prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — De är dock ingen omöjlighet med den starkauppgång vi nu ser, med de strakturella reformer som genomförts och som mognarut med den ökade tillväxten, med en politik inriktad på fortsatta strakturellatillväxtbefrämjande reformer och goda villkor för företagande och produktion.De modeller som används i kalkylarbetet kan underskatta ekonomins flexibilitetoch därmed även möjligheten att nå höga tillväxttal. Det är mycket svårt att imodellema ta hänsyn till effektema av bl.a. skattereformen, avregleringen avkreditmarknaden, arbetsmarknadsläget, den låga inflationen, den ökadeintemationaliseringen, senare års konkurrensfrämjande åtgärder, samt de mångastrakturella åtgärder som i övrigt genomförts i transfereringssystemen ochinom kommuner och landsting. Det handlar om en interaktion mellan en seriedynamiska förlopp som är svår att beakta i kalkylema. Statsskuldenstillväxt är emellertid ett så allvarligt hot att den måste stoppas även vid enmindre gynnsam tillväxttakt än fyra procents BNP-ökning 1996-1999. Ränteoronunder 1994 är liksom tidigare valutaoro allvarliga påminnelser om hur viktigtdet är att ha säkerhetsmarginaler i den ekonomiska politiken. Meden tidigareläggning av beslut om i det ursprangligasaneringsprogrammet och en utökning av saneringsprogrammet med ca 20 miljarderkronor kommer nettoskuldkvotens ökning att upphöra inte bara ialtemativet med 4 procents genomsnittlig tillväxt 1996-1999 utan även ialtemativet med 3 procents tillväxt 1996-1999. År1995 kommer beslut ha fattats om i reduceradetransfereringar och ökade inkomster Även de som motsvararrealt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion fullföljs. Enligt nuvarandeprognos konmier sålunda de reala utgiftema för den offentliga konsumtionen år1995 att understiga målet om oförändrade reala utgifter för offentligkonsumtion med , dvs. sparmålet uppnås med en råge om 8miljarder kronor i denna del utöver de som oförändrad realoffentlig konsumtion imiebär Därmed har beslut fattats om 59 avsaneringsprogrammets totalt Tillväxtenmåste därtill vara uthållig och ske i sådana former att våra långsiktigaproduktionsmöjligheter inte minskar. Granden har lagts under de gångna treåren, men ett fortsatt gott kostnadsläge och reformer som innebärsåväl en tillväxtbefrämjande som en miljövänlig samhälls- Prop. 1993/94:150 omvandling är nödvändiga även fortsättningsvis. Genomatt på detta sätt utnyttja uppgångsfasens ökade möjligheter till budgetsaneringkan föratsättningama ytterligare förbättras för fortsatt sänkta räntor, minskaderäntemarginaler mot omvärlden och en lugn utveckling på de finansiellamarknadema. Återhämtningen förstärks, dess uthållighet säkerställs och vibäddar för fortsatt konkurrenskraftiga produktionskostnader, ökad produktionoch fler riktiga jobb. Hotet om en bestående hög arbetslöshet och det slöserimed mänskliga resurser detta skulle innebära avvärjs. Omsaneringsprogrammet inte fullföljs är risken däremot mycket stor för kraftigtminskat förtroende, stigande räntor, sjunkande investeringar med åtföljande lågtillväxt och permanent arbetslöshet. Då skulle basen för välfärdssystemensnabbt urholkas och dramatiska nedskämingar och/eller skattehöjningar tvingasfram. Levnadsstandarden skulle sjunka. Saneringenav de offentliga finansema har också en viktig etisk dimension. En snabbökning av statsskuldräntoma intecknar utrymmet för offentliga utgifter förvård, omsorg och utbildning som kommande generationer disponerar. De skulletvingas betala allt mer i skatt för en allt sämre välfärd. Etttredje led i den ekonomiska strategin är att bevara den låga inflationen.Detta är en föratsättning för en uthållig tillväxt och ökad sysselsättningliksom för en rättvis fördelning. Den ekonomiska poUtiken måste därför utformasså att den snabba ökningen av sysselsättningen kan ske utan accelererande löneroch priser. Dagens förmånliga kostnadsläge måste bibehållas. Detta kräver attekonomin är dynamisk och har god anpassningsförmåga. I