prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — anslåsför anfeggande och återskapande av biologiskt rika våtmarker och Prop.1993/94:111 för skyddszoner efter vattendrag. Medlen bör disponeras avlänsstyrelsen Bilaga 1.1 och styras tiU områden där de gör mest nytta.Länsstyrelsen i anser att resurser bör stäUas tiUlänsstyrelsens förfogande för att permanenta det påbörjade Berentssamarbetet. Länsstyrelseni anser att aktionsprogram 93"kan utgöra en av grandstenama för en nationeU strategi. Kapacitetsförstärkning.Statskontoret tycker att beslutsmodeUer som används vid stora offentUga beslutbör granskas och förbättras med avseende pä hur mUjöhänsyn beaktas. Det gäUerbl a beslutsfettandet kring infiastmktarsatsningar med fördelning avinvesteringar på olika trafikslag. Statskontoret föreslår CKkså en stadie avvilka organisationsformer som bäst främjar mUjöhänsynstagande i olika sfegsmyndigheter. Vidare bör organisationen för mUjötiUsyn anpassas och det som oftabenämns "sektoransvar och decenttaUsering" vidareutvecklas iperspektiv av s betoning av mångfalden aktörer. Altemativ kanövervägas vad gäUer mtegration respektive särskUjande av uiformation-rådgivning-konttoU,marknadslösningar som alteraativ tiU offentUg regi samt branchorganisationeraasroU. Sundbybergskommun anser att det i departementen bör finnas kontaktpersoner som snabbt kante hand om kommuneraas idéer/initfetiv tiU ändringar i lagstiftningen. Lundsuniversitet föreslår att mUjö- och natarresursdepartementet uuättar en tjänstsom mUjöråd för att samordna mUjöfrågor med andra departement och med forskare.Universitetet anser vidare att myndigheter som helt eUer delvis arbetar medmUjöfrågor, Uksom forskningsfinansiärer pä området, bör samarbeta närmare. Ettannat förslag är att de institationer som främjar föraybara energUcäUor börstärkas. SundsvaUs kommun föreslår en samordning av olika mUjöåtgärder somföljer av t ex mUjöbalken, , utredningen om mUjöövervakningensorganisation, kretsloppspropositionen och . Samarbeteför Fred föreslår att regeringen, för att öka möjUghetema att uppfyUa bl aRio-deklarationens princip (26) om fredUg lösning av miljötvister, skaU inrättaett frcdsdepartement med ansvar för krigsförebyggande och fredsbyggande.Vidare anser föreningen att riksdag och regering bör göra en översyn av hurtotalförsvaret skaU utformas för att Ugga tiU grand för håUbarsäkerhet. Katrineholmskommun föreslår att en delegation knuten tUl mUjö- och natarresursdepartementet tiUsätts med uppgift att driva och samordna arbetet med uppföljning och utvärdering av . Syftet med delegationen är i huvudsak att uppnå en helhetssyn och kontinuitet över myndighets- och sektorsgränser framför ett liknande förslag. kommun föreslår att ett kretsloppsinstitat skaU inrättas med uppgift att bevaka samhäUets åtgärder för övergång tUl kretslopps- 164 Institatet börha högsta kompetens och bör t ex granska hur förslagtiU är anpassade tiU kretsloppssamhäUets införande, Prop.1993/94:111 följa länsstyrelsers och kommuners åtagande enUgt Agencfe 21, gevitsord Bilaga 1.1 tiU projekt tUl underfeg för medelstiUdelning osv. föreslår ett tvåärsprogram som skaparpfettformar för vetenskapUg medling om UvsstU. Programmet skuUe vara en riktaddialog meUan poUtiker, forskare och allmänhet för att öka deltagandet iprioriteringsarbete och beslutsprocesser. KungUga viU atten nationalkommitté för genomförandet av bör (åter)skapas. q2000föreslår