prop · GH03215 · 1993-12-31 00:00:00 — -Flygvägar anpassas med hänsyntiU vunna erferenheter efter inttcjduk-tionen av JAS 39, -teoretiska beräkningar avflygbuUemtbredning följs upp med praktiska mätningar för att få ytterUgareunderfeg för att begränsa omgivningspåverkan, -inskränkningar i och/eUerdetaljreglering av flygklubbsverksamheten inom flottfljomrädena övervägs och -möjUghetema att frånstömingssynpunkt och i fråga om buUemÖjred-ning skUja den civife och denmiUtära flygtrafiken vid flottUjflygplatser-na undersöks. -Mfljökrav för utveckling ochproduktion av nya vapen m.m. utarbefes, -möjUghetema att dämpaIjududjredningen genom IjudfäUor vid festo skjutbanor i anknytning tifl fetorterutreds och - möjUghetemaatt anpassa IjudutbredningsmcxleUen för storskaUg sprängning så att den kan umyttjas vid grovkaUbrig skjutning under söks. 15 Forskning och utbildning Regeringensbedömning: En ökad satsning på forskning mom buUeromrädet bör komma tiUstånd. bör fä i uppdrag ätt i samarbete med Arbetsmfljöfonden,Arbetarskyddsstyrelsen, Arbets-mUjöinstimtet, Närings- ochteknikutvecklingsverket och Stotens råd för byggnadsforskning utvärdera dentekniska buflerforsk-ningen och att föresfe var tyngdpunkten i sateningama börUgga. Arbetemfljöfonden bör få i uppdrag att i samarbete med . Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetemfljöinstimtet, Socialstyrelsenoch utvärdera den medicinska effektforskningen.Uppdragen skafl avrapporteras tfll regeringen före . Utredningensförslag: Ämnesområdet ljud- och vibrationer behöver etobleras som ensjälvständig disciplin vid de tekniska högskolorna för att möto framtidens kravpå tystare maskiner Föratt högskolor i samarbete med industrin skafl kunna utveckfe tystare produkterföreslås att 17 mfljoner kronor anslås tifl några av de tekniskahögskoloma. Föratt inte kompetensen inom buflerområdet på effekteidan skafl urholkasoch förlora sin fiamskjutna plate inom bl.a. mfljömedicinen försläs att8 mfljoner kronor satsas på forskning mom detfe omräde. Arbetsmfljöfondenoch Stotens namrvärdsverk bör enUgt utrednmgen ges i uppdrag att lämna försfegpå fempUg fördehiing av de 8 mfljoner kronor . Remissinstanserna:De mstanser som yttrat sig i firågan tiUstyrker att ämnesområdet ljud- ochvibrationer etobleras som en självständig disciplin. VadgäUer förslaget om anslag tiU de tekniska högskoloma anser Närings- ochteknikutvecklingsverket att man innan resursema förstärks bör undersöka hur mankan använda redan befintUga resurser på ett bättre sätt. Övriga instanser somkommenterat försfeget tiUstyrker att resursema utökas men flera har avvflcandesynpunkter på hur de bör fördelas. Fleraremissmstanser tiflstyrker att medel ansfes tifl effektforskning. Det ftamhåflsdock från flera håfl att en utvärdering bör göras av vilka mstimtioner somskufle kunna få to del av medlen. Skälenför regeringens bedömning: Regeringen är i huvudsak positiv tiU en ökadsatening på forskning mom buUeromrädet. Det är vUctigt att denna satening ävenriktos mot utijfldning och gmndvetenskap. En faktor av stor vikt är en ökadexamination av tekniska doktorer inom detto forskningsområde då det utgör deneffektivaste formen av kun- skapsöverföring tifl bl.a. industrin. Detto kräver gmndvetenskapUg Prop. 1993/94:215forsknmg för att bygga upp kompetensen inom landet pä sflct och garanteralångsiktigheten. Fördelningenav de medel som sateiungen skuUe innebära mäste dock föregås av en vetenskapUgutvärdering av området för att identifiera starka och svaga områden samtgarantera den vetenskapUga kvaUten. bör få i uppdrag att i samarbete med ArbetsmUjöfonden,Arbetarskyddsstyrelsen, ArbetsmUjömstimtet, Närings- ochteknikutvecklingsverket och Stotens råd för byggnadsforskning utvärderaområdet för att föresfe var såväl befintUga som eyenmel-fe utökade resurser börsättas ui. Utvärderingen bör innehåUa intematitj-neUa utbUckar.ArbetemUjöfonden bör få i uppdrag att i samarbete med bl.a.Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetemfljöuistimtet, , och utvärdera den medicmskaeffektforskningen. Uppdragen skafl avrapporteras tifl regeringen före I mars1995. Förklaringav vissa benämningar inom bullerområdet Prop. Bflaga1 Här förklaras kortfetfet de benämningar inom buflerområdet som används ipropositionen Ljud:Tryckvariationer som utijreder sig som vågor genom luften och uppfetfes av vårthörselsinne. Karaktäriseras av styrka och frekvens (tonhöjd). Såväl styrka somtonhöjd kan variera över tiden. Buller:Icke önskvärt ljud. Decibeleller dB: Ett mått på Ijudete styrka. Kan cjcksä användas som mått pä hur stordel av ljudet som isoleras eUer dämpas bort. dBA,dBC: Mätt pä Ijudete styrka som korrigerate med frekvensavvägningsfilter (AeUer C) för att efterlikna vår hörsels fegre känsUghet för låga och högafrekvenser. Frekvens:Ett mätt pä tonhöjd. Frekvensen mäts i Hz(hertz). Ljud som vi hör har frekvenser meUan ca 20 tifl ca . Buflerinnehåfler som regel ljud med många frekvenser . Ekvivalentnivå: Medefljudtrycksnivå, som regel A-vägd, på effektbasis av varierandebufler Det anges ofto som S-timmarsvärde för arbeteplatebuUer och24-timmarsvärde för vägtrafikbuUer Det är det vanUgaste mättet på samhäfls- ocharbeteplatebuUer Frifåltsvärde:Ljudnivå utomhus utan inverkan av reflekterande byggnader och Uknande. Detanvänds ofto som ett mått på immissionen. , Effective Perceived Noise Level. Ett förfinat sättatt ange Ijudete styrka på som används vid flyg-buUercertifiering. Emission:Bullret vid buUerkäUan. Immission:Bullret vid en störd pfete. Flygbullemivåeller FBN: FBN används som ett mått på buUrete styrka i nivå eUer medeltal perdygn mnt flygpfetser Den framräknas på basis av genomsnittUgtrafik under ett är. KväUs-buUer ges och nattiiuUer större vUrt ändagbuUer Sammanfettning av betänkande (SOU 1993:65) Prop.1993/94:215 Handlingsplan mot buller Bilaga 2 "Pfegsammastav alfe föroreningar är emeflertid bullret, den mcjdema teknologins morgongåvatifl människan. Den som fyUt sina öron med vindamas växlande musik lär knappastkunna förestälfe sig det ständiga motorlarm, som följer storsfedsbon pä gatan,på arbetepfetsen, in i hemmet som trasar sönder hörselnerver och skapar ensnarande kväv-ningskänsfe." (Brev tifl av , 1973.) Buflerär aflesfedes närvarande och Ugger högt på Ustan över industri-samhäUetsföroreningar. Ett och samma ljud som det är skönt att lyssna tiU för en personkan vara starkt störande för en annan. BuUersom mfljöfektor har en rad unika egenskaper och dess negativa effekter är avvitt skflda sfeg. Kraftigt bufler kan heh efler delvis förstöra hörselorganetpå ett irreparabelt sätt. Bufler kan störa vår sömn och påverka vårt dagUga Uvvid väsentUgt fegre nivåer än den som gäUer för risken för hörselskada. Degräns- och riktvärden som läggs fest för bufler i olika sammanhang Ugger vid ensä hög risk- eUer störningsfaktor, som vi i andra sammanhang inte skufleacceptera. Bufler