prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Bistånd genom enskilda organisationer Ettinindre antal enskilda organisationer har verksamhet i . Den största ärSCC/Utan Gränser, som stöder den zambiska kooperationen. GenomSwedecorp lämnas bl.a. stöd tiU ett program för utveckling av små och medelstoraföretag. Programmet, som omfattar 19 företag, syftar tUl att öka de zambiskaföretagens konkurrenskraft genom samarbete med svenska företag i samma branch.Programmet har givit goda resultat. är delägare i ZAMSEED, ettsamriskföretag som producerar och distribuerar utsäde tUl zambiska bönder. ZambiatiUhör inte de länder som Sarec har bUateralt forskningssamarbete med. Via enmultilateral organisation stöder emeUertid Sarec jordbruks- och skogs-forskiungi . Sarec stöder även ett intemationeUt forskningsprogram om aids därZambia ingår. Underbudgetåret deltog 26 zambier i kurser anordnade av BITS. SvenskaIristitutet arrangerade under budgetåret studiebesök i för zambiskaparlamentariker och den zambiska lokalvalskommissionen för studier av och svenskt valsystem. Godaregn har möjliggjort en återhämtning efter förra årets svåra torlca.Optimistiska bedömare tror på en blygsam tillväxt . biståndomfattar bland annat landets vaccinationsprogram som startades . Målet äratt vaccinera alla bam mot de vanligaste barnsjukdorrtarna. Detsvenska stödet bidrog även till genomförandet av folkräkning. Yta.......................................... (1991) Befolkningstilläxt/år.................... 10,3nnllj. Befolkningstillväxt/år...................... 3,(1991) Förväntad medellivslängd vid födseln Dödlighet, barn .............. 3,(1990) BNI/invånare.............................. (1992) Totaltbistånd, andel av BNI........... 6, Skuldtjänstkvot............................... (1992) Ekonomi, politik ocli samiiälle Svårtorka -1992 tvingade regeringen i att importera storamängder Uvsmedel vilket spädde på budgetunderskottet och urholkade betalningsbalansen.I slutet av 1992 var den ekonomiska situationen krisartad; BNP föU ochprodiUctionen inom jordbmkssek-tom gick ned med . Höginflation och ett högt ränteläge höU tiUbaka investeringsvUjan inomnäringsUvet. Goda regn november-aprU 1992 - 93 möjUggjordeemeUertid en återhämtning inom jordbrukssektorn som i sin tur bidragit tUl enviss förbättring av ekonomin. Inflationen har iiunskat och ränteläget sänkts.Optimistiska bedömare ttor på en blygsam tiUväxt . ekononubaseras huvudsakUgen på jordbruk, gruv- och tiUverkningsin-dusfri.Infrastrukturen, som är väl utbyggd, får anses vara en av de bästa blandländema söder om . inledde regeringen ett femårigt ekonomisktreformprogram som utarbetats i nära samarbete med VärldsbarU Detstörsta ekonomiska och poUtiska problemet är den mycket höga och ständigtökande arbetslösheten, som uppskattas tiU nunst . NäringsUvet, jordbrukssektornoch den offentUga sektom kan inte inom en rimUg tid, med bibehållen balans istatsfinansema, expandera i sådan takt att den snabbt växande befolkningen kanerbjudas sysselsättning och löner så att levnadsstandarden kan höjas.Arbetslösheten påverkar redan den iiui-kespoUtiska situationen. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Totalt (1991)........................ 38,3 Bistånd från , utbetalningar /93,micr SIDA total.......................... 