prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ny marknadsfdringslagstiftningm.m Prop. 1993/94:1(X) Marknadsföringsuttedningen(C 1991:10) har lagt fram ett förslag tiU en nymarknadsföringslag (SOU 1993:59) som är avsedd att ersatte 1975 årsmarknadsföringslag (1975:1418). Efter remissbehandUng bereds förslaget förnärvarande inom CivUdepartementet. En ny lag kan tidigast ttäda i kraft den Ijanuari 1995. Uttedningen anser att förslaget bör kunna genomföras utan ökadekosmader för det allmänna. Frågan om möjligheten att ingripa motmarknadsföring som är diskriminerande på gmnd av kön, ras, reUgion osv. hartiUdragit sig uppmärksamhet. Frågan har givits en bredare belysning vid enhearing som CivUdepartementet anordnade . MöjUgheten ochlämpUgheten att införa lagstiftning på området utteds inomCivUdepartementet. Produktsäkerhetsuttedningen(C 1993:01) har lagt fram ett förslag tiU ändringar iproduktsäkerhetslagen (1988:1604, ändrad senast 1991:358). Uttedrungensdelbetänkande Produktsäkerhetslagen och EG (SOU 1993:88) behandlar sådanaförslag till ändringar som är betingade av EG-regler på området. Ändringama äri praktiken avsedda att genomföras den dag tilläggsavtalet till EES-avtaletttäder i kraft. Uttedningen fömtser att kommer attbehöva utvidga sin marknadskonttoU på gmnd av kraven i berörda EG-rättsakter. Uttedningen fortsätter sitt arbete med att pröva omproduktsäkerhetslagens tiUämpningsområde bör utvidgas, så att lagen infe bara,som , gäller varor och tjänster som tillhandahålls i näringsverksamhetutan också varor och tjänster på det offentUga området. Arbetet skall i dennadel vara slutfört senast den I juU 1994. Chefenför CivUdepartementet har tiUsatt en arbetsgmpp med uppgift att se överresegarantilagen (1972:204, ändrad senast 1992:1673). Översynen skaU främstgöras mot bakgmnd av den ändring av lagen som ttädde i kraft den I juU 1993 ochsom gjordes med anledning av EG:s direktiv om pakettesor. Arbetsgmppen skaUöverväga om systemet med resegarantier kan utformas på ett mera flexibelt sättså att man bl.a. uppnår konkurrensneutraUtet meUan stora och små researrangörernär det gäUer ställande av säkerhet. Arbetsgmppen skaU redovisa resultetet avsitt arbete . DetbUr aUt viktigare att mUjöaspekter läggs på den privato konsumtionen.Miljömärkning ger konsumenten möjUghet att välja produkter med mindre negativmUjöpåverkan än andra motsvarande produkter och härigenom också att påverkaprcxluktutvecklingen. beslutode att en positiv frivilUgmUjömärkning skuUe införas inom ramen för ett nordiskt samarbete. Verksanihetenleds av en mUjömärkningsstyrelse inom SIS - iSverige. MUjömärkningssystemet innebär att en produkt som uppfyUer vissa mUjö-och kvaUtetskrav skaU kunna få märkas med en särskUd symbol (en stiUseradsvan). Arbetet med att to fiam kriterier för mUjömärkningenär kompUcerat och har togit än som urspmngUgen fömtsågs. Det ärvUctigt att kriteriema är väl underbyggda och motiverade. Vid val avprcxlukt-gmpper har MUjömärkningsstyrelsen prioriterat gmpper med väsentUgamUjöproblem. gäUer en EG-förordning ommUjömärkning. Den återspeglar i stort de principer som gäller för den nordiskamUjömärkningen. Genom ett tiUäggsavtal tiU kommer attförplUctos införa också EG:s mUjömärkningssystem. UngdomspoUtUcenberör flera oUka poUtikområden. Den handlar om att se poUtiken dels övertraditioneUa sektorsgränser, dels utifrån ungdomars perspektiv. En helhetssynpå ungdomars situation fömtsätter samordning över sektorsgränsema. Vidare ärdet vUctigt att målen för ung-domspoUtiken blir tydUgare. Regeringen avser attåterkomma tiU detto i en särskUd ungdomspoUtisk proposition som kommer attföreläggas . Ungdomstidenär då man stäUs inför en rad vägval och samtidigtskapar sig en egen identitet. De snabba förändringar som sker i samhäUet iimebäratt UvsvUlkoren för den yngre generationen skUjer sig avsevärt iförhåUande tUl de som gäUt för tidigare generationer. Det finns en risk attgenerationema fjärmar sig från varandra. Det finns därför anledning att i