är en global föroremng med långtidseffekter Medanledning av att åtgärder mot buflerproblemen i vårt samhäUe försummateuttafede att en samfed handlingsplan mot buUer skyndsamtborde förefeggas . Regeringen tog iregeringsdeklarationen upp buUer som ett prioriterat område. Vadsom är en god mfljö varierar efter omständighetema. Det är vflctigt attdefiniera den gcjcfe mfljön utan att först bedöma vad som är tekniskt ochekonomiskt rimUgt. Arbetspfetsen bör självklart vara riskfri för hörsehi vUketmnebär en ljudnivå pä högst . Den goda bostoden även i fetorten bör varasådan att vi varken fär vår sömn störd eUer hör grannens stereo. För den godabostoden bör inte ekvivalentnivån utomhus överstiga . Att nå dettamäl genereUt går mte, men med enkfe medel och framsynthet kan det nås i en stordel av bebyggelsen. DenvanUgaste buUerkällan i våra boendemfljöer är vägtrafik. BuUer från flyg och feg berör ett förhållandevis mindre antal personer, liksom det frän industriefl verksamhet. Även bufler frän olika motordrivna redskap, hushäUsmaskiner, fläktar och ventifetionssystem i bostoden och 45 grannens musicerande kange upphov tiU stöming på ohka sätt. mUjön kan motorbåtar cjchandra motorfordon störa den namrmfljö vi Prop. 1993/94:215 sökt oss tiiU föratt koppfe av och njuto i. Buflerstömingama fortsätter Bilaga 2 att öka sålänge som inte betydUgt mer än hittiiUs görs åt buflerproblemen. Det är fettatt ödefegga tysto mfljöer; det är som regel mycket svårt att återstäflaostördheten. Mångaav buflerproblemen är svårbemästrade därför att de är inbyggda i vårtsamhäfle. Det gäfler redan gjorda investeringar inom olika samhäflssektorer somi trafiken, inom industrin, i våra byggnader och bosfeder Effektema blirtrafikbufler, hörselskadUgt bufler i arbeteUvet, däUg ljudisolering i bosfeder,fläktbuUer i en rad sammanhang m.m. Det finns också buUerproblem som är ettresultet av ofegUgheter eUer bristande hänsyn tiU omgivningen vid användtungenav olika motordrivna apparater Sådant kan åtgärdas tifl en ringa efler mgenkostnad den dag samhäUet bestämmer sig härför Är vi villiga att betala för ett tystare samhälle? Degränser som i cfeg sätte för en och samma förorening varierar beroende på ivilken mfljö den uppträder - på arbetet, i hemmet efler i vår omgivning. Buflerär ett exempel härpå. Systemför riskvärdering och hantering av risker behöver utvecklas och tiflämpas inomolika områden i högre grad än vad feflet är . Konkreto planer förriskbegränsning för produkter som innebär stora hälso- efler störrisker är endel i detto arbete. I de flesto feU mäste av resurs- och kompetensskäl buUerbekämpiungdcjck uppnås genom fortlöpande åtgärder från dem som hanterar bullrigaprodukter utan den centrafe styming som särskUda begränsningsplaner innebär. SamhäUsekonomiskamtäkter har betydelse för kosmadseffektiviteten. Lagstiftning och restriktionerhar haft och kommer att fortsätto ha en stor rofl i mUjöpoUtiken. För att dennaansate skafl vara samhäUsekonomiskt effektiv måste samhäflet ha en god uppfettiiingom vilka åtgärder som är mest kosmadseffektiva. uppdrag har professor vid lantbmksuruversiteti utfört en pUotsmdie rörande människors betahiingsvflja för åtgärder mot buflerav oUka sfeg. De tvä slag av buUer som har analyserate är vanUgt trafikbuUer ien storsfed samt inomhusbuUer, t.ex. grannars stereoljud eUer festighetens ventife-tionsljud. Betalningsviljan motsvarar de samhällsekonomiska intäkterna