synnerhet krävs attarbetsmarknaden i hela landet fungerar smidigt vid strakturomvandling. Vissadelar av ekonomin måste expandera snabbare än andra och människor stimulerasatt, när de så önskar, flytta dem emellan. En låg inflation är vidare enföratsättning för att motverka godtyckliga och orättvisa inkomst- ochförmögenhets-förändringar. Meden snabb ekonomisk utveckling kan sysselsättningen öka så mycket attarbetslösheten halveras. För att detta skall vara möjligt är också en fortsattreformering av arbetsmarknadspolitiken nödvändig. Ienlighet med denna strategi har ett stort antal åtgärder genomförts,systematiskt och över ett brett fält. Villkorenför små- och nyföretagandet utvecklas i starkt positiv riktning vilket ärcentralt för dynamiken i näringslivet och för den regionala balansen.Avregleringar, ökad konkurrens, strategiska skattesänkningar, reformeradarbetsrätt, förbättrad kapitalförsörjning och insatser för att stimulerainnovationer är några exempel på genomförda förbättringar. Arbetet skall drivasvidare . Engod regional fördelning av företagandet minskar risken för överhettning pålokala arbets- och bostadsmarknader och risken för kostnadsdriven inflation.Därmed läggs en grand för att de nya riktiga jobben växer fram över helalandet. Då tillvaratas också landsbygdens produktionsresurser Utbildning och forskningär strategiska tillväxtMtorer En omfattande Prop. 1993/94:150 satsning harskett med medel från de f.d. löntagarfondema. Den Bilaga 1 utbyggnad av volymoch kvalitet i högre utbildning som pågår skall drivas vidare. Det är medhög kompetens och hög teknologisk nivå - inte låga löner - som skallbygga sin långsiktiga konkurrensförmåga. Det är också i detta perspektiv somregeringens starka prioritering av den nya informationsteknologin skall ses. Avsamma skäl har också betydande insatser gjorts för förbättrad samverkan mellanhögskola och näringsliv och för att öka volymen industrirelaterad forskning. Kraftfullasatsningar på kommunikationer och infrastraktur är en viktig del av regeringenslångsiktiga politik för tillväxt och välfärd. Det ambitiösa arbetet på attförbättra vägar och jämvägar som inletts fortsätter under nästamandatperiod. Reformeringenav skattesystemet skall fortsätta. Regeringen kommer att fortsätta attprioritera förändringar av sådana skatter som är särskilt skadliga förproduktion och sysselsättning. Miljörelateringen av skattema drivs vidare. Detsom skett i fastighets- och banksektom under främst visar vikten avmoral och hög etik. Utvecklingen mot en osund spekulationsekonomi hade fleraorsaker, men en var otvivelaktigt samspelet mellan, å ena sidan, ändrade normeroch etik och, å andra sidan, brist på institutioner som kunde tjäna som motvikttill kortsiktighet och överdrifter i det ekonomiska livet. Viktigaforskningsresultat av bl.a. nobelpristagare i ekonomi tyder på att utformningen av juridiska ramvillkor och sociala normer(institutioner) är av central betydelse för ett lands ekonomiska utveckling. Iländer där goda institutioner inte förmår hålla osäkerhet, risk, ochtransaktionskostnader på en låg nivå begränsas också handels- ochspecialiserings-vinstema. Att från generation till generation överföra allmäntaccepterade sociala normer och spelregler är sålunda en billig metod församhällsekonomisk effektivitet jämfört med en växande rättslig reglering avdet ekonomiska livet. Samhällets förankring i en god etik är därför av centralbetydelse för en väl fungerande ekonomi. Denna insikt måste prägla politikensalla områden. Ettled i strävandena att förstärka en sådan utveckling är åtgärder mot ekonomiskbrottslighet. Nya insatser görs på detta område. Under ledning av Riksåklagarenutarbetas ett förslag till väsentligt fördjupat samarbete på central nivåmellan åklagare, polis, skatteförvaltningen och exekutionsväsendet när detgäller att bekämpa ekonomisk brottslighet. En central grapp skall inrättas somockså skall kunna samarbeta med och regionala myndigheterÅklagare ute i länen som huvudsakligen arbetar med bekämpning