att skaU vidareutvecklas i vid en konferensvartannat år där personer från kommuner, ideelfe organisationer,regeringskansUet, myndigheter och näringsUv fegger upp gemensamma och/eUersektorsvisa strategier. Samarbete för Fred föreslår en kommitté, med Uknandesammansättning, för rapporteringen tiUCSD. Flerfolkomröstningar skuUe utvidga demokratin, anser Ung Vänster. Dessutom börriksdagen bjuda in ungdomar tiU diskussioner om beslut som rör deras framtid.Karlstads och konunun påpekar med hänvisning tUl kapitel 24:1,3,8 25:2och 28:2 att fler kvuinor och ungdomar mäste beredas pfets i ,kommunfullmäktige m fl nämnder och styrelser. Kvinnor för Fred efterlyser en strategi från regering och riksdag införvalet för kvinnors fulfe deltagande som beslutsfattare, planerare ochrådgivare i aUa samhäUets sektorer. tillsammans med KyrkornasU-forum viU att som regel inget kön får ha högre representation än ioffentUg planering och beslut. påpekar att ungdomar i aUmänhet värderar UvskvaUtethögre än ren materieUt tiUväxt och har ett mer globalt perspektiv på dessafrågor än den äldre generationen. Rådet menar därför att det är angeläget attstaten kan initiera och stödja försöksverksamhet för att tiUvarata ungdomarskompetens i det lokala beslutsfattandet. anser attregeringen bör ta initiativ tiU erfarenhetsutbyte om myndighetemas samspel medungdomsorganisationer. Vidare anser mstitatet att de juridiska/formeUaföljderaa av ökat deltagande av allmänheten i beslutsprocessen när det gäUermUjöfrågor bör undersökas. q2000anser att en foUcrörelserepresentant bör inkluderas i delegationema tiUintemationeUa mUjöförhandlingar och LSU begär att få ha en permanentungdomsdelegat vid generalförsamlingens och motsvarande FN-möten. Statensungdomsråd anser att LSU bör få i uppdrag att utaämna en representant som skafölja arbetet i . q2000 påpekar att regeringen i Agenda21s punkt 25.9h åtagit sig att ta med ungdomsrepresentanter. föreslär att firågor som rör samer delegeras tiU sameriksdagen. vUl att samema skaU få delte i aU planering och aUa beslut som rör resursför valtning i de samiska områdena och att tiUäggs reeUa befogenheter. Förbundet föreslår vidare att samiska ledamöter skaU mgå 165 hävdar att den regionafe be- Prop. 1993/94:111slutsprocessen för infiastmktaratijyggnad och bevarandet av grönstraktar Bilaga1.1 är bristfäUigt utvecklad och tillräckUgt starka beslutsorgan saknas. SMHIser en risk med aUtför långtgående delegering av ansvar i övergripandemUjöfrågor. kommun anser att regeringen bör klargöra kommuneraasbefogenheter. Regeringen bör överväga vilka förändringar i riktning mot ökadekommunala befogenheter som behövs för att fiämja den svenska uppföljningen avAgencfe 21. Borlängekommun föreslår att kommuner med kompetens ges såväl utökad befogenhet genomdelegationsmöjUgheter som rätt tiU över-prövning i annan instans för att få enbredare prövning av beslut. kommun har på gcxla grander avstyrktansökningar utan att få gehör. Om ett beslut ogUlas av skogsvårdsstyrelsenfinns inga möjUgheter tiU överprövning. En kommun kan få gehör hoslänsstyrelsen som i enstaka feU kan överkfega. Överprövning sker cfe oftast isamma myndighets övre instans, dvs . Förfarandet har effektivthindrat en bredare prövning. LiUaEdets kommun efterlyser någon form av nätverk som stöd för de mindre kommunema.Dock har även flera av de större kommunema uttryckt ett behov av att utvecklaett nätverk mellan kommunema