prop · GG03171 · 1993-02-11 00:00:00 — Regeringen föreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet . Ur de tidigare löntagarfonderna avsätts ca för forskning. Dessa medel ger möjlighet att stödja utvecklingen av interna- tionellt särskilt konkurrenskraftiga forskningsenheter inom angelägna områden. Syftet är att genom koncentrerade insatser stärka det svenska samhällets konkurrenskraft. I föreliggande proposition föreslår regeringen att - en stiftelse för strategisk forskning med i första hand naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk inriktning inrättas - en stiftelse för stöd till miljöstrategisk forskning inrättas - en stiftelse för insatser inom kulturvetenskaplig forskning inrättas i anslutning till . Stiftelserna avses, inom respektive område, förvalta medlen, initiera och bedöma projekt, fatta beslut om stöd samt följa upp den stödda verksamheten. Ansvaret för användningen av löntagar- fonderna anförtros därmed stiftelserna. Medlen föreslås bli utnyttjade . För vardera av stiftelserna tillsätts en organisationskommitté för att förbereda igångsättningen av verksamheten. I styrelserna för den strategiska respektive den miljöstrategiska stiftelsen föreslås företrädare för såväl forskarsamhälle som näringsliv ingå. Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, samt statsråden . , , , , , , , , , , , , , , , P. och Proposition om forskning i frontlinjen Löntagarfonderna inrättades (prop. 1983/84:50, bet. 1983/84:FiU20, rskr. 1983/84:122, SFS 1983:1092). De avvecklades vid utgången av (prop. 1991/92:36, bet. 1991/92:FiU9, rskr. 1991/92:91, SFS 1991:1857). Förvaltningen av löntagarfondernas tillgångar har överförts till en avvecklingsstyrelse som har till uppgift att förbereda en total utskiftning av dessa tillgångar. Avvecklingsstyrelsen har tagit sig namnet Fond 92-94. Enligt beslutet om avveckling av löntagarfonderna skall utskiftningen vara genomförd . Regeringen lade fram en proposition om utskiftning av löntagarfondernas tillgångar m.m. (prop. 1991/92:92). I propositionen föreslogs att en betydande del av löntagarfonderna skall användas för forskning. anslöt sig till rege- ringens förslag (bet. 1991/92:FiU21, rskr. 1991/92: 339). I nämnda proposition angav regeringen sin avsikt att senare för lägga fram närmare förslag om användningen av löntagar- fondernas tillgångar till den del de skulle avse forskningsända- mål. Medlen skulle i stor utsträckning användas för långsiktigt kunskapssökande genom grundforskning och forskarutbildning inom områden som väljs utifrån bedömningar av den betydelse de kan ha för utvecklingen av framtida konkurrenskraft. Detta inkluderar den miljöstrategiska och medicinska forskningen. I propositionen underströks att forskningen skulle ske på högsta internationella nivå, att den skulle koncentreras till kraftfulla insatser inom ett begränsat antal områden samt att den skulle stimulera till internationellt samarbete. Det förutsattes även att insatser som görs med löntagarfondsmedel skulle gå utö- ver de som kunde förväntas ske inom ramen för forskningspolitiken i övrigt. I en uppgörelse om vissa ekonomisk-politiska åtgärder mellan regeringspartierna och socialdemokraterna överenskoms att samråd skulle äga rum om löntagarfondsmedlens användning för forskning. Sådant samråd har genomförts. 2.1 Inkomna förslag om användning av löntagarfondsmedel till forskning På min inbjudan har forskningsråd, vissa sektorsforskningsorgan och akademier redovisat önskvärdheten av och möjligheter till ut- byggnad av forskningen inom skilda områden. Därtill har ett stort antal förslag till användning av löntagarfondsmedlen lämnats av universitet, högskolor, företag, forskargrupper, enskilda fors- kare, organisationer m.fl. Likaså har de fördjupade anslagsfram- ställningar som lämnats inför den kommande treåriga planerings- perioden för statligt finansierad forskning innehållit omfattande analyser och förslag till insatser av betydelse även i detta sammanhang. De förslag som inkommit är av mycket skiftande omfattning och karaktär. Förslagen gäller forskningsinsatser inom en rad områ- den. Ett genomgående drag är betoningen av koncentrerade insatser av högsta kvalitet. Likaså understryks behovet av interdiscipli- när forskning, liksom nödvändigheten av åtgärder som leder till en ökad internationalisering av forskningen. () förordar en utbyggnad av flera skilda kunskapsområden, bl.a. EG och europeisk integration, ekonomiska historia, språk och information. Även påminner om språkets be- tydelse i