prop · GH03218 · 1993-12-31 00:00:00 — Föratomde personella resurser som konununema bör tillföras krävs msatser förutbildnmg, handledmng och metodstöd till personal. En viktigföratsättmng för att de föreslagna förändringarna skall kunna få avsedd effektär att den personal som berörs har goda kimskaper om syftet med reformen. Deförslag som vi presenterar i denna proposition kommer att beröra ett stortantal anställda i olUca verksamheter, såväl i den direkta verksamheten som påolika lednmgsnivåer. Vi anser att de personalkategorier som direkt ellermdirekt arbetar med vård, stöd och service till långvarigt psykiskt störda börges erforderliga utbildningsin- satser.Tillgången till engagerad och kuniug personal är enligt vår mening Prop.1993/94:218 avgörande för vilka levnadsförhållanden som långvarigt ochallvarligt psykiskt störda kan erbjudas. Vihar tidigare i detta avsnitt betonat att landstmgens medicmska ansvar kvarståräven efter det att den långvarigt psykiskt störde har bedömts vara medicmsktfärdigbehandlad inom den slutna psykiatriska vården och har sitt boende ordnati t.ex. kommunalt grappboende. Det är enligt vår menmg vflctigt attkvalificerade psykiatriska insatser från samordnas med olikasociala insatser från kommunen. Regeringen anser att även den psykiatriskaöppenvården måste utveckla sina arbetsmetoder för att kunna ge adekvat vård ochstöd till de långvarigt psykiskt störda som fmns mom kommunens boendeformer. Inommånga psykiatrisektorer pågår arbete med att utveckla s.k. mobila akutteam medpsykiatrisk kompetens. Dessa team har möjlighet att ge akuta insatser ipatientens bostad, Regermgen anser att detta stöd från psykiatrin är en vUctigföratsättning för att kommunema i praktiken skall kunna ge de långvarigtpsykiskt störda en bättre livssimation. Den pågående utvecklingen mot merflexibla och utåtriktade arbetsformer bör enligt vår mening stimuleras ochpåskyndas. En annan vUctig föratsättning för att kommunerna skall kunna ge adekvatstöd m,m, till de psykiskt störda är att psykiatrin i erforderlig utsträckrungkan svara för konsult-msatser, handlednmg och metodstöd till kommunenspersonal, Regermgenanser att ett särskilt statligt bidrag bör lämnas för de ökade kostnader somunder en period kan uppkomma till följd av omstrukmreringen ochvidareutvecklmgen av och psykiatrms arbetsformer. Vi villframhålla att bidraget inte skall lämnas till löpande driftskostnader utan attdet bör användas till att stimulera och påskynda förändrmgar iverksamhetsmnehåll och arbetsorgamsation. Bidragetbör uppgå till totalt och utgå från och med den 1 januari1995 tUl och med , Medlenskall fördelas efter antalet uivånare i landstingsområdet och utbetalas tillkommuner och landsting. För att erhålla de anvisade medlen skall landsting ochkommuner ha kommit överens om hur den ekonomiska regleringen bör ske och omvilka landstingskommunala verksamheter med socialt innehåll som bör föras övertill kommunerna. För att erhålla medel från statsbidraget skall landsting ochkommuner redovisa en särskild plan för hur begärda medel skall umyttjas, 1 denav landstmg och kommuner gemensamt upprättade planen skall vidare framgå hur debegärda medlen skall fördelas mellan respektive huvudman. Dessutom skallhuvudmännen ange hur utvärdering av medelsutnyttjandet skall ske. Beslutom utbetalning av ekonomiska medel fattas av efter det attinkomna avtal från landsting och kommuner har granskats och godkänts. om imiktning och administration av bidraget kommer att beslutas avregermgen och redovisas i reglermgsbrevet för /95, 14.4Stimulansbidrag till byggande av gruppbostäder och andra alternativa boendeformer Regeringensförslag: Av det stimulansbidrag till anorcmande av grappbostäder och andraalteraativa boendeformer som beslutade om i samband med den s.k.