högregrad uppmärksamma det generationsövergripande arbetet. Insatser som kan bidratUl att minska ålderssegregationen och öka vuxennärvaron i ung-domsmUjöer börunderstödjas. Syftet bör vara att öka förståelsen och stärka solidaritetenmeUan generationema. Det saknas återkommande undersökningar omattityd- och värderingsförändringar i ungdomsgenerationen som också belyser hur föräldrar och andra vuxnalyckas med att msto unga människor inför Prop. RegeringensBam- och ungdomsdelegation (Ju 1983:01) och Bil. Stetistiska centralbyrånhar fått i uppdrag att genomföra en omfettande undersökning som belyserungdomars attityder och värderingar. är att få kunskap om hurnomiöverföring sker och om gmndläggande värderingar har förändrats. Undersökningen kommer att presenteras under försto halvåret1994. Hög arbetslöshet och svårighet att skaffa sig enegen bostod är ett problem för aUt fler av dagens ungdomar. Regeringen hartiUkaUat en särskUd utredare om ungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter(GenerationsuOdningen, C 1992:07, dir. 1992:107). Uttedaren skaU studeraungdomars etebleringsmöjUghefer på arbets- och bostedsmarkna-dema samt belysaunga hushålls ekonomiska situation och ungdomars konsumtionsmönster. Syftet äratt få fram konkrete förslag tiU effektivare åtgärder samt tekniker för hurungdomsperspektivet skaU kunna beaktes i större utsttäckning i den poUtiskabeslutsprocessen. Resultetet av utredningsarbetet skaU redovisas under andrakvartalet 1994. Den ökande ungdomsarbetslösheten kräver uisatser påflera områden. Regeringen har vidtegit en rad åtgärder. Under budgetåret1992/93 anvisades ca 120 000 ungdomar sysselsätming i form av ungdomspraktik.Försöksverksamheten med ungdomspraktik har förlängts t.o.m. halvårsskiftet 1995och till viss del modifierats. Syftet med förändringama är att få ungdomspraktikenatt i ännu högre grad leda tiU reguljär anstäUning efter praktikperiodensslut. Även de sociala nätverken kring arbetslösa ungdomarbehöver stärkas. Stöd tiU okonventionella insatser och spridande av kunskap,inspiration och idéer är angeläget. Stetens ungdomsråd har fått i uppdrag attstimulera det ideeUa föreningslivet till ökade insatser för att motverkanegativa effekter av ungdomsarbetslöshet. Ungdomarseget engagemang är en viktig resurs som bör utnyttjas i större utsttäckning.Det handlar om att se ungdomama som en positiv resurs. senare års insatser mot läktarvåld. Supporterklubbamas engagemang harkanaUserats tUl ett arbete mot det idrottsrelaterade våldet. För att ungdomar skaU känna engagemang krävs att deockså får inflytende och känner sig delaktiga. Stetens ungdomsråd driver ettprojekt för att utveckla metoder för ungdomars möjUgheter tiU ökat inflytande.De erfarenheter som gjorts i projekten som pågår ute i kommunema kommer attUgga till gmnd för ytterUgare insatser. Många ungdomar engagerar sig i föreningar av oUkaslag. Det är angeläget att föreningsUvet ges gcxla möjUgheter att utveckla sittarbete och nå fler ungdomar. Det är därför vUctigt att på oUka sätt stödja det förnyelsearbetesom pågår inom föreningsUvet. BidragentiU bam- och ungdomsorganisationerna har flera syften. 1993/94:100Stetens ungdomsråd har lämnat ett förslag tiU modeU för ett målrelaterat Bil.14 bidragssystem. Syftet är att få fram ett mer målstyrt sysfem och teknikerför en bättre uppföljning och utvärdering. En departementspromemoria baseradpå ungdomsrådefs modeU har varit föremål för remissbehandling. Frågan kommeratt behandlas i den ungdomspoUtiska propositionen. Defleste ungdomar i växer upp under goda förhåUanden. Häl-sotiUståndethar kraftigt förbättrats . Den psykiska ohälsan har dock framttätt som ert aUtstörre problem. Det är social otrygghet och därmed sammanhängande förändringari levnadsförhåUanden och Uvsstil som utgör hoten mot hälsan. Problem sommobbning har hittiUs inte uppmärksammats tillräckUgt. Företeelser som anorexiaoch bulimi och användningen av dopmgpreparat är andra aUvarUga problem som nublir föremål för åtgärder. Det stora