för kunskapsutbyte. kommun påpekar att detär nödvändigt med samverkan mellan olika kommuner och steten eftersom miljöföroreningarinte stannar vid kommungränsen. anser att samordningen meUankommuner och kommun-stet behöver avsevärt förbättras om målen i skaUkunna uppnås. Botkyrkakommun föreslår att arbetet med de lokafe agendoma skaU följas upp genom årUgakonferenser och seminarier på såväl riks- som regional och nivå.Ovanåkers kommun menar att det är angeläget att centralt och regionalt fångaupp goda idéer som arbetets fram inom olika lokala myndigheter i landet för attsedan delge m-formationen tiU andra kommuner. kommer att minskadubbelarbetet och höja tempot i processen. kommun viU ha råd och utvecklingsstödom hur nätverk kan organiseras, lokafe handlingsprogram kan utarbetes samt hurinformation och kunskap kan spridas. Malåkommun föreslår en central datebas där samtiiga kommuner kan inhämte kunskap.Kiruna kommun anser att fömtsättningen för att kommunen skaU lyckas är ettcentralt stöd för utijUdning av tjänstemän och poUtiker mom aUa sektorer,normbUdning, kunskapsbaser, ekonomiska styrmedel och en effektiv lagstiftning. MIUÖ- OCH NATURRRESURS Prop. * =instans som avgett yttrande Styrelsen för u-fendsutbUdning i (u- Beredningen för mtemationeUt tekniskt- ekonomiskt Styrelsen för interaationeUt näringsUvs- Stetens mstitat för psykosocial mUjömedicm Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaUseringsinstitat (SPRI) Stetens väg- och trafikinstitat meteorologiska och hydrologiska institat 53.Högskolan i /Västeräs 55.Högskolan i /Häraösand 'Skogs- och jordbraketsforskningsråd 73.Folkens museum - etaografiska 'Sfatens pris- ochkonkurrensverk 77.Sfatens råd för byggnadsforskning 85.Programrådet för forskning förett avfåUssnålt 168 samhäUe 'iGöteborgs och län Prop. 'iMahnöhus län Bilaga 1.1 'Institatet för vatten- ochluftvärdsforskning *PartiUe kommun 169 Environment Institate (SEI) ♦Tjänstemännens centiorganisation - TCO Prop.1993/94:111 BUaga 1.1 194.SEED - SoUdarity for EquaUty,Ecology and Etevelopment 196.Svenska Freds- ckU skUjedomsföreningen 200.Intemationelfe Kvinnoförbundetför Fred CKh Frihet 211.♦q2000/Ungdomar införUNCED RUcsförtiundetEnergUeverantörema (REL) Prop. 240.HSB:s RUcsfört)und 243.Sveriges AllmännyttigaBostadsföretag () BUaga1:1 Pn)p. Sammanställningav yttranden över Ricxleklarationen cKh Agencfe 21 efter remiss från MUjö- ckU natarresursdepartementet I, OMRÅDENFÖR MDJÖPOLITIK a. Kretslppsanpassning ............................. 97 b. Fysiskplanering...................................... . 99 c. Natarvård ochbiologisk mångfeld............. 101 Luft ................................................. . 104 Vatten CKhavlopp................................ . 105 f. KemikaUekonttoU.................................. . 106 g. MUjö- ochhälsa.................................... 108 h. MUjökonsekvensbeskrivningar................... 109 c. SamhäUsekonomiCKh näringsUv.............. . 113 Energi................................................. . 120 f. Försvar ............................................ . 123 g. Forskning,teknisk utveckling cKh utbUdning 124 a. Allmännasynpunkter.............................. . 127 b. EG/EU .............................................. . 128 c. FN-systemet ..................................... . 129 d. GlobafemUjöfonden, GEF, Världsbankenoch IMF............................ 133 Handel, GATToch OECD-samarbete ....... 