Ädelreformen skall från och med /95förbehållas långvarigt psykiskt störda. Medlen anvisas under anslagetStimulansbidrag mom äldreomsorgen inom en total ram av . Psykiatriutredningensförslag: Utredningen betonar boendefrågornas betydelse för de psykiskt stördaoch hänvisar till att de som omfattas av LSS har rätt till en mdividuelltanpassad bostad. Man föreslår att de psykiskt stördas bostadsbehov särskiltskall uppmärksammas i kommunemas bostadsförsörjnmgsplanering. Som underlag fördenna planering skall regelbundna inventeringar göras av inneliggandepatienters boende-behov och av motsvarande behov hos dem med långvarigapsykiska störningar som bor i kommunen. Utredningenföreslår också att reglema i förordmngen om tillfälligt statsbidrag tillanordnande av grappbostäder och andra altemativa boendeformer (SFS 1991:1280)samt tillämpningsföreskrifter bättre bör anpassas efterpsykiskt stördas särskilda boendebehov. Vidare menar utredmngenatt och gemensamt bör få i uppdrag att följa upperfarenheter av utvecklingen av olUca boendeformer och olika boendestöd tillpsykiskt störda liksom reglerna för utnyttjande av bostadsanpassningsbidragutifrån psykiskt stördas SärskUda behov. Remissinstanserna:Remissinstanserna instämmer i regel i bedömnmgen av att det behövs enförbättrmg vad gäller psykiskt stördas boende. De understryker behovet avsamordning eller ekonomiska resurser vad gäller stöd i boendet m.m. Någraremissinstanser menar att de nuvarande resursema sannolikt skulle varatillräckliga om de samordnades och kunde användas mer effektivt för grappenpsykiskt störda. Skälen för regeringensförslag: Målet för bostadspolitiken är att hela befolkningen skall beredasbostäder av god kvalitet till skäliga kostnader. Också personer medfunktionshmder har rätt till en bostad där frflieten och integriteten ärskyddad och där han kan få sina behov av stöd och service i den dagligalivsföringen tillgodosedda. Detta gäller således även personer med långvarigaoch allvarliga psykiska störningar. Grappboende är ett avflera boendealternativ som har tillkommit för att erbjuda god tillgång tillpersonal och den trygghet, tillsyn och stimulans som många äldre ochfunktionshindrade behöver. Det fmns lång erfarenhet av grappboende som alternativtill institutionsvård för personer med utvecklingsstömmg. Boendeformen harunder den senaste tioårsperioden också framgångsrikt erbjudits äldre personer,framför allt dem med åldersdemens, ochi viss mån även fysiskt och psykiskt funk- Prop, 1993/94:218tionshindrade. Föratt ytterligare stimulera utvecklingen och påskynda utbyggnaden avgrappbostäder och andra altemativa boendeformer för äldre och handikappadebeslutade i samband med Ädelreformen att lämna statsbidrag medsammanlagt för sådana enheter som färdigställs under åren1991 - 1995 (prop. 1990/91:150 bfl. 1:3, bet. 1990/91 :SoU25, rskr.1990/91:384). De personer som avsågs var åldersdementa och andra äldrelångtidssjuka personer, fysiskt handikappade, psykiskt långtidssjuka samt depersoner som angavs i 1 § omsorgslagen. Bidraget uppgår till 500 000 kronorper grappboendeenhet och lämnas emigt reglerna i förordmngen (1991:1280) omtillfälligt statsbidrag till anordnande av grappbostäder och andra alteraativaboendeformer. Idetta sammanhang beslutade vidare att statsbidrag för viss ombyggnadav sjukhem m.m. skulle lämnas inom en sammanlagd ram om I miljard kronorfr.o.m. /93 t.o.m. /97. Bidrag ges med 50 0(X)kronor per tillkommande enkelram eller nyproducerad äldrebostad och lämnasenligt reglema i förordningen (1991:1281) om tiUfäUigt statsbidrag för vissombyggnad av sjukhem m.m. Frånoch med innevarande budgetår, 1993/94, har medel för dessa ändamål anvisatsunder anslaget Stimulansbidrag inom äldreomsorgen. Från detta anslag utbetalasockså bidrag till kommunerna för kostnader för medicmskt färdigbehandlade inomsomatisk akutsjukvård och geriatrisk vård. Förart åstadkomma en mer flexibel användning av de medel som avser bidrag tillbyggande av grappbostäder och andra alternativa boendeformer samt bidrag tUlviss ombyggnad av sjukhem m.m. har regeringen i årets budgetpropositionföreslagU (prop. 1993/94:100 bil. 6) art medlen anslagsmässigt ochtidsmässigt