DesamhäUsekonomiska värderingarna av buUer gmndas på resulteten frånenkäter rörande människors betalningsvilUghet för oUka buUer- 46 Undersökningen har genomförts , med ett i förhåUande tiU problemetmycket begränsat popufetionsurval och med Prop. 1993/94:215 ofuUständigtbeaktande av olika bakgmndsfektorer. Smdien som är den Bilaga 2 försto isitt sfeg skaU ses som en pflotetodie. Smdienär inte någon ftiflständig samhäflsekonomisk kalkyl eftersom här endastintäktesidan (dvs. efterfrågesidan) beaktas. Syftet med den har varit att erhålfeen uppskattning av människors betalningsvUja för olika buflerdämpande åtgärder Förhushåflen i en kommun efler ett bostodsområde medför en förbättrad buUersituationatt vinster uppstår för hälsa, arbete och fritidsaktiviteter Den vinst som på dettosätt uppkommer för ett hushåfl gör att det har en kalkylerbar betalningsvUjaför den genomförda förbättringen. Samband mellan kostnad och kvalitet Buflerskyddsåtgärderskafl afltid sättos in i ett mycket tidigt skede och säkerstäUas genom ett kvaUtetssäkringssystem.Det är däremot olämpUgt och kostsamt, men fortferande aUtför vanUgt att inte behandfebuUer-problemet förrän det redan uppsfett. Kostnaden blir då 10 - 100 gångerhögre. Genom en fömtseende planering är det möjUgt att uppnå goda IjudförhåUanden.Mfljökonsekvensbeskrivning, mfljökvaUtetsnormer och tillräckUga skyddsavstånd tiUmfljöferUga verksamheter är vflctiga hjälpmedel i detto arbete. Uppmärksamhetenmåste tidigt riktos mot dessa problem vid nya projekt och när nya konstmktioneroch utmstningar börjar tos fram för marknaden. Detto i sm mr kräver en högallmän medvetenhet om buflerproblemen och att kunskap om bufler och buflerskyddmte bara finns hos nägra fä speciaUster utan även hos en bred krete avansvariga för planering, projektering och upphandling. Det gäUer att förhindratillkomsten av nya ur buUersynpunkt undermåUga mUjöer, Uksom att tidigtuppmärksamma nya bullrande prcxlukter pä marknaden. BuUerbekämpningenkan principieUt ske på tre olika sätt: *BuUerbekämpning vid källan *BuUerbegränsning pä vägen tiU mottogaren *Åtgärder på inunissionssidan(vid mottogaren) Engmndläggande princip för handlingsplanen är att det verkUga bullret och inteenbart det beräknade skafl uppfyUa festetäUcfe gränsvärden eUer riktvärden eUeri avtal stäUcfe garantier för ljudnivå. Många är störda av trafikbuller ISverige bor ungefär 8,6 mUjoner människor Vägtrafiken är den buUerkälfe som berör flestmäimiskor Det mest framtiädande problemet är höga buUemiväer i bosfedsbebyggelsei närheten av stora trafikleder Nedslående är att det i deflesto fefl är svårt att mom överskådUg tid 47 sänkabuflemivån så mycket som skufle behövas, dvs. genom fordonsätgärder, bafikminskningarefler tystare däck och vägbe- Prop. 1993/94:215 läggningar, öveigång tifl koflektivtrafik och mjukare körsätt. Antaletmänniskor som är buflerexponerade, för mer än har minskat sedan börjanav ttote att transportarbetet i sig har ökat. Denna gynnsanunautveckling beror främst på ett ändrat boendemönster har 1,4mfljoner personer flyttat tifl 0,5 mfljoner nybyggda småhus som i stor uteträckningplanerate för en utomhusnivå under . Kommunernas trafiksaneringsprogram cJchen mer fömtseende vägplanering har även inverkat. Däremot har inte vidtognaåtgärder på fordon, däck cjch vägbana påverkat de olika beräkningsresulteten avantalet exponerade. Jag utgår från att antalet exponerade för vägtrafikbufler uppgår tifl