134 f. Bistånd ............................................ . 136 Samverkan medÖsteuropa ................... 140 n. GENOMFORANDE Prop. Åtgärder att genomföras av myndigheter, kommuner, folkrörelser, näringsUv, fack, vetenskaps- och utbUd- ningsorgan a. OffentUgamyndigheter...................... 141 c. FoUaörelser(NGOs)........................... 148 d. NäringsUv,feckföreningar och detaljhandel 149 e. Forsknings-CKh utbUdningsväsende... 149 Frågor för övervägande och åtgärd avregeringen a. Infomiation........................................ 151 b. Riktlinjer,normer mm ..................... 152 Lagstiftning........................................ . 154 d. Ekononuskastyrmedel....................... 159 e. Ansfeg............................................... 161 f. Organisation .................................... 164 Bifega: Remiss med företeckning över svarande instanser AVDELNINGEN FÖRINTERNATIONELLT BUaga 1.2 OM UPPFÖLJNING AV UNCED Imitten av gav regeringen biståndsmyndighetema i uppdrag att redovisahur de avser att följa upp om mUjö och utveckling i (UNCED)och vilka implikationer överenskommelserna där har pä deras verksamhet. Underhösten 1992 inkom yttranden över UNCED från SIDA, SAREC, BITS och SwedeCorp medredovisnmg av vUka åtgärder som planeras för att stödja genomförandet av dethandUngsprogram () som antogs. FöreUggande sammanställning redovisarrespektive biståndsmyndighets yttranden över uppföljnmgen av UNCED. Sammanfettningsvismenar biståndsmyndighetema att åtskUUga av de gmndfeggande tankegångarna iAgenda 21 återfinns redan inom det svenska biståndet. Det gäUer bl.a.fettigdomsuiriktningen, vUcten av foUchgt deltegande i utvecklingsprocessensamt betoningen av enskUda organisationers roU. Det femte biståndsmålet("firamsynt hushållning med natarresurser CKh omsorg om mUjön") har,menar biståndsmyndighetema, sedan mitten pä varit vägledande iutformning av biståndsinsatser med inriktning mot uthåUig utveckling. Ingenav myndigheterna ger uttryck för behov av genomgripande förändringar avverksamheten tUl följd av UNCED, men både SIDA och SAREC menar attRio-konferensen gav tiUfäUe att tiU viss del om-prioritera och förstärkaarbetet inom vissa verksamhetsområden. SIDA och SAREC lyfter särskUt fram tvåhuvudområden mom vilka särskUda satsningar kommer att göras. Det gäUer delskapacitetsuppbyggnad i mottagarländema, med satsningar på bl.a.institationsutveckling, utiiUdning och mUjöekonomi som vUctiga komponenter,dels det utiiåUiga utayttjandet av natarresursbasen. Alfefyra myndighetema betonar vUcten av samaibete och samordning med andra biståndsgivare, såväl nationeUt som mtemationeUt. LUcaså är aUa fyra eniga kring behovet av att integrera mUjöaspektema i den dagUga biståndsverksamheten och att med hjälp av ett tvärsektorieUt tänkande komma närmare problemens lösning. MUjökonsekvensbe skrivningar som instmment för bedömning av biståndsmsatser är något 175 som såväl SIDA som BITS och SwedeCorp säger sig använda, i en eUer Att arbetetmed att genomföra kräver omfettande Prop. 1993/94:111resursöverföringar lyfts fiam av såväl som SAREC, BITS och BUaga 1.2SwedeCorp. En gemensam inventering av den svenska resursbasen vad gäUermUjökunnande inom olika sektorer har gjorts och alfe fyra myndighetema har eUerplanerar att på olika sätt stärka den egna kompetensen inom mUjöområdet. UNCEDslog fest de nära sambanden mellan mUjö och utveckling. Det femte biståndsmåletoch