samordnas inom en total ram om . Medlenhar föreslagits anvisade på ett reservationsanslag. Socialstyrelseninformerar regeringen om hur bidragen utnyttjats. Av den senasterapporten till särskilda boendeformer(Ädel-utvärderingen 93:3) framgår att det beviljades statligastimulansbidrag till 749 grappboendeenheter med 5 146 lägenheter ochytterligare 2 120 lägenheter i särskilda boendeformer. Dessutom lämnadesstimulansbidrag för 316 nya enbäddsram i sjukhem, sammanlagt 7 582lägenheter/ram. Avde beviljade ansökningama avsåg bostäder för personer med åldersdemens, psykiskt långtidssjuka, personer med fysiska fimktionshinder och 27 %personer med utvecklingsstörning. Intressetför stimulansbidraget är stort och ökande. år 1993var antalet ansökningar lika stort som . Med anlecUimg av attde medel som anvisats för bidrag till byggande av grappbostäder ochandra alternativa boendeformer i mycket rmga omfattning kommit långvarigt ochallvarligt psykiskt störda till del -av det totala antalet ansökningar om bidrag till Prop.1993/94:218 grappboende gäller denna målgrapp - anser regeringen att det ärangeläget att viss del av anvisade medel förbehålls denna grapp. Vi föreslårdärför att av medlen under anslaget stimulansbidrag momäldreomsorgen fr.o.m. /95 reserveras för långvarigt ochallvarligt psykiskt sjuka. Bidrag lämnas i huvudsak enligt nuvarande regler iförordmngen (1991:1280) om tUlfälligt statsbidrag till anordnande avgrappbostäder och andra altemativa boendeformer. proposition som behandlade utformningen av stimulansbidragen (prop. 1990/91:150bU. 1:3) uttalade regermgen bl.a. att altemativa boendeformer för psykisktsjuka och fysiskt handflcappade måste planeras flexibelt utifrån de enskildamänniskomas behov. Vidare sas att samma regler bör gälla när stimulansbidraglämnas tiU gemensamma boendeformer för psykiskt och fysiskt handikappade somtiU andra grappbostäder. I förordningen 1991:1280 hänvisas bl.a. tiU de reglersom gäller för statlig bostadsbyggnadssubvention och till plan- och bygglagen.Bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende. Deskall också vara tillgängliga och lämpliga för sitt ändamål. Avsteg från kravenhar i viss mån gjorts för grappbostäder avsedda för personer med åldersdemens.Riksdagen har i detta fall ansett att kravet på kokmöjligheter mte behöver varauppfyllt. Grundkravet på en egen bostad med privat hygienutrymme står dock fastoch har inte ifrågasatts. Vianser att de särskilda statliga bidragen som syftar till att stimulera enönskvärd utbyggnad av grappbostäder och andra altemativa boendeformer börfölja gällande grundregler. Framför aUt i ett mer långsUctigt ochsamhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att man vid nyproduktionupprättiiåller de mål som gäller för den sociala bostadspolitflcen. Samtidigtfinns det ett stort och akut behov av tillgång till kollektiva boendeformer medväl utvecklat stöd i boendet för personer med långvariga och allvarligapsykiska stömmgar. Det fmns också möjligheter att för dessa personer ordna ettsådant kollektivt boende i det redan befintliga bostadsbeståndet, t.ex. ledigalägenheter och villor utan att det krävs några mer omfattande förändrmgar idessa bostäders fysiska utformning. För många långvarigt och allvarligtpsykiskt störda är inte deras funktionsnedsättningar av den arten att det iförsta hand är bostadens fysiska utformning som inskränker deras möjligheteratt leva ett aktivt liv tillsammans med andra. Snarare är det främst en frågaom stödmsatsernas utformmng och möjligheterna för psykiskt störda att självaaktivt påverka sina boendeförhållanden. Det finns inget som hindrarkommunema att tillhandahålla denna form av boendealternativ, men något statligtstimulansbidrag lämnas då inte. Psykiatriutredmngenmenar att statliga stimulansbidrag borde kunna lämnas även vid alternativaboendeformer av detta slag. Regeringen har förståelse för detta utredningensställningstagande inte minst mot bakgrund av de stora icke tillgodoseddabehoven