378,5 (inklusive ) 5,5 ganom expropriering av privatägd jordbruksmark - som huvudsakUgen ägs av vita- för omfördelning tUl småbönder, är således högaktueU och kan förväntas såförbU fram tUl de planerade parlaments-och presidentvalen . Det statsbärandepartiet (PF) har 147 av de 150 platserna i parlamentet.Valdeltagandet vid fyllnadsvalen /93 har varit mycket lågt. DenpoUtiska oppositionen är svag men försök görs tUl samling inför de kommande valen. Zimbabwehar en centtal och stark stäUning i regionen. FörhåUandet tUl Sydafrikaomprövas i takt med att den poUtiska situationen där förändras. PresidentMugabe har bidragit i fredsansttängningama i flera av grannländema. Mänskligarättigheter, demokrati. Rättssäkerhetenär tiUfredsstäUande även om ensldlda faU av övergrepp förekommer. Flerafrispråkiga oppositioristidning-ar ges ut, och i etermedierna förekommerutfrågningar och debattprogram i oUka ämnen.Dödssttaff utdöms för mord och landsförräderi men har inte verkstäUts sedan1988. Frågan om dödssttaffet är tmder debatt. Många zimbabwier, bl.a. lantarbetarepå storjordbruken saknar kom-mtmal rösttätt. Kvirman är erdigt lag jämstäUd medmannen men utsätts ofta i praktiken för diskriminering. Organisationer förmänskUga rättigheter tiUåts verka fritt. är en flerpartistat, med ca10 poUtiska partier. IMilitärutgifter, hotbild och väpnade konflikter Ibudgeten /94 presenterades en nomineU ökning av försvarsutgiftema med14 %, ttots att trupp i Mogambique kunnat dras tiUbaka. Ökiungenmotiveras främst av att tidigare ingångna långsiktiga leveransavtal bUvitdyrare på grund av den kraftiga nedskrivningen av zimbabwedoUam under senareår. Försvarsbudgeten utgör därmed av statens löpande utgUter. Biståndet - givare och administration Storbritannienär den största bUaterala givaren i absoluta tal. Därefter följer ,och . De stora multUaterala givama är EG, ochAfrikanska . har en väl fungerande statsapparat medförhåUandevis välutbUdade tjänstemän. Kapaciteten att ta emot biståndet är god,kanske delvis på grund av att det endast utgör en begränsad del avstatsbudgeten, . Attbidra till ekonomisk och social utjämning har sedan självständigheten varitmålet med biståndet tiU Zunbabwe. TUlväxtmålet har fått ökad betydelse sedanZimbabwe, i nära samarbete med , irUedde sitt ekonomiskareformprogram i riktning mot marknadsekonomi 1991. Biståndet genom SIDA dominerar, men även BITS,Sarec och samarbetar med . Totalt betalades 396,8 niUjonerkronor ut /93. Ett antal svenska ei\skUda organisationer verkar i landet. Desenaste överläggningama ägde rum i jimi 1992 då bl.a. ett samarbetsavtal för1992/93 -1993/94 undertecknades. Biståndet är koncentterat tiU hälsa, undervisning,förvaltrung och ttansporter. Utbetal-rungstakten är hög. Syftetmed stödet är att bidra tUl att förbättra hälsan för eftersatta och fattiga pålandsbygden, med särskUd inriktning på kvinnor och bam. SIDA stöder bl.a. Zimbabwesvaccinationsprogram som inleddes . Målet är att aUa bam imder ilandet skaU vaccineras mot de sex vanUgaste barnsjukdomarna. SIDA har stöttprogrammet sedan starten med nästan aUt vaccin, en större del avttansportflottan och hela utrustningen, som levererats av Electtolux. TUlprogrammet som når av bamen, har avsatts 60 mUjon kr. Istödet ingår även bl.a. insatser för sexueU och reproduktiv hälsa samt omgivningshygien. Måletär att uppnå grundläggande utbUdning tUl aUa och förbätttad kvaUtet på undervisningen,bl.a. genom fler kvalificerade lärare på landsbygden. Medlen är bl.a.upprustning av skolor, byggande av bostä- Odlingi Masase i södra , ett