den koppUng mellan mUjö och utveckling det inneburit har varit en vUctigpfettform för utvecklingen av SIDA:s (Swedish Intemational DevelopmentAuthority - Styrelsen för intemationeU utveckling) aibete med mUjöfrågoma. AUaprogramområden i har relevans för u-ländema, men en del anses vara avstörre betydelse för SIDA:s biståndsverksamhet än andra. Inget av avsnitten iAgencfe 21 som är viktiga från u-ländemas synpunkt kräver, menar SIDA, någraradUcalt nya SIDA-insatser, men inom vissa områden bör SIDA:s arbete förstärkassom ett resultat av UNCED. SIDAviU först cKh fiämst driva frågan om att integrera mUjöaspektema i samtUgaprogram och projekt. SärskUcfe satsningar kommer vidare att göras på tvåhuvudområden, dels kapacitetsuppbyggnad i mottagarländema, med satsningar påmUjöplanering, institationsutveckling, UtbUdning och mUjöekonomi som viktigakomponenter, dels det uthålliga utnytandet av naturresursbasen - mark, skog ochvatten, vilket även inkluderar den mUjön och den biologiska mångfalden. Föratt konkreta resultat skaU uppnås är en inriktiung på lokal CKh nationeU nivåviktigast. Goda resultat kräver långsUctighet CKh landkännedom. Mycket avuppföljningen av UNCED för SIDA:s del måste därför ske inom ramen för uisatseri de svenska programländerna. Analysen av vad som kan göras i detta avseendekommer att återfinnas i den miöprofil som sammanstäUer för respektivemottagarland. MUjöprofilema som instrament för biståndet kommer att utveckfesCKh utayttjas intensivare CKh mer systematiskt. Behovet av poUcyutveckling CKhplaneringsuistmment för att stärka integreringen mellan mUjö och utveckling imottagarländeraas beslutsfettande niåste, enhgt SIDA, betonas. Institutions-och kapacitetsbyggnad är av central betydelse enUgt SIDA, vUket bl.a. återspegfes i diskussionen kring ökade mUjösatsningar inom ramen för förvaltiiingsbistånd. Dels utgår stöd tiU skapandet av mUjömyndigheter i programländeraa, dels ges stöd tiU utvecklandet av mUjöfegstiftiiing. En aUt större vikt feggs vid begreppet mUjöekonomi och ett program för kapacitetsuppbyggnad i mottagarländerna kring förhåUandet meUan ekonomi och ekologi har utarbetats. Den centrala roU mUjöundervisningen har att spefe betonas och SIDA avser att på ett mera samlat sätt bisfe mUjöundervisningsarbetet i vissa länder. I Agencfe 21 betonas betydelsen av de enskUda organisationernas arbete. SIDA har ett 176 samarbetsavtalmed avseende stöd tiU mUjöorga- EnUgt ett försfeg skaU de svenska orgaiusationer- Prop.1993/94:111 na i sina bidragsansökningar hos SIDA ange mUjökonsekvensema avdet BUaga 1.2 projekt man avser att genomföra. SIDAavser fortsätta betoningen på insatser inriktade på ett uthålligt utnyttjandeav naturresursbasen. Vad gäUer att få tiU stånd ett uthåUigt jordbruk har SEDAmångårig erfarenhet genom markväidsprogrammen i bl.a. östra cKh södra genomgående drag är att programmen gått frän en teknisk inriktning mot enstörre anpassning tiU lokafe ekologiska och socio-ekonomiska förhållanden CKhmed ett större mått av foUcUgt deltagande. Ete nordiska ländema betonade bl.a.inför UNCED behovet av en ny syn på vattenresursemas skydd och användning. SIDAplanerar att utvidga sitt engagemang pä vattenområdet, vUket även inkluderar demarina mUjöfiägoma. har även ett dokumenterat intresse för frågor kringbiomängfaldskonventionen. SIDAhar antagit riktlinjer för mUjökonsekvensbedömningar av i princip aUa insatser.IntemutbUdning i