av ekonomiskbrottslighet kan samlokaliseras med polisens resurser för ekobrottsbekämpning.Genom dessa åtgärder kommer ökad slagkraft i kampen mot ekonomisk brottslighetatt nås. Dengenerella välfärdspolitiken ligger fast. Den riskspridning som de obligatoriskasocialförsäkringama innebär skall bevaras. Försäkringama skall fortsätta attutvecklas i riktning mot ett starkare samband mellan avgifter och förmånen skall ett grandläggande skydd Prop. 1993/94:150 bibehållas. Desociala försäkringssystemen har reformerats. Ett större mått av självrisk harinförts och ersättningsnivåer sänkts. Därigenom har incitamenten för arbete,sparande och företagande förstärkts och de offentliga utgiftema reducerats. Denproposition om framtidens pensioner som läggs fram för är idetta sammanhang av särskild betydelse. Genom att de s.k. skattekilama sänkslönar det sig bättre att arbeta. Genom att ålderspensionssystemet blir styrthuvudsakligen av inbetalade avgifter blir det mera robust, särskilt som det ärrelaterat till löneutvecklingen och demografiska förändringar. Regeringenhar påbörjat en valfrihetsrevolution i välfärdspolitiken. Rätten att väljahusläkare, daghem och skola är nu etablerad. Familjepolitiken kompletteras medvårdnadsbidrag och bamomsorgsgaranti. Människor i får ökad makt över deviktiga valen i livet. Valfriheten blir inte som tidigare förbehållen ett fåtalutan öppnas också för människor med vanliga inkomsten Konkurrensen mellanoffentliga och enskilda altemativ stimulerar utveckling och fömyelse ochinnebär nya möjligheter för alla som arbetar inom vård, omsorg och utbildning. Välfärdspolitikengynnar alla men den betyder allra mest för de ensamma, fattiga, långtidssjukaoch alla som inte själva har möjlighet att skapa en rimlig standard och sominte har någon som bryr sig om dem eller tar ansvar för dem. Att utvecklavården och den sociala omsorgen är därför centrala uppgifter i ett rättfärdigtoch solidariskt samhälle. Avskaffandetav operationsköema är ett stort framsteg. Husläkarreformen lägger granden både tryggare och effektivare sjukvård. Fortsatta reformer inom sjukvård ochäldreomsorg är nödvändiga så att tryggheten ökar och resursema utnyttjaseffektivt. Arbetet på att reformera hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation inom utredningen samt att bedöma dess resursbehov fullföljs inomHSU 2000. Kommuneraaansvarar för betydande delar av socialpolitiken. I många fall finns fortfarandemöjlighet till kostnadsbesparingar och rationaliseringar Stora nedskämingar ikommunemas sociala verksamhet som går ut över kvaliteten i den service somerbjuds gamla och sjuka är emellertid inte acceptabla. Staten har ett ansvarför uppföljning och utvärdering av utvecklingen inom den kommunala sektom. Regeringenhar tagit flera initiativ för att öka den lokala demokratin och valfriheten förmedborgama. Medborgamas inflytande och insyn stärks genom bl.a. förslagen tillny lag om kommunala folkomröstningar. Samhälletsglömda och mest utsatta grapper bör få ökad uppmärksamhet. Förslag om en psykiatrireform har förelagts . Regeringensjämställdhetspolitik tar sin utgångspunkt i ambitionen att dela makt och ansvarmellan kvinnor och män. Förslag om bl.a. effektivare jämställdhetslag ochpappamånad kan motverka oskäliga löneskillnader och innebära en effektivareanvändning av kvinnors utbildning och initiativkraft. Regeringens fasta föresatsatt forma en långsiktigt hållbar utveckling Prop. 1993/94:150 mot ett samhällemed god miljö och att förhindra att miljöskulden ökar Bilaga 1 skall genomsyraarbetet även under nästa mandatperiod. En central uppgift är att uppnå envaraktigt hög tillväxt vars miljöeffekter är förenliga med naturens förmåga attbearbeta och tåla olika typer av miljöbelastning. Ingen ekonomisk tillväxt kanvara uthållig som inte också är miljömässigt uthållig. Minskad statsskuld fårinte växlas mot ökad miljöskuld. Ikampen för en bättre miljö är det angeläget att ytterligare öka användningenav ekonomiska styrmedel. De stimulerar samhällets aktörer att