antalet självmord bland ungdomar visarockså på behovet av insatser. Det förebyggande arbetet mot alkohol och drogerskaU prioriteras. kommer att starte enbred kampanj mot drogmissbmk. Kampanjen skaU i förste hand rikte sig tiU ungdomar. VåldsskUdringar i bl.a. videofiUner påverkarsärskUt ungdomar utan goda vuxna förebilder och insatser behövs för attmotverka skadUga effekter. Den psykiska ohälsan och de Uvsstilsideal som vissaungdomar försöker uppnå kan vara tecken på rotiöshet och ensamhet, bristandevuxenkontakter och otrygghet. För att komma tiU rätte med dette räcker det intemed stetiiga åtgärder. Det handlar framför aUt om att underlätte för föräldrar,andra vuxna, föreningsUv och kamrater, dvs. de människor som finns iungdomamas omgivning, att te sitt ansvar. Det är också nödvändigt med en närasamverkan meUan de offentUga och de frivUUga insatsema när det gäUer att nå ungdomarmed svårigheter eUer som av olika anledningar hamnat snett i tiUvaron. Ettomfattande projekt, , som bygger på sådan samverkan pågår i tolvsteds-delar i storstädema. Projektet kommer att deh-edovisas och slutredovisas . FrämlingsfientUghet och rasism har diskuteratsflitigt . Centmm för invandringsforskning (CEIFO) vidStockholms universitet har på uppdrag av regeringen genomfört en undersökningrörande svenskamas förhållningssätt tUl invandrare och invandring samtinvandramas förhållningssätt till och svenskama. I dette sammanhanghar Bam- och bestäUt en specialstudie som innebär envidgning av undersökningens omfetming vad gäller ungdomar. Av den rapport somsärskUt behandlar ungdomens syn på invandring framgår attfrämlingsfientUghefen eUer rasismen inte ökat Prop. 1993/94:1(K) bland ungdomar . Regeiingenser allvarligt på föiteelser som främlingsfientlighet och Den rädsla dessa fenomen för med sig riskerar att leda tiU enupptrappning av våldet i samhället. Insatsema på dessa områden kommer därföratt intensifieras. Vid ochstets- och regeringschefsmöte fettedes beslut om att bedriva enungdomskampanj mot rasism, främlingsfientUghet, antisemitism och intoleransunder perioden . Kampanjen syftar tUl att utveckla och stödjaaktiviteter av och med unga mäimiskor riktede mot rasistiska ochfrämlingsfientUga attityder och värderingar, för förståelse och respekt för ettmångkultureUt . Ungdomar och ungdomsorganisationer kommer att gå ibräschen för kampanjen och också vara dess målgmpp. kommer att te enaktiv del i kampanjen. StödtiU forskning om ungdom sker bl.a. genom Forskningsrådsnämn-den. Omfattningenav och inriktningen på ungdomsforskningen behandlades i den forskningspolitiskapropositionen . Regeringens förslag, som antogs av , innebären förstärkning inom området. Ungdomsforskningen har fått en aUt viktigare roU idet intemationella ungdomssamarbetet. Gemensamma nordiska aktiviteter inomramen för har utvecldats och inom såväl somEG planeras intemationeUa prognun för ungdomsforskning. finns det luckor i kunskaperna om ungdomarsvUlkor. För att möjUggöra en effektivare uppföljning av ungdomarsuppväxtvillkor har Stofens ungdomsråd fått i uppdrag att under innevarande årutteda stotistikproduktionen och initiera ett samarbete meUan destotistikprodu-center som finns på ungdomsområdet. DetintemationeUa ungdomsutbyt£;t bidrar tUl en ökad förstoelse meUan människorfrån olika länder. Det innebär också en personUg och social utveckling av deunga människorna som också kommer hela samhäUet tiUdel. Svenska ungdomar kan i och med EES-avtaletsUcraftttädande delto i EG:s ungdomsutbytesprogram Ungdom för . En centraldatobas med information om ungdomsutbyte m.m. underlättar för ungdomar som vUlskaffa sig intemationeU erfarenhet. ungdomsutbytesvarar för programmet. Stiftelsen har också ansvar för ett utbytesprogram medttedje världen, det s.k. World Youth-program-met. Detto program innebär attungdomar från och tredje värl- den deltar i projektarbetedels i , dels i utvecklingsländema. 