projekt för hjälp till självhjälp där kvinnornahar en framträdande roll. Foto: , Bazaar. derför lärare och bidrag tiU produktion och distribution av läromedel tUl skolorpå landsbygden. Antalet deUnsatser konuner att minskas. Programmetger stöd tiU uppbyggnad av håUbar kapacitet för administtativa och ekonomiskareformprogram som pågår på StatUg och ruva. Den offentUga och privataförvaltrungen har nämUgen vuxit kraftigt sedan självständigheten. Stödet haräven bidragit tUl genomförandet av folkräkning. Stödetomfattar byggande, upprustning och underhåU av lågkostnadsvägar på landsbygden.Det omfattar även tekniskt biståndtiU övergripande och sttategiska områden som kunskapsutveckling, institutionsförstärkningoch mUjö. Stödetges i syfte att stödja det ekonomiska reformprogrammet i riktning mot marknadsekonomigenom att landet tillförs utländsk valuta. Villkoret för stödet är att Zimbabweföljer den poUtik som anges i det ekonomiska reformprogranunet. Stödet ges tiUdet marknadsbaserade systemet för valutafördelning, OGIL. Systemet används avden privata sektom och i något enstaka faU av statUga verk. Den klara förbättringeni utbetalningsgrad jämfört med /92 beror främst på att OGfl. nu fimgeraroch att utbetalningar av importstödet därför kommit igång. Personal-och konsultfonden är av begränsad omfattning. Den används för utbUdrung ochseminarier inom statsförvaltrUngen samt studier och uttedningar inom denprivata och statUga sektom. Studierna rör bl. a. förslag tUl Uberalisering avjordbrukspriser och marknadsföring. Bistånd genom SIDA, mkr Utbetalt 1992/93 Planerat 1993/94 Beslut om betalningsbalansstöd pl< . utbetalas7,3 mUjoner kronor, varav den största delen går tUl UMCEF:s utbUd-ningsinsatserom aids. Bistånd genom enskilda organisationer IZimbabwe verkar omkring 20 svenska enskUda orgaiusationer, bl. a. Afrikagruppemaoch . Sammanlagt betalades 22,3 nuljoner kronor ut i projektbidragunder budgetåret. De flesta projekt rör naturbnUc, undervisning eUer hälsovård. Denstörsta delen av katasttofbiståndet om 22,3 mUjoner kronor gick tiUtilläggskost för bam. Resten har gått tUl import av mat och stöd tUlmocambUdska flyktingar. Inom landramen omfördelades 10 mUjoner kronor tUlinsatser mot den svåra torkan 1992. ZimbabwetiUdelades betalningsbalansstöd om 40 mUjoner kronor /92 och 50mUjoner kronor /93 varav 79,8 mUjoner kronor betalades ut imderbudgetåret. Zimbabwefår indirekt och direkt del av svenska bidrag tiU Southem African DevelopmentCommunity, SADC, dels på ttansport- och teleområdet, dels genom upprustningenav den viktiga ttansport-leden genom i . Zimbabwehar hittiUs fått 538 mUjoner kronor i u-krediter och därtiU 188 mUjoner kronori gåvoelement. Kreditema har bl.a. gått tUl ett oljelagringsprojekt och ettdrift- ledningssystem.Under budgetåret beviljades en utvecklingskredit om 93 mUjoner kronor och 28mUjoner kronor i gåvoelement tUl upprustning av ett värmekraftverk. BITS ficktillsammans med 5 mUjoner kronor extta för budgetåret i syfte attbygga upp ett bredare samarbete med . BITS beslutade om insatser inomdet tekniska samarbetet, bl.a. hantering av industtieUt avfaU och en plan förutveckling av ett flygtrafiksystem, om sammanlagt varav1,9 mUjoner kronor betalades ut. /93 deUog 30 zunbabwier i kurser i bl.a.vägunderhäUning finansierade av BITS tUl en sammanlagd kostnad av 2,1 mUjonerkronor. forskrung inomekologi, sexu-eUt överförda sjukdomar, bioteknologi, gruvindustti, biologi