själva takostnadema och ansvaret för sina handlingar. Så kan samspelet mellan ekonomioch ekologi utvecklas. Ettökat intemationellt miljösamarbete bl.a. inom ramen för EU gör det lättare attåstadkomma effektivare åtgärder mot miljöförstöringen. En utredning hartillsatts om ökad miljörelatering av skattesystemet. Viktigasteg har tagits mot kretsloppssamhället främst genom införande avproducentansvar - en utveckling som bör drivas vidare. En ny miljöbalkföreslås göra miljölagstiftningen mer effektiv. Arbetet på att säkerställa denbiologiska mångfalden och stärka naturvårdens ställning har intensifierats ochprioriteras även fortsättningsvis. Användningen av miljökonsekvensutredningar iett tidigt skede bör ge en smidigare planeringsprocess och en långsiktigthållbar tillväxt. En väl fungerande informationsteknologi kan främjamiljöarbetet. Degenomförda åtgärdema börjar nu ge resultat. Svensk ekonomi återhämtar sig.Nyföretagandet ökar och produktion och investeringar i näringslivet expanderar.Hushållens optimism är stor och den privata konsumtionen växer.Läget på arbetsmarknaden ljusnar genom att sysselsättningen ökar.Budgetunderskottet och lånebehovet sjunken Budgetförstärkningama ger successivtstörre effekt. Enutveckling mot bättre tider har inletts. Denna kan emellertid omintetgöras omregeringens ekonomiska strategi inte fullföljs. Om skatter på företagande ochsparande återinförs eller höjs eller om gjorda reformer inom arbetsrättenåterställs försämras företagsklimatet igen. Om saneringsprogrammet intefullföljs med kraft minskar förtroendet för svensk ekonomi. Därförmåste strategin drivas vidare. Detta sker nu genom fortsatt reformering av desociala försäkringssystemen, t.ex. arbetslöshetsförsäkringen ochförtidspensioneringen samt genom offensiva tillväxtsatsningar inom bl.a.informationsteknologin, kommunikationema och innovationspolitiken. Det var medansvarslösa beslut som dagens kris grandlades. Detär med ansvarsfulla beslut nu och som regeringen läggergranden för jobb och trygghet under resten av 1990-talet och nästa sekel. A Förutsättningar och resultat under den gångna Prop. 1993/94:150 mandatperioden ''sa i 2 Krisen vi ärvde Regeringenövertog från sin företrädare en svår ekonomisk kris, som snabbt förvärrades:Dess främsta kännetecken var låg tillväxt, stigande arbetslöshet, tilltagandefinanskris och försämrade offentliga finansen På alla dessa områden har nusituationen genom regeringens åtgärder först stabiliserats och därefterförbättrats. Rotentill dagens problem ligger långt tillbaka i tiden. Det tidiga 1990-talets djupaekonomiska kris har sin grand i en långsiktigt felaktig ekonomisk politik. Tilldetta kom så grava stabiliseringspolitiska missgrepp i slutet på 1980-talet.Efter en extrem överhettning följde en akut kris med närmast fritt fall för densvenska ekonomin. Lägethar nu stabiliserats och återhämtningen är påbörjad. 2.1 Krisens bakgrund. Under1960-talet sista år började ekonomiska utveckling avvika negativt frånden i andra länden BNP-tillväxten i har halkat efteromvärldens. låg bland de länder som hade den högstaper-capita-inkomsten. ligger dock klart under genomsnittetför OECD-ländema (diagram 2.1). Flertalet andra länder som 1970 hade en inkomstöver OECD-genomsnittet ligger alltjämt över detta genomsnitt. Hade istället drivit en politik som medfört samma BNP-tillväxtper invånare som i de andra OECD-ländema, skulle ett genomsnittligt svenskthushåll haft högre inkomst Dessa högre inkomsterskulle ha kunnat finansiera både en större privat konsumtion och en bättreoffentlig service än vad vi har råd med. Vi skulle dessutom haft bättremöjligheter att locka till oss och behålla intemationellt rörliga investeringaroch haft större marginaler i sysselsättningspolitiken inför yttre krisen Jobbenskulle ha varit flera. Priset för en felaktig stmkturpolitik och destabiliseringspolitiska missgreppen har med andra ord varit utomordentligthögt. Diagram2.1 BNP per invånare i procent av OECD-genomsnittet, köpkraftskorrigerad 1993/94:150 Bilaga 1 /////////// /7-lt ////>///y/ // y / / /////// /\ Uaemburg ///////// /''7~i / / / / y / / / / y\ / / / // /7-ir-; Panmorlif/' J/////f\ Frankriki' ///.