mUjöfrågor inom SIDA pågår. Riktlinjer för utvärdering avmUjöaspekter av insatser håUer på att utarbetas. AvsUcten är också att SIDA:sstatistikredovisning i fiamtiden skaU spegfe mUjöinsatser och mUjökomponenter ibiståndet på ett mera UtförUgt sätt. SIDAbetonar behovet av samarbete med andra givare, såväl nationeUa somUitemationeUa, när det gäUer uppföljningen av UNCED. I diskussioner tiUsammansmed SAREC har ett antal områden identifierats där en närmare samverkan meUan debåcfe myndighetema kommer att ske i syfte att uppnå större effekt imottgarländema. Det gäUer marin mUjö, markvärd/skog, vattenresursutayttjande,biologisk mångfeld, energi, befolkningsområdet, mUjöekonomi ocn allmänt enkapacitetsuppbyggnad på mUjöområdet. SAREC(for Research Ccxiperation with Developuig Countries - Styrelsenför u-landsforskning) har inom sina olika verksamhetsområden gjort engenomgång av verksamheten i refetion tiU UNCED:s slutsatser ochrekommendationer. Införandet av det femte biståndsmålet i mitten på 1980-talethar mneburit att SAREC:s arbete på flera områden utformats för att främja enlångsiktig hushållning med natarresurser. Genomgången har också pekat påbehovet av tvärsektorieUt samarbete och samordning med andra biståndsorgan. Samarbeteär nödvändigt för att undvika spUttring av biståndsmottagares verksamhet (Khför att öka effektiviteten av insatser. Etet minskar även deltagandeorganisationers handläggningsaibete för varje msats. En vUctig samarbetspartnerför SAREC är kanadensiska IDRC, en forskningsstödjande organisation med i stortsett samma målsättningar som SAREC. Uppföljningenav UNCED erbjuder, menar SAREC, ett vUctigt tillfäUe att prioritera ett antal delfrågor inom SAREC:s verksamhet. Kapacitets- och kunskapsbyggande ges en framttädande pfets i UNCED. ökadekapacitet att bygga upp och använda kunskap anges som en viktig 12 1993/94. fömtsättnmg för fitämjandet av en håUbar utveckling. Stödet tiU Prop.1993/94:111 uppbyggnad av kapacitet ide fettiga länderna är därmed en central BUaga 1.2 prioritering inombiståndet och SAREC lyfter särskUt fram sektorerna udiUdning, forskning ochförvaltningsbistånd. SAREC anser det vUctigt att stödja forskningsom arbetar med problemställningar kring uthåUigt naturbruk baserat påfettiga gmppers föratsättningar. nyttjandeformer som medgerproduktion utan försUtning ckU förlustav natarresurskapitalet ärdärför av hög angefegenhetsgrad. denna utgångspunktutarbetat riktlinjer för forskningsstödet rörande grödor, husdjurshållning, skog cKh trädbmk, markanvändning CKh vattenutayttjande, akvatiska resurser, bioteknik samt olika sociafe, poUtiska ochinstitationeUa frågor med anknytning tiU utveckUngen i Isamband med UNCED identifierades ett stort behov av kunskapsutveckling kringfektorer av socio-ekonomisk och kultareU karaktär. I ett sådant arbete kommerenskilda organisationer, som bygger verksamheten på nära kontakt medlokalbefolkningen, att få betydelse. Det är därför SAREC :s avsikt att fördjupasamarbetet med enskUda oiganisationer som har god förmåga att bidraga tiUforskning och poUcydialog i mUjöfrågor. Bärkraftig utveckling fordrar enmUjövänUg energisttategi som är baserad på fömybara energUcäUor CKh effektivenergianvändning. Fortsatt forskning samt spridning och marknadsföring av redanframtagen kunskap är vUctigt, menar SAREC. Det kommer, enhgt SAREC, aldrig bUmöjUgt att tiU fiiUo beakta mUjöns roU i utvecklingsprcKessen förrän sambandenmellan ekonomi cKh ekologi blir bättre kartfegcfe ckU erkända. Därför är det angefeget att stödja uppbyggnad avkapacitet inom miyöekonomi. SAREC lyfter även firam forskning mom hälsoområdet.