av lämpliga alteraativa boendeformer för denna grapp. Psykiskt stördasegna organisationer och anhörigorganisationer har också framhållit att detfrämst är en fråga om boendestödets utformning som är det centrala viddiskussionerna om vad somär en god bostad för långvarigt och allvarligt psykiskt störda. För Prop.1993/94:218 mångaav dem är det ett värde i sig att dela bostad med någon eller några Motdenna bakgrand anser regermgen att det finns skäl att göra sådana förändringari de gällande reglema för stimulansbidraget att det i viss utsträckning kananvändas för att stimulera boendestödet i de fall det redan befmtligabostadsbeståndet utnyttjas för att tillskapa alternativa boendeformer förlångvarigt och allvarligt psykiskt störda. Det avgörande för att så skall kunnaske är att de personer som berörs själva väljer ett sådant kollektivt boendesom innebär en mer nära samvaro med en eller flera personer i sådana bostädersom i och för sig är fullvärdiga bostäder. Denna form av stimulansbidrag börvara lägre än det som lämnas enligt nuvarande regler i förordningen (1991:1280)om tUlfälligt statsbidrag tUl anordnande av grappbostäder och andra altemativaboendeformer. Statligt stimulansbidrag bör länmas med per enhetsom stöd för att utveckla innehållet i boendestödet. Tidigareerfarenheter av statiiga stimulansbidrag visar att dessa har en starkt Styrandeeffekt. Detta innebär ofta att ansökningar om sådana medel ligger så nära enmmimmivå som möjligt. Vi vill därför framhålla vUcten av att grundkraven på enbostad avsedd för permanent bruk och självständigt boende ligger fast vidnyproduktion och att sådan måste stimuleras. Detfmns ca 50 000 lediga bostäder i landet. Men detta motsvararbara av hela bostadsbeståndet. En sådan liten reserv kommer att vara heltotillräcklig när högre tillväxt i ekonomm leder till omflyttningar. I de falldenna reserv kan utnyttjas för att tillgodose långvarigt och allvarligtpsykiskt stördas bostadsbehov kommer det dock knappast att vara tillräckligtför att tUlgodose dessa behov fullt ut. Nya och mer långsiktiga altemativ måstedärför tillskapas. Vivill också starkt framhålla att en mer flexibel anvandnmg av stimulansbidragetinom äldreomsorgen mte innebär ett principiellt avsteg från de bostadspolitiskamålen när det gäller långvarigt och allvarligt psykiskt störda personer. Dessamål gäller även fortsättningsvis alla - oavsett typ av funktionshmder. Rehabiliteringsmsatsernaför långvarigt och allvarligt psykiskt sjuka syftar bl.a. till att öka derassjälvständighet och oberoende. Om detta arbete är framgångsrikt kommersannolUct också kraven och förvänt-mngama på ett boende som ger möjlighetertill integritet och självbestämmande att öka. Erfarenheter avrehabiliteringsinsatser visar även att dessa ger bäst och mest varaktigtresultat om de sker i hemmiljö och i den permanenta bostaden. Vi anser därföratt minst 3(X) av de sammanlagt 900 miljonerna som skallförbehållas långvarigt och allvarligt psykiskt störda bör användas förstimulansbidrag enligt de nuvarande bestämmelsema i förordningen 1991:1280 omtillfälligt statsbidrag till anordnande av grappbostäder och andra altemativaboendeformer. 7Riksdagen 1993/94. harockså föreslagit att kommunerna särskflt skall uppmärksamma psykiskt stördasbostadsbehov i sin bostadsförsörjningsplanering samt att ochBoverket gemensamt får i uppdrag att följa upp erfarenheterna av utvecklingenav olika boendeformer och olika boendestöd till psykiskt störda. Enligt vårmening är de åtgärder som vi i övrigt föreslår i denna proposition tillräckligaför att psykiskt stördas behov skall uppmärksammas på motsvarande sätt somgäller för andra utsatta grapper i kommunernas bostadsförsörj-ningsplanering.Vi vill också erima om att redan har i uppdrag att mom ramenför Ädel-uppföljningen även följa upp utvecklmgen av altemativa boendeformerför långvarigt psykiskt störda. 