ca 1,6 mfljoner människor Antalet människor som utsatte för buflerfrän de olika trafiksfegen kan med utgångspunkt från trafikverkens mfljöplaneroch vad som kommit ftam under utredningsarbetet uppskattas tifl drygt 2 mfljoner Trafikenkommer även att vara vår mest störande buUer-källa. Ett mycketstort antal männsflcor är i sin boendemfljö utsatta för ett vägtrafikbuUer som Ugger20-30 dBA över en gcjd Ijudmfljö. Vägtrafikens buUerkäUor har en sådan nivåatt det skufle krävas en bufler-minskning långt utöver vad som över huvud fegetförefefler tekniskt möjUgt för att buUerproblemen skafl kunna lösas genomåtgärder vid källan. Desenaste 20 årens erferenheter tyder på att flertalet av vägtrafikens buflerkäflori bästo fefl kan komma att bU margineflt tystare , såvidainte däck/vägbanebullret reduceras. Utvecklingenpä däcksidan har bl.a. styrte av väghällningsegenskaper-na i mycket höghastighet på torr vägbana. Detto har givit aUt bredare och därmed bullrigaredäck. VanUgtförekommande vägbefeggningar kan ge skillnader i alstrat buUer om 2-4 dBA.Genom att ge hög prioritet tfll buUerfrågan vid valet av vägbefeggning är det möjUgtatt redan nu reducera bullret med uppskattningsvis vid hastigheter över50 km/tim. Porösa vägbefeggningar, s.k. dränasfelt, kan i nytt tiUstånd ge upptiU lägre däck/vägbanebuUer i höga fordonshastigheter än motsvarande fetebeläggningar. Pä experimentetodiet finns det dessutom vägbefeggningar med enän mer markant buUerreduktion. Detär angefeget att stödja väghållare som vfll utföra prov med tysto-re vägbefeggningaroch att finansiera utvärderingen av dessa egenskaper. Stoten och kommuner somväghållare bör undvika högbuUrande och prioritera fegbuUrande vägbefeggning därsä är möjUgt. Tunnlar, hastighetsbegränsning och en bullerklassad bil Denenda åtgärd som mera radflcalt minskar trafikens buUeremission är att däcka över vägen eUer förfegga den i mnnel. Metoden är inte gene reUt användbar men bör umyttjas i ökad omfettning som lösning på särskflt besvärUga tiafikbuUerproblem. BuUerenussionenkan minskas något genom att reducera trafikflöde- Prop. 1993/94:215 na,sänka de verkUga hastighetema och dämpa trafikens tempo. Efter- Bilaga 2 somdet inte går att med den konventionella skyltningen i tiUräckUg grad påverka defektiska hastighetema måste andra metoder prövas. Eftersomdet nuvarande systemet med mfljöklasser i aflt väsentUgt tar sflcte päavgasproblematiken bör ett system införas för en buUerklassad bfl som kan åtiijutoväsentUga skatteförmåner. Bflar som kan klassas som mfljövänUga ur buflersynpunktskafl vara utmstode med fertbe-gränsare så att man kan ha lågbullrande däck.Utredningen för en vidare utveckling av systemet med mfljöklasser för bflar m.m.bör få tifläggsdirektiv för att se hur en buflerklassad bfl skafl kunna passain i ett nytt mfljöklassystem för bflar. Bullersanering i den befintliga miljön Attgenomföra ett åtgärdsprogram som utgår från principen att åtgärda de sämsto mfljöemaförst, dvs. de där utomhusnivåema Ugger över kräver såväl längsiktighetsom erforderUga resurser. Vissa åtgärder är föga kostnadskrävande och börkunna genomföras . Eftersom trafikbufler är svårbemästrat gäfler bl.a.att buUerdämpa venti-fetionsanläggningar och liknande som förstör en i övrigt tystmfljö på gärdsidan i det kringbyggcfe kvarteret. Hit hör också fönsterätgärderi de fåfl befintUga fönster kan förbättras med en tiUsatemte. EngenomsnittUg kostnad om per lägenhet är