1993/94:100 Under våren1994 kommer ett trettiotal svenska ungdomar och lika Bil. 14 många ungdomarfrån Costo och att ingå i det försto utbytet inom programmet. Ungdomsorganisationemas egna intemationeUakontakter och utbyten bör stimuleras. I detto sammanhang spelar förSveriges Ungdomsorganisationer (LSU) en vUctig roU. Det gäller inte minst deraskontakter med . Det nordiska samarbetet på ungdomsområdet kommeratt få ökad betydelse. Barnkulturen och ungdomssamarbetet har särskiltframhållits i detto sammanhang. Det är vidare väsentUgt att säkerstäUa ennordisk koordinering inför det ökade europeiska samarbetet. Arbetet i ges fortsatt hög prioritet.Den 1 januari 1993 inrättedes ett särskUt ungdomsdttektorat. Av särskiltinttesse är msatser-na i , bl.a. för att utbildaungdomsledare. Vidare fortsätter arbefet med att underlätto för ungdomar artresa i samt art delto i ungdomsutbyte. Genom har Sverigeockså arbetot för art behålla InterraiUcortet. sammanfeUer firandet av jubileum med lO-års jubileet av världsungdomsåret. Det svenska firandetav FN-jubUéet kommer i hög grad att vara ungdomsinriktat. En rad ung-domsinriktedeprojekt har redan initierats. 7 Folkrörelse- och foreningsfrågor ISverige finns en omfettande folkrörelseverksamhet. I en mängdföreningar och andra sammanslumingar engagerar sig hundratusenfals människorkring gemensamma idéer. En undersökning utförd av Sköndalsinstitufet visar artfrivilUgt arbete är mycket vanligt i . Föreningsengagemanget spänner över många områden.Det kan gäUa mUjöfrågor, nykterhet, fred, nedmstning, intemationeU soUdaritet,scouting eUer idrottsverksamhet, men också en angelägen lokal fråga. Det kanäven gäUa engagemang kring en ttosuppfettning eUer en gemensam politisk idé. Föreningslivet fyUer en vUctig funktion i mångamänniskors Uv genom att skapa heUiet och gemenskap i tUlvaron. Fritiden fyUsmed en meningsfuU vericsamhet och ges möjligheter för enskilda ochgmpper art påverka samhäUsutvecklingen. Arbetet i foUcrörelser och andrafrivilliga organisationer innebär också en skola i demokrati, där man lär fetto beslut i samverkan och att to ansvar. Mångaorganisationer brottos med vikande medlemsfal och har svårt att attraheranya gmpper. Samhällsutvecklingen, inte minst den nya mediasituationen, harbidragit tiU detto. Förfolkrörelsema är det angeläget att anpassa sig till dagens situation Prop.1993/94:100 och morgondagens behov. Omfattande förändringar sker för närvarandeBil. 14 inom det svenska organisationsUvet. Nya typer av ideeUa organisationer- koof>erativ, gmpjser och nätverk av oUka slag - håUer på att växa fram. Pålandsbygden utvecklar man med gemensamma krafter byns angelägenheter. Itätorterna sker samma sak i människors närområden. pågår det en omfettandefömyelse i de traditionella organisationema. Fömyelsen i föreningslivet påverkas bl.a. av attmänniskor är mer självständiga än tidigare och har högre utbUdningsnivå.Härigenom är de också mer benägna och kom[)etente att te ett större ansvar. Detgår även att skönja en utveckling där dels den lokala, dels den intemationellanivån aUt mer står i centmm för föreningsUvets fömyelse. FöreningsUvet spelar en aktiv roU inom mångaangelägna samhäUsområden. Det gäUer exemp<;lvis i fråga om sysselsättningdär (ca 26 OCX) personer) av aUa anvisade i ALU (arbetsUvsutveckling)är i föreningar och organisationer erUigt en uppföljning . Beredningom den ideella sektoim Folkrörelser,föreningar, kooperativ och enskUda - det vi i allt oftare bmkar kaUaden ideeUa sektom - deltar i allt högre grad i förnyelsen av samhäUsUvet. Föratt fömyelsearbetet skaU fungera bra behöver samspelet meUan den offentiiga ochden ideeUa sektom förbättras. Regeringen har därför tiUsatt Beredningen (C1993:A) för främjande av den ideeUa sektoms utveckling. De senaste decenniernas expansion av den offentligaverksamheten har medfört att många av den ideella sektoms traditionellauppgifter har tegits över av stetUga och kommunala organ. Det har bidragit tiJlatt utrymmet för den ideeUa sektoms engagemang inom olika samhäUsområden harförändrats. Regeringens målsättning är att te tiU vara och främja