14.5 Uppföljning, utvärdering och tillsyn Regeringensbedömning: bör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera bl.a.resultatet av de åtgärder som föreslås i denna proposition. I uppdraget böräven ingå att följa upp och utvärdera tillämpningen av de bestämmelser i övrigtsom reglerar vård, stöd och service till psykiskt störda. Socialstyrelsensuppdrag skall - i de fall annat mte anges - slutrapporteras tillSocialdepartementet . skall mom ramen försitt arbete med folkhälsorapportema även uppmärksamma orsaker till psykiskohälsa och de psykiskt stördas simation. () bör ges i uppdrag att analysera effektiviteten i tillsynen av vård, stödoch service till psykiskt störda. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtsamordningen mellan och länsstyrelsemas tfllsynsverksamhet. Vianser att bör avsättas för dessa uppdrag. Psykiatriutredningensförslag: Psykiatriutrednmgen föreslår att ges i uppdrag attsärskilt följa upp hur den föreslagna lagstiftningen efterlevs samt att iarbetet med folkhälsorapportema särskilt uppmärksamma psykiskt stördassimation. av medicinsk metodik (SBU) bör fåhuvudansvaret för flerveten-skaplig utvärdermg av metoder för arbete medpsykiskt störda i samverkan med och . Remissinstanserna: Endastett fåtal remissinstanser har haft synpunkter på utrednmgens förslag tilluppföljning och utvärdering. Skälenför regeringens bedömning: Vihar i avsnitten fem och sex länmat förslag om förändringar i socialtjänstiagen(SoL) och i lagen om kommunemas betalningsansvar för viss hälso-och sjukvård för att effektivisera vård, stöd och service till bl.a. Prop. 1993/94:218 långvarigt psykiskt störda. Vi har även föreslagit attförsöksverksamhet bör genomföras med personligt ombud för personer medlångvarig och allvarlig psykisk stöming. Regeringenhar också lämnat förslag som syftar till att bl.a. förbättra vård och stöd tillpsykiskt störda missbrukare samt öka tillgången till psykoterapi. Regermgen hardessutom föreslagit att särskilda ekonomiska resurser skall avsättas för attförbättra kamrat- och anhörigstödet, förstärka samverkansformema mellansocialtjänst och psykiatri samt att redan beslutade medel för att stimulerautbyggnaden av grappbostäder och andra altemativa boendeformer för psykisktstörda förbehålls verksamheter som avser psykiskt störda. Regeruigenavser att ge i uppdrag att följa upp och utvärdera bl.a. deåtgärder som vi föreslår i denna proposition. I uppdraget bör även mgå attfölja upp och utvärdera tillämpnmgen av de bestämmelser i övrigt som reglerarvård, stöd och service till psykiskt störda. Uppdraget till börenligt vår mening inrflctas mot följande områden: *tillämpnmg av SoL när detgäller stöd och service till psykiskt störda (avsnitt 5.1) *tUlämpning av LSS med avseendepå svårt funktionshmdrade psykiskt störda (avsnitt 5.2) *utvärdermg av försöksverksamhetmed personligt ombud (avsnitt 5.3) *uppföljmng och utvärdering avkommunemas betalmngsansvar för långvarigt psykiskt störda (avsnitt 6) *uppföljning och utvärdering avförsöksverksamheter avseende psykiskt störda missbrukare (avsnitt 11.2) *uppföljning av effektema av destatliga stimulansbidragen samt en bedömning av hur samhällets kostnader förvård, stöd och service utvecklas och fördelas på olflca huvudmän (avsnitt14.5) Socialstyrelsensuppdrag skall - i de fall annat mte anges - slutrapporteras tillSocialdepartementet , Uppdraget skall delrapporterasärligen med början , Regermgenanser att effektema av förslaget om kommunalt betalnmgsansvar för vissalångvarigt psykiskt störda bör uppmärksammas särskilt mom ramen förSocialstyrelsens arbete. Vi anser att denna del av uppföljnmgen bör inriktasmot en analys av samhällets kosmader för vård, stöd och service till psykisktstörda. 