ocharkeologi. Stöd tUl bibliotek ingår också. Myndigheten stöder även fleraregionala nätverk där zimbabwiska forskare och institutioner ingår: energi,arkeologi och samhäUsveten-skap. Swedecorphar imder året finansierat en studie av den industrieUa mUjösituationen i ettav de mest industtialiserade områdena i Zunbabwe och hjälpt tUl att ta framutbUdningsmaterial för företagare inom miljöområdet. Studien, som var en de förstai sitt slag i , har bidragit tUl att intensUiera debatten om företagensmUjöarbete. Representanter för besökte också . M5mdighetenstöder vidare , , regiorUcon-tor iHarare och dess kurser i företagsekonomi för småföretagare. Programmet,Improve Your Business, grundas på ett material som Sveriges Arbetsgivareföreninghar tagit fram. finns tte samägda företag (joint ) i Zunbabwe,bl.a. betalade ut ca 5,5 mUjoner kronorinklusive utbetalningar för utbUdning och ledarskap via . Sarechar kontor i för att kunna följa insatser i regionen. Den största delenav Sarec:s stöd lämnas tUl Uruversity of AUtsedanmitten av har gett omfattande bistånd i syfte att medverkatUl att apartheid avskaffas och demokrati införs i . Detta, det s.k. humaiutära biståndet tiU ,har uppgått tUl runt 1,7 mUjarder kronor, varav 197 mUjoner kronor1992/93. Biståndet har utgjort en del av anslagsposten"Demokrati, mänskUga rättigheter och humanitärt bistånd" och harhandlagts av SIDA. Det har i huvudsak kanaliserats genom svenska ochintemationeUa enskUda organistioner. Cirka en ttedjedel av biståndet harlämnats direkt tiU ANC i . Bistånd via enskilda organisationer Omkringtvå ttedjedelar av stödet har lämnats tiU svenska och intemationeUa organisationerför samarbete med sydafrikanska grupper som motverkar apartheid. Bland desvenska organisationema kan nämnas de större kyrkUga sammanslutningarna,fackföreningsrörelser, poUtiska partier, kvinnoorganisationer,kulturföreningar, utbUdningsinstitutioner samt soUdaritets-organisationer.Utanför har stöd bl.a. givits via FN:s fonder för södra ,världskyrkorådet WCC, rättshjälpsorganisationen samtstipendieorgani-sationema WUS och . Rättesnöretoch den gemensamma sttävan har varit att ge individer och organisationer,vars mänskUga rättigheter förvägrats, stöd och möjUghet tiU fortsatt verksamhet.Många av mottagama har bekämpats av säkerhetstjänsten och myndighetema. Föratt skydda dessas säkerhet har biståndssamarbetet successivt tvingats tiUförändring. Således försökte apartheidregimen vid flera tiUfäUen täppa tUl delegala kryphål som utnyttjades. Men som tydUga bevis på behoven och motståndskraftenskapades ständigt altemativa sätt att, inom lagens råmärken, fortsätta bedrivabiståndsverksamheten. En betydande andel av biståndet har avsettutbUdningsinsatser. Andra centtala ämnesområden har varit rättshjälp, kyrkUgverksamhet, kulturaktiviteter, fackUg verksamhet samt sociala insatser iövrigt. Utformningenhar nära anpassats tiU den poUtiska utvecklingen. De senaste årens förändradesituation i har medfört att prioritet i aUt högre grad ges tUl insatsersom främjar förhandlingsprocessen, motverkar våldet, förstärker dendemokratiska utvecklingen och säkerställer att de kommande valen genomförs påett fritt och rättvist sätt. FramtUl 1990 var det humanitära biståndet tiU ANC inriktat på att bistå dessflyk-tingverksamhet i regionen. Bidragen användes för att täcka flyktingarsdagUga behov som mat, husrum etc. Dessutom bekostades viss projektverksamhet