det inttesseför inbryttiing på nya verksamhetsområden som växer fram inomföreningslivet. Beredningens arbete skall inriktes på att ge denideeUa sektom ökade möjUgheter att te ansvar för olika verksamheter där detallmännyttiga intresset och människors egna behov kan förenas. Beredningen skaUfortiöpande analysera och utarbeta förslag om hur den ideeUa sektom kankomplettera eUer tUlhandahjiUa altemativ till offentUgt bedrivna verksamheter.Olika samverkansformer meUan offentUg, ideeU och privat sektor skaU belysas.Beredningen bör undersöka om lagstiftningen lägger hinder i vägen för enutveckling av den ideeUa sektom samt kartlägga den ideeUa sektomssamhäUsekonomiska betydelse. I beredningens uppdrag ingår vidare att belysahur kunskapen om den ideeUa sektom kan förbättras inom oUlca offentUgautbUdningar, att främja frågor om ledarskap inom ideeUa organisationer och attflnna former för hurerferenheter och kunskap om den ideella sektom kan spridas. ringen har gett stöd tUltre kunskapscentmm med inriktning på lands- Prop. 1993/94:100 bygdsutveckling, lokalt utvecklingsarbete i tätort respektive frivilligt Bil. För utbyte av information och erfarenheter om ideeU verksamhet kommerinitiativ att tos tiU ett fördjupat nordiskt samarbete. Resultetet avberedningens arbete skaU redovisas . DelrapporteringarskaU göras och . Forskningoch utvecklingsarbete om den ideella sektorn Detfinns ett starkt behov av att utveckla forskningen kring den ideella sektom.Ökad kunskap behövs om bl.a. de områden där de IdeeUa rörelsema kan kompletterastetens, landstingens och kommunemas arbete. Forskningen kan vidare gevärdefuUa bidrag om föreningarnas roU i samhäUet. FöreningsUvet som Uvsformreser också intressante frågestäUningar. Mot den här bakgmnden har regeringengett Beredningen för främjande av den ideella sektom i uppdrag att utarbetaett forskningsprogram om den ideella sektom. En utgångspunkt är artforskningsprojekt med mångvetenskapUg inriktning skaU stimuleras. Regeringen har vidare beslutet att ekonomisktstödja ett svenskt deltogande i en intemationeUt jämförande studie om denideeUa sektom. Det är en forskargmpp vid i somdeltar i ett forskningsprojekt initierat av i . Iprojektet behandlas bl.a. medlemmamas funktion i organisationema och stotensroU för utvecklingen av den ideeUa sektom. För att få bättre kunskap om den ideeUa sektom hardärutöver olika studier uiitierafs. kommer en feUstudie att redovisasom ideeUa föreningars engagemang i tre kommuner och ett landsting. Studiengenomförs i samarbete med och Landstingsförbundet.Vidare kommer Stotistiska centralbyrån i samarbete med CivUdepartementet attpubUcera en smdie av föreningsUvet i . Regeringen avser även att geStatskontoret i uppdrag att genomföra en undersökning av olika samhäUssektorersmöjUgheter att öka den ideeUa sektoms engagemang i förvalmingen och attidentifiera verksamhetens samhäUsekonomiska effekter. I undersökningen skalläven frågan om etebleringar av frivUUgcentraler i landet behandlas. Stoten,landstingen och kommunema stöder föreningsUvets verksamhet med ekonomiskabidrag men också på annat sätt, t.ex. genom att upp-låto lokaler. Det stotUgastödet finns under flera huvudtitiar i stotsbudgeten. Exempel är stöd tiUidrott, ungdomsverksamhet, handikapporganisationer, humanitära ändamål ochfria ttossamfund. En särskUd uttedare (C 1992:05) har haft i uppdragatt utarbete ett förslag tiU de framtida principer som bör gäUa för stetensbidrag till foUcrörelser och andraideeUa oi-ganisationer. Bidragsuttedrungen över- Prop. 1993/94:100 lämnade iaugusti 1993 betänkandet Organisationemas bidrag (SOU Bil. 14 1993:71).Förslagen innebär bl.a. att roUfördelningen mellan steten och organisationeraagörs tydligare. Det föreslås att organisationemas självständighet stärks genomatt de gmppvis får ansvar för bidragsfördelningen inom respektiveverksamhetsområde. Vidare föreslås att den oUkhet som gäUer meUanidrottsrörelsen och andra organisationer i fråga om sociala avgifter ändras såatt aUa organisationer