1 detta sammanhang bör analyseras hur stor andel av de totala kosmademaför vård, stöd och service till psykiskt störda som olika huvdmän svarar för.Vidare bör kommuneraas arbete med att utveckla sma verksamheter för psykisktstörda belysas. I detta sammanhang bör även psykiatrms arbete med att förändraarbetsformerna samt att omstrukmrera verksamheten tas upp. Uppföljningen avkommimemas betalnmgsansvar bör ske från såväl verksamhetsmässiga som ekonomiskautgångspunkter. Iuppdraget bör även ingå att analysera tillämpningen av de bestämmelser ibetalningsansvarslagen som gäller psykiskt störda. bör iarbetet med folkhälsorapportema särskilt uppmärksamma psykiskt stördassimation. Det är i detta sammanhang väsentligt att styrelsen beskriver deförhållanden som kan förorsaka psykiska störningar, 1 avsnitt sju har viföreslagit att det bör genomföras en översyn och analys av innehåll ochkvalitet i den psykiatriska vården. bör ges i uppdrag attgenomföra den nämnda översynen. Uppdraget skall slutrapporteras senast den 1mars 1997. Vi anser att bör avsättas för detta ändamål. Somvi har framhållit finns det brister i vissa bestämmelser somsyftar tUl att bl.a. tillförsäkra psykiskt störda goda levnadsvillkor. Det äribland svårt att identifiera vilket organ som är ansvarigt för att psykiskt stördafår de insatser som de behöver för att kunna leva på samma villkor som andramänmskor. Vi har mot bl.a, denna bakgrand lämnat ett antal förslag som skallskapa bättre föratsättningar för att även denna grapp skall kunna ta del avsamhällets välfärd. Vi vill i detta sammanhangframhålla att ramlagar såsom SoL och hälso-och sjukvårdslagen måste åtföljas aven effektiv och samordnad tillsynsverksamhet för att kunna fungera väl. Ominte denna tillsyn genomförs i tillräcklig omfattnmg försämras föratsätmmgamaför att intentionema bakom lagstiftningen skall kunna uppfyllas fullt ut. Vivill betona att det är väsentligt att tillsynen av psykiatrin och de socialainsatsema för psykiskt störda sker samordnat. Regeringen avser att geRRV i uppdrag att analysera effektiviteten i tillsynen av vård, stöd ochservice till psykiskt störda. Om RRV finner att det finns brister bör verketföreslå vilka åtgärder som bör vidtas för att tillsynen när det gäller vård,stöd och service till psykiskt störda skall kunna förbättras. Iutredningsarbetet bör särskild uppmärksamhet ägnas åt samordmngen mellanSocialstyrelsens och länsstyrelsemas tillsynsverksamhet. 14.6 Stöd till det psykiatriska utvecklingsarbetet iÖsteuropa Regeringensförslag: 1 syfte att stimulera den psykiatriska utvecklmgen i anserregeringen att särskilda tidsbegränsade medel skall anslås. Dessa bör delskunna kanaliseras genom multinationella organisationer, främst WHO, men ocksåför bilateralt samarbete inom ramen för bl.a. Hälso- och sjukvårdens (). Mot denna bakgrand föreslår regeringen att avsättsårligen som stöd till det psykiatriska utvecklingsarbeteti . Skälen för regeringensförslag: 1 samband med de dramatiska omvälv- Prop. 1993/94:218 ningar sominleddes i , väcktes ett starktintresse från enskilda, kommunala och statliga organisationer att etablera ettsamarbete med dessa länder och stödja dem i utvecklingen av olika verksamheter.Detta gällde bl.a. hälso- och sjukvården. Eftersom de humanitära hjälpbehovenvar mycket stora fick de svenska msatsema inledningsvis framför allt karaktärav katastrofbistånd. Frånstatens sida fastställdes ett treårigt program för samarbete med Central- ochÖsteuropa, ImUrtningen av detta samarbete är att stödja upprättande ochkonsolidering av demokratins och rättsstatens mstimtioner, att stödjaåterinförandet av en fungerande marknadsekonomi, att stödja åtgärder för attförbättra miljön, särskilt i , samt att bistå de baltiska staterna attbefästa sm nationella suveränitet. Nusnart har i en utvärdering av bidragen till enskildaorgamsationers samarbete med , som genomförts av ambassadörenKurt , konstaterats att det i dessa länder -givetvis med undantag försvårt sargade delar av - har inträtt en viss normalisermg ätmmstone i såmåtto att behovet av katastrofbistånd minskat. Övergången till marknadsekonomihar dock inte kuimat göras utan starka sociala påfrestningar. Den materiellanöden är på många håll också alltjämt stor. Inte minst på hälso- ochsjukvårdens område krävs därför msatser av biståndskaraktär, framhållerutredaren.