iflyktingläger i och , bl.a. inom jordbruk och undervisning. Likasåfinansierades ANC:s kontor i regionen. När ANC åter fick rätt att verka iSydaf- de och vid utdelningen avNobelpriset i . En handskakning som visar resultatet av bl.a. Sverigesstöd till att avskaffa apartheid och införa demokrati i . Foto: PaalHansen, Pressens Bild rika1990, kvarstod viss flyktingverksamhet . Dessutom uppstodbehov av att bidra tUl repattieringen av sydafrikaner och att bidra i den svåraåteretableringsprocessen. Det fortsatta stödet grundades också på insikten attANC:s fuUa medverkan är en förutsättning för att en varaktig poUtisk lösningskaU kunna skapas i . Därför har inom biståndsverksamheten under desenaste åren betydande vikt lagts vid att stödja ANC:sförhandUngsförbere-delser och -arbete. Därutöver har också bidrag givits tiUANC:s administtation, informationsverksamhet samt tUl UtbUdning och annatsocialt arbete. Biståndet tiU ANC avslutas när ANC är att bettaktasom ett poUtiskt parti som deltar i allmänna val. Under förutsättning att valhålles som planerat kommer således stödet tiU ANC att avslutasden . Regionaltekonomiskt samarbete i södra och östra Vidett statschefsmöte i beslöt ländema , ,, , , , , , och Zimbabweatt omvandla det tidigare (SADCC) tUl en gemensam marknad benämnd Southem African Development Community(SADC). Syftet var att inför ett kommande eventueUt införUvande av Sydafrikaverka för en högre grad av ekonomisk integration. förbUr förhållandetoklart tUl övriga regionala samarbetsformer som handelsorganisationen ochsydafrikanska tuUunionen SACU. Den stora utmaningen det regionala samarbetetstår är på vUket sätt och i hur hög grad Sydafrikaefter apartheid kommer att involveras i samarbetet. Det vägval den i regionalatermer ekonomiska stormakten kommer att välja bUr avgörande förutvecklingen i regionen. som förhoppningarna avtar om att Sydafrikasinlemmande skaU få snabba tUlväxteffekter tUItar farhågoma om att det skuUe kunnaleda tUl betydande regional obalans. Samstämmigheten är dock stor om att ettväl fungerande samarbete kan få positiva följder för regionen som helhet. Denordiska ländema svarar för en ttedjedel av det bUaterala biståndet tiUSADC-området. är den största givaren. Andra stora givare är ,EG, ,och Nederländema. Ett visst samarbete har inletts med FN ochVärldsbanken. Det bredare samarbetet meUan och SADCfastiades i den s.k. Harare- deklarationen . Syftet är att finna nyasamarbetsområden som komplement tUl det reguljära biståndet, särskilt inom handel,investeringar och kultur. Avtalet för detta, det s.k. /SADC-initiativet,förlängdes 1991 . fungerade som nordisk samordnareför det nordiska initiativet fram tiU januari/februari1990, varefter övertog ansvaret. tog överansvaret för perioden - 94. Ökadeansträngningar görs för att främja export från SADC-ländema genom SwedeCorp.NORSAD-fonden har, efter förändringar av fondens regler, nu kommit igång medprojektfinansiering. En särskUd handelsgrupp lämnar förslag tUl hur handelnregionema emeUan kan utökas. Tidskriften har fått ettpositivt mottagande. Tonvikteni SADC-samarbetet har lagts på - huvudsakUgen biständsfinansierade-investeringar vad gäUer fysisk infrasfaruk-tur, dvs. att stärka ttansporteroch kommunikationer meUan ländema. har tiUsammans med de övriganordiska ländema engagerat sig särskUt starkt i denna sektor. Därutöver gesbistånd inom främst energisektom. Sverigehar /82 fram tiU /93 betalat