ÅtskiUiga av världens hälsoproblem hänger samman med mUjöförsUtning ochmUjöförstörelse CKh det finns behov av hälsoforskning som utgår inte frånsjukdomarna utan från nuljön. Sambanden meUan befoUcningsfethet, folkökning,fettigdom och mUjöförsUtning är kompUcerade ckUSAREC avser därför öka stödet tiU forskning CKh spridning av resultatinom befolkningsområdet. Somett led i arbetet att öka medvetenheten i olika länder kring sambanden mellanmUjö cKh utveckling förbereder SAREC, i samarbetet med EDRC, att stödjautvecklingen av brecfe fora där representanter för forskning, poUtUc,näringsUv, foUcrörelser m.fl. kan mötas och utväxfe tankar kring . BITS(Beredningen för interaationeUt tekniskt-ekonomiskt samarbete - for Interaational Technical and Economic Co-operation) verksamhet bygger på kunskaps- och teknologiöverföring samt kompeten sutveckling genom u-krediter, tekniskt samarbete, interaationeU kursverksamhet samt samarbete med . Verksamheten styrs av efterfrågan från samarbetsländema och bygger på den svenska resurs- basens kompetens och konkurrenskraft. verksaniheten har, menarBITS, ökat och de ger följande Prop. Inom det tekniskasamarbetet svarade andelen mUjöinsatser för BUaga 1.2 av gjoida åtaganden /91 och för 1991/92. med har nämiare40 % avsett mUjöuisatser. nämiare 3(X) mUjonerkronor har lämnats tiU direkta mUjöinvesteringar (Kh antalet intemationeUakurser i mUjövård har utökats. BITStror att UNCED-uppföljningen kommer att lecfe tiU en växande efterfrågan påsamaibete med inom mUjöområdet både vad gäUer kunskapsöverföring inomdet tekniska samarbetet och kursverksamheten (Kh teknologi- CKh prcxesskunnandeinom u-kreditgivningen. BITSsträvar efter att integrera mUjöfrågoma i biståndet. Under vären 1992utarbetades en mUjöstrategi för i första hand u-kreditverksamheten med krav päbl.a. Strategin kommer att vidareutvecklas CKhanpassas tiU andra delar av BITS verksainhet. BETSinriktning på energi, industri, skog, gmvor, vattenrening m.m. reflekterar detsvenska kunnandet. Ett viktigt insatsområde inom firamför aUt det tekniskasamarbetet gäUer utiiålUgt skogsbruk. Arbetetmed att genomföra kräver omfettande investeringar ochresursöverföringar. Därmed är samverkan med andra organ viktigt. BITS har ettväxande samarbete med pä mUjöområdet, där bankens kompetens CKhkapital förenas med medlemsländemas kunnande och teknologi. En särskUdmiljöfond har inrättats i banken för att möjUggöra utayttjande avmedlemsländernas kompetens i bankens förberedelser, uppföljning ckU utvärdering av mUjökrediter. BEESavser att fördjupa samarbetet. Inom ramen för samarbete med Afrikanskautvecklingsbanken lämnas stöd för uppbyggnad av bankens egen kompetens påmUjöområdet. Vad gäUer u-krediter fömtses ett närmare samarbete med bl.a.Världsbanken regionafe utvecklingsbanker. Andra former för mUjösamarbetesom BITS överväger att vidareutveckfe är kreditramar tiU nationelfeutvecklingsbanker för mUjöförbättrande investeringar. Den förstamUjöramkrediten lämnades tiU en nationeU utvecklingsbank i Malaysfe våren 1992.Med hänsyn tiU de stora behov av resursöverföringar som beräknats för attgenomföra Agencfe 21 kommer BEES att vidareutveckfe u-kreditsystemetsmöjUgheter ckU verka för störreflexibiUtet i tUlämpningen.