tillräckUg för att uppfyUa inomhusmåletoch väsentUga delar av utomhusmälet. Detto är också vähnotiverat enUgt betahiingsvflUghetesmdien,eftersom det är ungefärUgen lika med den genomsnittUga samhäUsekonomiska intäkten. Ettåtgärdsprogram uteträckt ger en kostited om 8CX) mfljoner kronorper är. belopp finansieras med en bufleravgift på fordonsskatten med 200kr per personbU och genomsnittUgt 5(X) kr per mngt fordon. Totalt ger detto ca890 mfljoner ler per är. För personbilar motsvarar bufleravgiften mindre än 1öre per personkm. Industriförbundethar mot bakgmnd av den utveckling som skett när det gäfler buUerfirägomas hantering och skillnaderna i olika typer av nuljö- stöming ftån oUka buflerkäflor hävdat att det i koncessionerna borde anges riktvärden för extemt industribufler i stäUet för straffsanktionera de gränsvärden, som om de överskrids leder tUI allmänt åtal CJch förlust av tiflstånd, och att sanuna typ av stöming skafl bedömas på ett lik värdigt sätt oavsett vflken typ av verksainhet som förorsakar stömingen. De nivåer som är att betrakte som en god Ijudmfljö innebär att risker na för negativa effekter på hälsan är försumbara cKh Ugger under rikt värdena för extemt industribuUer Målet med handUngsplanen är att antalet buUerstörda människor skafl minska och att ännu tyste områden 49 skaUbevaras för framtiden. Med hänsyn tifl att riktlinjema för extemt 4 1993/94. mdustiibuUer haft enpositivt pådrivande effekt och att det inte hefler Prop. 1993/94:215 under utrediungsarbeteti övrigt har framkommit sådana skäl som föran- Bilaga 2 leder några försfeg tifl ändring av Namrvårdsverkete riktlinjer för extemt industribuflerfinns det mte tillräckUga skäl att föresfe någon ändring härav. Hanteringenav buflerfiågoma i såväl tiflstånds- som tiflsynsärenden behöver dock förbättras.Dagens system härför behöver ändras. Kvalitetesäkring och de möjUgheter denerbjuder behöver umyttjas bättre. Arbetsmiljön skall vara riskfri Trotsatt kunskaperna om buflrete skadUga inverkan ökat CKhomfettande sateningar skett på buUerbekämpande åtgärder är hörselskador aUtjämtvanUga i arbetsUvet. Inom industrin är bullret fortferande ett av de vanUgaste arbetemfljöproblemen.Det är svårt att samtafe för 350 000 - 400 000 anstäUda inom industrin tiflföljd av en hög buflemivä på arbetspfetsen. Också på många andra arbetepfetserär bullret ofta en besvärande fektor; i storkök cjch diskmm, skoflokaler,kontor, motorfordonshytter ete. tillkommer fortferande ca 3 (XX) som är berättigade tifl ersättning firån arbeteskadeförsäkringen. Buflerexpositionensker också i många sammanhang som är svåra att påverka för arbetsgivaren. AUehandabullriga fritidsaktiviteter kan bidra tifl en hörselskacfe. Detär i cfeg en allmänt vedertagen uppfettning att buUemivåer kring inteinnebär en tfllfredsställande arbetenuljö i buflerhänseende. Expositionsnivåeromkring bör därför efterstiävas i produktionslokaler Förkontorsarbete och annat arbete som fordrar koncentration bör ljudnivån inteöverstiga . Äveni EG feggs fest som ett värde där hörselskaderisken anses försumbar.Nivån är baserad på ett antal medicinska smdier försfeg gerdock utrymme för ett visst mått av fleJcibiU-tet genom ett antal exponermgsvärdenöver denna ttöskehuvå, där åtgärder skafl vidtas. Genomatt det nu finns festfegt att ekvivalentiuvå är den ljudnivå därhörselskaderisken är försumbar bör arbetarskyddsstyrelsen föra in detto i sinaföreskrifter redan nu och inte