////././ /\ AuilroUm Vy///////A '////////M Slorbrltiinnlin i/y'//y/,'/\ / / / / / ,> \ fiiterrlke' '////A ■ / '-7-7-Ä //y/M/li Jopan; / / / / //CZ] / / / / y-n / / / / / /\ / .f / / A y y'\ ■/ / /\ Schw«ri / ///////.>/ 1 Kanoda ///.//////\ ////'/ /-7-7-T. ////'// 7--r->, yy//'///2:3 /////// J / \ T;kland Mglen NargiAsterrike ////// /\ / / / / > / y-r-\ / / / ? / / / Il /////,/ ICZ / / / / / /-i /* / /y ' / / /./\ .> / / / /~7~Ä Mand Underlång tid var villkoren inte tillräckligt goda och stabila för att behålla ochutveckla en långsiktigt stark privat industri- och tjänstesektor i . Enindikation på detta är att och dess tidigare så starka exportindustriendast under ett fåtal av de tjugo åren förmådde skapa ettöverskott i affärema med utlandet. Riskema uppmärksammades avlångtidsutredningen , men negligerades av dendåvarande socialdemokratiska regeringen. Tillkomsten av nya företag liksomtillväxten inom existerande småföretag var svag under de följande tjugo åren.Utvecklingen av företag med FoU-intensiva produkter var sämre än i mångajämförbara länden Investeringar uteblevgenom att villkoren för företagande, särskilt vad gäller mindre och medelstoraföretag, missgynnade en tillfredsställande produktions- ochsysselsättningsutveckling i privat sekton Det gällde t.ex. skatter, arbetsrättoch incitamenten i socialförsäkringama. Osäkerheten om framtidarelationer till Europeiska gemenskapen samt om den framtida energipolitikenbidrog också starkt till att förlorade kampen om de internationelltlättrörliga investeringarna. Direktinvesteringama förlades i stor utsträckningtill utlandet. Politiken har därför underden gångna mandatperioden haft som ett huvudmål att så snabbt som möjligt lyftabort detta arv av felaktig politik. Resultaten börjar också synas och denekonomiska återhämtningen har inletts. Stora svårigheter återstår dockalltjämt. Denöppna arbetslösheten har i varit låg jämfört med många andra ländenSedan 1950 har emellertid ökningen i sysselsättning enbart skett genom expansion av den offentliga sektora. sysselsättningsökningbaserad på offentlig expansion är inte långsiktigt möjlig. Detta skulle krävaen successiv höjning av skattetryck eller offentlig upplåning, vilket i sin turskulle riskera att ytteriigare försvaga ekonomins utvecklingskraft.Finansieringsskäl sätter således stopp för en offentlig sysselsättningsökning.Under de senaste åren har minskningen i sysselsättningen huvudsakligen skett iden privata sektom och politiken måste därför inriktas på att ökasysselsättningen dän Politiken har således haft som ettmål att förbättra föratsättningama för expansion av produktion ocharbetstillfällen i den privata sektom. Vi ser nu en nedgång avantalet arbetslösa och en ökning av sysselsättningen. Även på denna front haralltså återhämtningen börjat. Diagram 2.2 Sysselsättning i privat och offentlig sektor,1960-1995. 1993/94:150 Bilaga 1 --"'" \y 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 Källa:Statistiska centralbyrån och . Sverigehade under praktiskt taget hela en inflation som överstegden i vår omvärld. Som en följd därav urgröptes landets konkurrenskraft ochhushållens köpkraft i samband med återkommande kostnadskrisen Dessa resulteradei sin tur i arbetslöshet, konkurser och valutaoro. är inflationen nere påpå en historiskt och intemationellt seft låg nivå. Diagram 2.3 Inflationen i och OECD-området1975-1995 1993/94:150 Bilaga 1 \ ' '' -------- 1------ 1------ 1 19751977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 De 16 största vägda med BNP-vikter.Källa: , och . Inflationenunder berodde till stor del på den ekonomiska politik som dåfördes. I historiens ljus framstår i första hand överbryggningspolitiken efterden första oljekrisen och stabiliseringspolitiken under den andra halvan av1980-talet som två lika kostsamma som fatala misstag. Regleringar ochsubventioner motverkade