kommunikationens och informationsbehandlingens sam- hälle. har föreslagit omfattande datainsamling med intervjuteknik. Det naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) föreslår bl.a. stöd till "centers of excellence". Som exempel pekar rådet på resultaten av satsningen på tik och föreslår en satsning i samma anda på ett centrum för forskning i gränsområdena mellan naturvetenskaplig, medicinsk och miljörelaterad forskning. föreslår även stöd till särskilda forskningsområden, som miljö- relaterad grundforskning och det s.k. . Det senare avser en tvärvetenskaplig ansats för att i internationellt samar- bete deltaga i kartläggningen av arvsmassan hos människan och hos några s.k. modellorganismer. () föreslår en uppbyggnad av vissa speciella forskningsområden, nämligen tillväxtforskning, glykobiologi och bioytor samt det metabola syndromet. Dessa om- råden har valts bl.a. för att de dels gäller grundkunskap för förståelse och botande av s.k. "stora" sjukdomar, dels kan ge underlag för utveckling av produkter för svensk industri. Förslagen från Skogs- och jordbrukets forskningsråd () innehåller bl.a. stöd till forskning för bättre industriutnytt- jande av vedråvara, cell- och molekylärbiologi hos jordbruksgrö- dor och skogsträd samt forskning under rubriken "uthållig produk- tionsförmåga med särskild hänsyn till marken som biologiskt eko- system". () anger en rad angelägna områden för vidare svensk forskning, exempelvis enzym- teknik, nanoteknologi, optoelektronik, molekylära sensorer. Sam- tidigt betonar rådet vikten av interdisciplinär forskning och föreslår en förstärkt koppling mellan teknikvetenskaplig, naturvetenskaplig och medicinsk forskning. Enligt TFR bör resurser också avsättas för "forskarskolor" samt för en snabb kompetensuppbyggnad inom ingenjörsvetenskapliga om- råden med hög industriell relevans. () menar att för- stärkningar framför allt bör göras genom kompetenscentra i an- slutning till universitet och högskolor. utvecklar och be- tonar områden med särskilt intresse för svensk industriell ut- veckling. Förslagen grupperas i huvudområden: - miljöteknik med exempelvis mät- och reglerteknik för miljövården, - energi- och transportteknik med exempelvis tillämpad laser- teknik, - produktionsteknik och nya material med exempelvis avancerad ytmekanik, - bioteknik med exempelvis industriell biomedicinsk molekylär- biologi samt - informationsteknologi med exempelvis opto- och högfrekvens- teknik eller systemergonomi. driver , tillsammans med , en framgångsrik satsning på materialtekniska forskningskonsortier och föreslår fortsatta insatser och en ökad industrianknytning av denna verksamhetsform. Vidare föreslår ett program för nationell förstärkning inom mikroelektro- nikområdet. () anser att löntagarfondsmedlen för forskning bör fördelas genom en enda stiftelse till allmänt stöd för forskning och forskarutbildning. betonar behovet av interdisciplinär forskning. () föreslår att förstärkningar görs inom informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Vi- dare bör enligt en fond för finansiering av utländska forskare i upprättas. I de fördjupade anslagsframställningar som utarbetats bl.a. av universitet och högskolor, forskningsråd, samt av sektorsmyndigheter som , m.fl. års forskningsproposition finns vissa genomgåen- de förslag. De gäller bl.a. insatser för forskarutbildningen, liksom för internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen samt en utbyggnad av vissa särskilt angelägna forsk- ningsområden. Utöver dessa förslag från forskningsråd, sektorsforskningsorgan och akademier har en mångfald förslag till stöd för forskning med löntagarfondsmedel presenterats. Bland de som har störst tyngd märks omfattande program för forskning riktad till vissa indus- trigrupperingar. Dessa förslag har utarbetats i samarbete med universitet och högskolor och innefattar insatser av olika slag från industriföretagen i första hand, men även exempelvis från industriforskningsinstitut. Exempelvis gäller sådana förslag flygplans-, fordons- och järnvägsområdena, mikroelektronik samt användning av skogsråvara. I de föreslagna programmen ingår ett flertal delprogram och projekt av värde för utvecklingen inom andra vetenskaps- och tillämpningsområden. 