avvakte att direktivet kommer att omfettas av EES-avtaletefler ett svenskt EG-medlemskap. Fömtomde fördelar i form av förbättrad produktivitet och konkurrenskraftinvesteringar i en bättre arbetenuljö kan bidra tifl, ger ekoncj-miskastyrmedel möjUgheten att direkt vfe försäkringsprenuen avfesa de ekonomiskafördelama av en bra arbetsmfljö. Iansluöiing tfll översynen av bl.a. arbetsskadeersättningen bör dette vara ett väsentUgtinsfeg. Att mfljöanpassad prcjdukmtvecklingblir aflt viktigare för företegens Prop. möjUgheter att konkurrerasåväl på den inhemska som intemationeUa Bilaga 2 marknaden blir aUt mer tydUgt.Världsmarknaden för varor cjch tjänster för mfljöskydd är mycketexpansiv och väntas öka från 200 mfljarder doflar är 1990 med mnt 50 %tifl . positioner inte är stetiskatiUständ, krävs cjcksä kontinuerUga cJch snabba Förmågan att först upptäcka utvecklings- möjUgheter är vflctig iden afltiner hårdnande konkurrensen. kan vara ett sådantkonkurrensmedel. Tiflföljd av våra intemationefla åteganden, firämst genom , och ansökanom EG-medlemskap, kommer det bU nödvändigt att svenska industriprodukter blirtystare för att svenska företeg skaU kunna konkurrera på världsmarknaden. Inti-essetför en feg ljudnivå hos olika prcjdukter, främst sådana som används i hemmet,ökar på många marknader, bl.a. i , och . Ettsätt att stimulera övergången tifl tystare maskiner kan vara att införaekonomiska styrmedel på maskiner som har en buflerenussion som överstiger enviss nivå. Det har inte varit möjUgt att inom ramen för utredningen utarbeteett försfeg tifl hur detfe skufle kunna utformas med hänsyn tifl dels attredovisningen av bufler ännu sä länge inte är allmänt förekommande, dels attdet finns ett mycket stort antal maskiner pä marknaden, som måste gås igenom.En särskfld utredning bör tiU-sättes för att undersöka om och i vilken utstiäckningekonomiska styrmedel skafl kunna umyttjas för att driva fram tystare maskiner Buller från leksaker kan ge barn en livslång hörselskada Leksakerfär mte vara så utfomnade att de kan ge upphov tifl skador, oavsett hur deanvänds. Det finns inte något acceptobelt skäl varför leksaker skafl tiflåtasalstra hörselskadUgt buUer Leksaker som mte är påvisbart oskadUga för bamshörsel, bör därför inte få saluföras. Gränsvärden och mätmetcxl i mtemationeUstandard måste utgå firån detto självklara förhållande. Detpågår ett standardiseringsarbete på detto område. Resulterar detto i aUtförhöga mvåer bör en särskUd lagstiftning övervägas. Både i cJch Norgefinns det fegar som förbjuder försäljning av leksaker och fyrverkeripjäser somkan orsaka hörselskada. Standardiseringens betydelse för tystare produkter Standarderhar utarbetote på frivUUg väg efter mitiativ firamför aUt fiän industrin. Den intemationeUa standardiseringen har haft stor betydelse för industrin för att undvika att tiUverkare tvingas göra olika versioner av samma prcjdukt tifl följd av att enskUcfe länder i sina tekniska föreskrifter stäUer olika krav pä varors beskaffenhet efler i firåga om provning och konttoU. Standardiseringen hargenom EG:s program för den inre marknaden Prop. 1993/94:215 fått en ny ochavsevärt mer omfettande rofl än tidigare, eftersom stan- Bilaga 2 darder delviskommer att ersätto reglering genom t.ex. myndigheteföreskrifter. Det finns oroande uppgifter om att Svenska Elektriska Kommissionen avser att lägganed akustikområdet i brist på finansiering. förhållande är inte uniktför .