nära 1,5 Huvuddelen, närmare två ttedjedelar, av det svenska biståndet haranvänts för uppmstning av ttansport-systemen genom Mogambique, ochTanzania, dvs. Beira-och Dåres Salaam-korridorema. Svenska bidrag har ocksågått tUl uppbyggnad av regionens telenät. För att stärka SADCrs förmåga att bereda ochgenomföra projekt har stöd givits i form av finansiering av personal och annattekniskt bistånd tiU ttansport-och kommu-nikationskominissionen i , tiUin-dustti-och handelssekretariatet i och tiU mUjö-och markvårds-sekretariateti . En konsultfond har knutits tiU iGaborone. och har dessutom gett stöd tUl gruvsekre-tariatet iLusaka. Inom telekommunikationsområdet deltar Sverigetillsammans med i finansieringen av tte mikrovågslänkar mellanBotswana, och ; meUan , och samtmeUan och . YtterUgare stöd ges för instaUation av enintemationeU televäxel i Mogambique. Te-lefrafiken i regionen har inneburit ettstort steg mot oberoende från . Påjärnvägsområdet levereras tele- och signalutrustrung tUl jämvägen i har järnvägsvagnar levererats från företag i . IBeira-korridoren och i hamnen i pågår stora upprustningsarbeten, Uksom iDar es Salaams hamn. Arbetena omfattar reparation av hamnanläggningar, banvallar,spår och väg. Planer finns för återuppbyggnad av Lobito-korridoren när säkerhetssituationentiUåter. Påenergiområdet har studier gjorts om kraftöverföring från Mogambique tiU Malawi.Betydande och uppmärksammade svenska insatser har gjorts för återuppbyggnadenav det brandskadade zambiska kraftverket Kafue Gorge, Uksom utbUdningsinsatserdit. Svensktbistånd har också gått till insat- serinom naturresursområdet, bl.a. till uppbyggnad av en regional genbank. Under /93 utbetalades 160 mUjonerkronor. Den utgående reservationen uppgick tiU . har tidigare även regionalt samarbete i övriga finansierats.Under /93 utbetalades 24 mUjoner kronor för tte insatser.Målsättningen har varit att ge stöd tiU regional samverkan, särskUt i östtaAfrika. har gett stöd tUl denöstafrikanska , . Just nu genomförs en översyn som skaU tastäUning tiU eventueUt fortsatt svenskt stöd tiU banken. Svenskabidrag har också givits tUl den regionala samarbetsorganisationen på Afrikashom, IGADD, huvudsakUgen för mUjöinsatser. Organisationen lever en tynandetiUvaro. För att underlätta återkomsten för hemvändande flyktingar i Afrikashom ges stöd även tUl utbildningsinstitutionen (). Detta stöd är nytt. Under1993 har andra regionala initiativ tillkommit vUka framöver kommer att fåbidrag från denna anslagspost. Dit räknas Organization for AFrica (OAU) ochGlobal CoaUtion for (GCA). Biståndsinsatseri Väst-, Central- och Väst-och Cenfralafrika är ett mycket heterogent område, som inkluderar ,foLkrikaste nation, huvuddelen av kontinentens oljeproducenter,och de fransktalande ländema, vU-kas valuta är konvertibel mot denfranska francen. Flera länder har genomgått eUerirUett en poUtisk reformering med demokratisk inriktning. För närvarandepågår en översyn över biståndet tUl Centtal- och . Resultatet avdenna kommer att Ugga tUl grund för det fortsatta samarbetet med regionen. Konflikten i har fortsatt med mycketblodiga inbördessttider och mU-jontals människor har tvingats fly tUlgrannländema. Sverigehar bidragit med personal från som på uppdrag av FN:sflyktingkommissarie () har planerat upprättandet av flyktingläger på gränsentUl . Inbördeskriget i har också spritt sig över gränsentUl södra . DärtiU beräknas ha tagit emot ca 