2.2 i ett internationellt perspektiv Kunskap är ett avgörande konkurrensmedel för individer, företag, samhällsfunktioner i övrigt och nationer. Kunskap är också en vital del av varje samhälles kulturella utveckling. Utvecklingen av de mänskliga resurserna får gradvis en relativt sett ökande betydelse. Viktiga konkurrentländer till stärker sina sats- ningar på forsknings- och utvecklingsarbete. En höjd kunskaps- och teknologinivå betraktas som en nödvändig förutsättning för ländernas utveckling i såväl ekonomiska som andra avseenden. Am- bitiösa satsningar sker, trots ett ansträngt ekonomiskt läge, som ett viktigt medel för att minska sårbarheten och öka tillväxten i den nationella ekonomin. Varje land har sin historia och sina förutsättningar, även när det gäller uppbyggnaden av organisationer och politik för veten- skap och teknik. Jämförelser mellan olika länder, inte minst med statistiska indikatorer, måste göras med stor försiktighet. Sammanställningar från Economy Programme och från ger stöd för följande iakttagelser: I har av arbetskraften akademisk utbildning. I har av arbetskraften sådan utbildning, medan flertalet industriländer ligger däremellan. Detta förhållande är oroande ur svensk synvinkel. Regeringen förstärker grundutbildningen vid universitet och högskolor för att vårt land skall kunna klara konkurrensen med omvärlden. Det får på olika sätt konsekvenser också för forskningen. har ökat sina federala satsningar på forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) . , som tidigare haft en relativt låg andel grundforskning, har fattat beslut om att fördubbla de statliga satsningarna på universitetens forskning så snabbt som möjligt. Det är framför allt stödet till grundforskning som härigenom förstärks. I satsar staten på en ökad andel rörliga rådsmedel jämfört med fakultetsanslag till universitet och högskolor. Där- med avser man att uppmuntra konkurrens och ökad kvalitet i forsk- ningen. Av alla har störst andel av statligt finansierad FoU vid universitet och högskolor. Skälet för den svenska politiken att koncentrera forskningsinsatserna till universitets- och högskolesystemet är att det är angeläget att av begränsade resurser kunna åstadkomma så utvecklande forsknings- miljöer som möjligt. Flertalet länder samlar på särskilda sätt sitt statliga forskningsstöd, inte minst till områden som informationsteknik, bioteknik och materialteknik. Dessa vetenskaps- och teknikområden bedöms ha stor hävstångseffekt för respektive lands konkurrens- förmåga. Andra länders insatser är ofta, även med hänsyn tagen till respektive lands storlek, större än . Program för att främja samverkan och kunskapsutbyte mellan företag och offentligt finansierade forskningsgrupper vid hög- skolor och andra typer av organisationer har redan introducerats eller är under uppbyggnad i de flesta länder. Det gäller program för att stimulera forskares rörlighet, program för att ge företag incitament att samarbeta i finansiering och genomförande av konkurrensneutral forskning, etc. I exempelvis , och bedrivs en stor del av forskningen vid universitet och högskolor i särskilda forskningscentra. Ett huvudmotiv för etablering av sådana centra är ofta att förbättra kontaktytan mot näringslivet. I har huvuddelen av de riktade statliga satsningarna på strategisk forskning gjorts i statliga forskningsinstitut, i en- skilda företag med stora resurser för avancerad forskning och, , i ett stort antal forskningsinstitut vilka ägs av grupper av företag och som etablerats för genomförande av 5-10-åriga forskningsprogram. Dessas verksamhet är till större delen - vanligen - statligt finansierad. Den japanska regeringen har i ökande grad betonat vikten av, och på olika sätt försökt under- lätta, en närmare samverkan mellan högskolesektorn och närings- livet. Näringslivets finansiering av forskning vid universitet och högskolor har också ökat markant . Internationell samverkan uppmuntras i de flesta länder och ges på olika sätt särskilda resurser. Ett exempel är den tyska von finansiering av utvalda utländska gästfors- kare i . Europeiska länder stöder sina forskares och företags deltagande i EG:s ramprogram, Eureka, COST med flera samarbetsprogram. I får institut, exempelvis inom den statliga vetenskapsorganisationen , vilka utvecklar bilate- ralt samarbete med institut i andra länder, särskilt stöd för detta. Uppgiften att utveckla framtida konkurrenskraft är en huvudfråga i regeringens forskningspolitik. Denna uppgift är vid och omfattar fler områden än teknikvetenskap och ekonomi. Varje kulturnation måste upprätthålla en hög bildningsnivå och ge med- borgarna möjligheter att vårda och utveckla sitt kulturarv. Endast en nation med hög ambition i dessa avseenden, och vars medborgare, forskare och företag är väl förtrogna med andra länders