och försenade önskvärda och heltnödvändiga förändringar. Devalveringspolitikens övergående stimulans tillätsdölja behoven av långsiktiga tillväxtfrämjande åtgärden Arbetsrätt och näringslagstiftningvar inriktad på att i mångt och mycket tillfredsställa fack- ochstorföretagsintressen och motverkade därmed en effektivitetshöjandekonkurrens. Utvecklingskraften och anpassningsförmågan var svag. Bostäderoch livsmedel var länge de främsta exemplen på starkt reglerade ochsubventionerade och därmed inflations- och kostnadsdrivande sektoren Sverigeblev ett land med hög prisnivå. Ensvag stabiliseringspolitik och oförmåga att kontrollera den offentligautgiftsutvecklingen, särskilt , medverkade till enöverhettning på arbetsmarknaden. Även skattesystemet och socialförsäkringssystemenbidrog till bristen på arbetskraft och den därav följande lönekostnadsökningen. Lönebildningenhar varit ett problem i svensk ekonomisk utveckling i snart tre decennierLönekostnadema har regelmässigt ökat mer än det löneutrymme som utgörs avproduktivitetsutveckling och omvärldens inflation. Återkommande kostnadskriserföljdes av devalveringar för att under något eller korrigera kostnadsläget.Bristande eftervård medförde snabbt överhettning med nya kostnadsproblem. Itakt med en vikande privat sysselsättning ökade den offentliga Prop.1993/94:150 sysselsättningen. Ökningen var snabbare i än i de flesta Bilaga 1 jämförbara i-länden försummades produktivitetshöjande organisations- och strakturförändringar i den offentligaverksamheten. De offentliga monopolen dominerade och bristande konkurrensförsvagade ekonomins utvecklingsförmåga. 1dag har privat ägande och produktion återapprättats som tillväxtkraft och inomden offentliga sektom pågår ett mycket omfattande rationaliseringsarbete.Dessutom prövas det offentliga åtagandet för produktion och ägande på ettföratsättningslöst sätt vilket bl.a. tagit sig uttryck i att kommittéer ochandra utredningar har ett generellt direktiv (din 1994:23) attföratsättningslöst pröva det offentliga åtagandet inom respektive område. Föratt finansiera den offentliga utgiftsexpansionen höjdes successivt skattematill höga nivåer med stora skattekilar som följd. Skatte- och avgiftssystemenhade före skattereformen en utformning som starkt motverkade samhällsekonomisktgod hushållning: de höga marginalskat-tema missgynnade hederligt arbete,utbildning och sparande och främjade skattefiffel och lånebaserad konsumtion.Företagsbeskattningen hade en utfomming som motverkade omvandling och expansioni näringslivet, bl.a. genom att låsa in kapital i gamla företag. Under1980-talets andra hälft hade stabiliseringspolitiken en inriktning som leddetill stark överhettning. Löner och priser rasade i höjden ochindustriproduktion lämnade till förmån för gynnsammare villkor i andraländen Osäkerheten om relationer till den Europeiska gemenskapenbidrog ytterligare till den långsiktiga försvagningen av ekonomin. Iefterhand kan man konstatera att inte heller penningpolitiken var tillräckligtåterhållsam, även om dess möjligheter var begränsade under fast växelkurs. Dennödvändiga avregleringen av kredit- och valutamarknadema och omläggningen avskattepolitiken genomfördes i fel tidsföljd, vilket medförde en kraftig inhemskkreditexpansion. Uppgången i fastighetspriser och priser på många andratillgångar blev stark och nådde ohållbara nivåen Kreditexpansionen, de alltförlåga realräntoma och perversa skatteregler samverkade till en hög lånebaseradkonsumtion och omfattande finansiella placeringar. Hushållens och företagensskuldsättning ökade kraftigt. Den svenska ekonomin var därför mycket sårbar närden intemationella konjunkturen försvagades. Den realräntechock som följde medden tyska återföreningen slog mycket hårt. Bubblansprack när fastighetsprisema började falla och inflationen avtog, somräntoma låg kvar på en hög nivå. svåraste flnanskris sedan 1920-taletblev ett faktum. , efter omfattande insatser från regering och riksdag,har denna kris i praktiken närmast helt lösts upp.