får arbete på lika villkor. Ett viktigt mål förutredningsarbetet har varit att åstodkomma en större självfinansieringsgradinom föreningsUvet. Bidragsuttedrungen föreslår att avdragsrätt införs vidbeskattning av gåvor tiU ideella organisationer. Betänkandet harremissbehandlats och bereds i CivUdepartementet. Regeringenavser att lägga fram en proposition tiU . En fråga om mervärdesskatt på porto som haraktualiserats i utredningsarbetet har tagits upp i regeringens proposition(1993/94:38) Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m.Regeringen har därvid föreslagit att får i uppdrag att tUlhandahåUaett föreningsporto för ideeUa föreningar. har ställt sig bakomförslaget (bet. 1993/94:TU9 och TUl I, rskr. 1993/94:119). FoUcrörelsemaär för sin verksamhet beroende av främst friviUiga insatser från medlemmamamen även av bidrag från samhäUet samt inkomster från bl.a. lotterier. LotterUagen (1982:1011), som reglerarföreningslotteriema, har setts över av en parlamentariskt sammansatt kommitté.Lotteriuttedrungen (C 1991:01) överlämnade sitt slutbetänkandeVinna eUer försvinna - FoUcrörelsemas lotterier och spel (SOU1992:130). I betänkandet föreslås bl.a. art nya spelformer tiUåts inom ramenför ett folkrörelsedominerat spelföretog, att foUcrörelsema ges möjUghet attanordna lotterier med en större andel penningvinster, att bingoskatten tesbort, att vissa onödiga regler tos bort för att göra lotte-riema attraktivareoch minska kosmadema samt att får en starkare konttoU- ochtillsynsfunktion och byter namn tiU Lotteriinspektionen. Betänkandet harremissbehandlats och bereds i . Regeringenavser att lägga fram en proposition om lotterifrågor tiU underförsto . Deallmänna samlingslokalerna spelar en central roU när det gäUer att utvecklaideeU verksamhet. Det gäller infe minst i fråga om aktiviteter som sker både iföreningsregi och i offentUg regi, t.ex. äldrevård, bibUotek och bamomsorg. Ensatsning på samlingslokaler har under de två gjortsinom ramen för regeringens sttävan att minska Prop. 1993/94:100 arbetslösheten. En särskUd utredare (1993:03) med uppgift attgranska stotens stöd till allmänna samlingslokaler och ttossamfundens lokalerför religiös verksamhet tUUcallades (dir. 1993:65). Uttedaren skaUredovisa altemativa förslag när det gäller stödet . Ett mål är attstödet får en sådan utformning att effektiviteten och måluppfyUelsenförbättras. Utredaren skall lämna sitt förslag . EnskUdasmåföretog och konsumenter bör genom samverkan i ekonomiska föreningar ochandra typer av kooperativa företag kunna bedriva ekonomisk verksamhet pålikvärdiga vUlkor med andra aktörer på marknaden. Nya kooperativa företag harkommit att spela en stor roU i samband med omstmktureringen i kommuner ochlandsting samt i det regionala utvecklingsarbetet. Stoten främjar genomsärskilt stöd utvecklingen av kooperationen i landet bl.a. för att det skaUfinnas en mångfeld av konkurrerande företagsformer. Arbetet bygger i hög gradpå utvecklingen av kooperationen inom EG. Regeringen avser att ge Stetskontoret i uppdrag attutföra samhäUsekonomiska fellstudier av organisationer som vUar på ideeU eUerkooperativ gmnd. Studiema skaU bl.a. avse de olika kooperativa företog somibland går under beteckningen nykooperation. Regeringen har vidare beslutot omekonomiskt stöd till ett ekonomi i . Lokala kooperativa utvecklingscentmm fungerar imånga feU som spjutspetsar för kooperativt utvecklingsarbete på det regionalaoch lokala planet. Stetens ekonomiska stöd ges i huvudsak som ett bidrag föratt kunna ge gratis information och rådgivning tiU dem som vUI starte nyakooperativa företag. De lokala utvecklingscentmmens verksamhet finansierasfömtom av det stetUga stödet genom medlemsavgifter från de etebleradekooperativa företegen och ofte också från kommuner, landsting, länsstyrelser,enskilda människor och genom oUka typer av uppdragsersättning. Erferenhetemavisar att den kooperativa utvecklingen blomstrar där det finns Uvaktiga ochväl fiingerande lokala kooperativa utvecklingscentmm.