, åtminstone på de områden där fömtsättningar ochdrivkrafter i övrigt verkar åt samma håU. På tte av de sex delområden som NUTEKhar staderat bedöms denna positiva effekt helt klar. Det gäUer högfrekvensdon ilysrör, självsläckande monitorer samt ventUation i flerbostodshus och lokaler. Remissinstansema är överlag positiva.Naturvårdsverket anser att programmet bör fortsätto med nuvarande inriktningoch att programmet är ett UtomordentUgt viktigt led i ansttängningama attbegränsa koldioxidutsläppen. konstaterar attramöverenskommelser ttäffats med ett flertal landsting vUket förbundet anserhar lett tiU positiva effekter. Från förbundet viU man påpeka risken attutformningen av avtalen leder tUl en mer avancerad teknik i stäUet för attfokusera på drift och underhåU vilket ger störte effekter på energianvändningen.Svenska Bioenergiföreningen påpekar att det är vUctigt att inttesset inteenbart fokuseras på eleffektivisering av apparater utan även påuppvärmningssystem. framhåller att det är väsentiigt attvidtagna åtgärder utformas konkurrensneuttalt när myndigheter ingriper i marknadensfunktion t.ex. genom tekiukupphandling. Verket finner det positivt att sådanaaspekter betonas i rapporten. IVA anför en avvikande åsikt om värdet avprogrammet. IVA rekommenderar att stödet avskaffas och resursema överförs tiUmer gmndläggande forskning och utveckling. Medelsramenför programpericxlen är I 000 mUjoner kronor. Inttesset för stödet tiU kraftvärmeproduktion med biobränslen har varit stort. Vid tid punkten för rapportering hade beslut fettots om stöd med 97 omkring 530 mUjoner kronor. Dämtöver fanns inneUggande ansökningar 7 1993/94. Nr 100 Bilaga 13 om drygt 870 mUjonerkronor. T.o.m. har beslut Prop. 1993/94:100 om stödfettots med 695 mUjoner kronor. Dessutom är ett antal ärenden BU. 13bordlagda, vilka tiUsammans ger ett anspråk som överstiger dentiUgängUga ramen med 120 mUjoner kronor.