1,5nuljoner Uberi-anska flyktingar. Även EUenbenskusten och har tagit emotstora grupper flyktingar från . ,som är Väst- och Centtalafrikas stormakt, har sedan landets självständighetpräglats av etnisk/reUgiösa motsättningar och kupper. Valet 1993ogUtighets-förklarades av Babaougida-regimen då det stod klart att den kandidatman givit sitt har den största truppen i ECOMOG och är näst intUl egenpart i LiberiakonfUkten. I pågår det en general-sttejk iprotest mot presidentens självsvåldighet. Man uppskattar att ca 200 000to-goleser har flytt tiU grannländema och . Inbördeskriget meUan folkgrupperna huter och tutsisi har intensUie-rats och man uppskattar antalet flyktingartiU ca 1 mUjon. har fredsförhandlingar inletts under tanzaniskmedling. genomförde fria val tiUpresidentämbetet och parlamentet, med resultat att oppositionspartiet över makten i landet. lämnade bidrag tUl valprocessen, bl.a. genomatt sända valobservatörer tiU valen. skedde ett kuppförsök iBurundi, som medförde att över 600 000 flytt landet. har bidragit tiUatt återstäUa demokratin. IGambia stödjer OAU:s center för mänskUga rättigheter som Ugger iBan-jul. Sahelprogrammet,omfattande , och , som irUeddes 1983, håUer på attutvecklas. I syfte att förenkla och effektivisera det svenska stödet tiUmUjöinsatser i planeras en omläggning av programmet. Fleraländer i regionen är mycket skuldtyngda och ingår i VärldsbankensSPA-samarbete. Special Programme of Assistance. Inom ramen för detta förefaUerdet möjUgt, och ibland även tUlrådUgt, att SIDA ser tiU även dessaländers förutsätt-rungar att få betalningsbalansstöd. DeenskUda organisationemas arbete, både inom katastrofhjälp och utvecklingssamarbete,utgör ett mycket viktigt inslag i insatser. De svarar för en stor delav beloppet. är ett av äldsta missionsländer och är jämteEtiopien, och det land som hyser flest missionärer somarbetar med bistånd. Ländemai ingår i den arabiska kultursfärendär islam, både socialt och poUtiskt spelar en mycket stor roU. På flera stäUenhar fundamentalismen vuxit sig allt starkare. Trefrågor har dominerat den politiska och ekonomisk/sociala situationen i regionen,säkerhetsläget, Västta och Lockerbiekatastrofen. IAlgeriet är det intema säkerhetsläget mycket allvarUgt. Det har präglats avterrordåd och sabotage, utförda av extre-mistiska fundamentaUster.SamhäUsdebat-törer mördas och armén har ofta satts in för att förföljafridsstörama. Förutsättningen för att landet skaU nå fram tUl poUtiskstabiUtet är dock att man får ordning på Biståndet tillVäst-, Central- och , utbetalningar /93, mkr SIDA Sarec BITS Total 60,20985,305 ekonominoch kan ta sig ur det tiUstånd man befinner sig i. Statsledningen har satt som gräns för sitt eget mandat, varefter landet skaU styras av enövergångsregering. Territoriet är den andra dominerandefrågan i regionen. Den tidigare utlysta folkomröstningen i omområdets framtida status har ännu inte förverkUgats. har stor del i attprocessen har förhalats. har dock ett forum för dialog meUan den marockanskaregeringen och ledningen för PoUsario etablerats. Efter påstådda anklagelserom oegentUgheter bettäffande användandet av biståndsmedel har det svenskastödet tUl Väsfra håUits inne . En uttedning har dock givitvid handen att dessa påståenden icke varit helt grundade. vägran att efterkomma kravet på att utlämnatvå Ubyer som misstänks ha instaUerat den bomb som orsakadeLockerbiekatasttofen, är fortfarande en stor fråga.