förhållanden, kan dessutom i längden vara en aktiv och intressant samarbetspartner för andra. De konkurrensfördelar som har haft i en rad avseenden under stora delar av efterkrigstiden har successivt minskat. Det gäller också forskningen. kunde exempelvis delar av svensk forskning och utvecklingsarbete få stimulans och resurser genom stora offentliga beställningar och genom samarbete med stora nationellt baserade företag. är förutsättningarna i grunden förändrade. De stora före- tagen blir alltmer transnationella och förlägger sin forskning och sitt utvecklingsarbete till de länder eller regioner där förutsättningarna är mest fördelaktiga. Stora offentliga upphand- lingar kommer inte i samma utsträckning att kunna användas som en hävstång i forsknings- och teknikpolitiken. En bred, kontinuerlig och långsiktig kunskapsuppbyggnad är nödvändig. Denna måste emellertid förenas med särskilda insatser på områden där både svensk forskning och, i förlängningen, svenskt näringsliv har förutsättningar att nå speciella fram- gångar på lång sikt. Bredd i forskningssatsningarna krävs såväl för att den högre utbildningen skall kunna ges en god kvalitativ bas som för att skall kunna möta nya möjligheter inom vetenskapens om- råde. Bredden är också en förutsättning för att resultat från den internationella forskningen skall kunna utvecklas i vårt land. Parallellt med detta är det emellertid, som just nämnts, nödvändigt att åstadkomma kraftsamling och koncentration av re- surserna till särskilt lovande områden. Detta är en förutsättning för att skall kunna stärka sin internationella konkur- renskraft, inom forskningen liksom inom näringslivet och sam- hället i övrigt. En nyckelfaktor för en ökad konkurrenskraft är hur väl närings- livet förmår nyttiggöra den kompetens och kunskap som byggs upp genom offentligt finansierad forskning. Stora insatser görs i olika länder för att överbrygga klyftan mellan universitet, hög- skolor och företag. Att förbättra idé- och kunskapsutbytet mellan universiteten och högskolorna å ena sidan, och näringsli- vet å den andra, är en utmaning också för . I forsknings- propositionen (prop. 1992/93:170) lämnar regeringen särskilda förslag på detta område. Tillsammans med , , och är det land som avsätter störst andel av BNP för forskning och utveck- lingsarbete. De samlade svenska FoU-satsningarna uppgick /90 till ca . av dessa finansiera- des med privata medel, först och främst av industrin. Finansie- ring från utlandet uppgick till . Resterande del utgjordes av offentliga medel. Den svenska fördelningen mellan olika forskningsfinansiärer liknar fördelningen i många jämförbara länder. Den största delen, , av den svenska forskningen och utvecklingsarbetet utförs inom näringslivet, inom universitet och högskolor. Resterande utförs i övriga delar av den offentliga sektorn. skiljer sig här genom att en så hög andel av offentlig FoU utförs inom universi- tet och högskolor. Skälet härför är, som tidigare framhållits, att en koncentration av forskningsinsatser bedömts angelägen med tanke på relativa litenhet. Huvuddelen av näringslivets FoU avser utvecklingsarbete. av näringslivets FoU bedöms vara forskning. Därtill kommer att nära hälften av näringslivets FoU avser förbättring av existerande produkter och processer. För stora delar av detta ut- vecklingsarbete saknas samband med forskningen. Egenfinansieringen av företagssektorns FoU är i , vilket motsvarar nivån i t.ex. och . Statens finansiering av industrins FoU avser i huvudsak beställningar för försvaret. I andra länder, t.ex. , och , har industrin en egenfinansierings- nivå för sin FoU på . FoU inom näringslivet är i i hög grad koncentrerad till vissa branscher. Transportmedelsindustrin och maskinindustrin står sammantaget för mer än hälften av näringslivets totala FoU. Läkemedelsindustrin har den högsta andelen av tillgängliga resur- ser som satsas på FoU, medan trävaruindustrin och den grafiska industrin har den lägsta. Av de offentliga medlen till FoU, totalt 1991/92, anslås till allmän vetenskaplig utveckling, dvs. i huvudsak forskningsrådsanslag och fakultetsanslag till universitet och högskolor. av övriga offentliga medel för FoU, inklusive medlen till försvarsändamål, finansierar också forskning vid universitets och högskolor. Sektorsforskningsor- ganen kanaliserar i genomsnitt av sina medel till universitet och högskolor. Merparten, , av de totala resurser som tillförs universitet och högskolor avser teknik, medicin och naturveten- skap. De humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningsområ- denas andel har ökat något i . Humanis- tisk forskning stöds främst genom fakultets- och forsknings- rådsanslag. Teknisk forskning har den största andelen sektorsme- del, medan medicinsk forskning och skogs- och jordbruksforskning i högre grad än andra områden finansieras med medel från kommuner och landsting respektive privata ickevinstdrivande finansiärer. Medicinsk och teknisk forskning erhåller betydande resurser från näringslivet. lägger regeringen fram samlade forskningspropositioner. Dessa har möjliggjort en mera långsiktig planering inom forskningsområdet än vad som varit fallet inom huvuddelen av den statliga verksamheten i övrigt. Statsmakternas beslut i samband med forskningspropositionerna har inneburit en successiv utbyggnad av såväl forskning som forskarutbildning. Prioriterade områden är informationsteknik (IT), bioteknik och materialteknik, men också miljöforskning. Som komplement till Styrelsen för teknisk utvecklings (STU) och FoU-stödjande åtgärder inom informationsteknikområdet har två nationella, tidsbegränsade program genomförts. Ett pro- gram för mikroelektronik drevs således . Vidare slutfördes under /92 ett nationellt program för informationsteknologi på systemnivå (IT4). Programmen har följts upp med en utredning (IT 2000) som föreslår en rad åtgärder av både forsknings- och utvecklingskaraktär för att vidareutveckla position inom informationsteknolo- giområdet. Regeringen har tidigare markerat sin vilja att ytterligare stärka forskning och högre utbildning. Insatser har gjorts för att på olika sätt förstärka kvaliteten i den verksamhet som be- drivs vid svenska universitet och högskolor. Regeringen presen- terade omfattande förslag med detta syfte. har bifallit förslagen. beslut innefattade en ny högskolelag. Lagen markerar bl.a. en frigörelse av universitet och högskolor från regeringens och detaljstyrning. Större möjligheter för studenter att välja studieinriktning samt ett utvidgat eget an- svar för universitetens och högskolornas lärare och forskare är viktiga inslag i den förestående förändringarna. Statsmakterna har också beslutat om en utbyggnad av den högre utbildningens volym. kommer ca 50 000 fler studenter härigenom att erbjudas plats vid universiteten och högskolorna. Regeringen har tidigare denna dag beslutat förelägga förslag till forskningspolitik för budgetåren 1993/94- 1995/96 (prop. 1992/93:170). Ett kvalificerat underlag för stats- makternas bedömningar har tagits fram av universitet, högskolor, forskningsråd, sektorsorgan, särskilda utredningar m.fl. Som ett led i förberedelserna för forskningspropositionen har en rad centrala forskningspolitiska frågor diskuterats inom forsknings- beredningen, regeringens rådgivande organ för forskningsfrågor. Ett förslag till forskningsstrategi inför 2000-talet har utarbe- tats av forskningsberedningens sekretariat. En vid krets har getts möjligheter att ge synpunkter på denna. befinner sig i en situation där förstärkta insatser för forskning och kunskapsutveckling måste ges hög prio- ritet. Redan i regeringsförklaringen har regeringen markerat sin strävan att förstärka forskningen och den högre utbildningen. Svensk forskning når en erkänt hög standard, om än med variationer både inom och mellan olika forskningsområden. Med det allt starkare internationella samspelet, den ökade förändrings- takten och de intensifierade forskningssatsningarna i vår omvärld skärps emellertid kraven. Svensk forskning ställs inför en rad utmaningar. Löntagarfonds- medlen skapar särskilda möjligheter att möta dessa. De fondmedel som föreslås avsatta för forskning bör utnyttjas framför allt för att tillgodose kravet på att främja tillkomsten av vissa särskilt starka forskningsmiljöer och att inom dessa främja forskarrekryteringen. I fråga om rekryteringen av forskare är det särskilt viktigt att se till att flera kvinnor kan engageras. Forskarrekryteringen måste stärkas för att möjliggöra en nöd- vändig kvalitativ och kvantitativ utbyggnad av den högre utbild- ningen och för att förnya och utveckla forskningen, inte minst i företagen. Antalet examinerade inom forskarutbildningen är inom vissa områden för litet för att förse näringslivet med ett ökat antal vetenskapligt utbildade medarbetare. krävs ett större intresse för forskarutbildade inom näringslivet. Kontaktytorna mellan den offentliga forskningen, näringslivet och andra delar av samhället är otillräckliga. En ökad och direkt samverkan mellan forskare inom universitet och högskolor, forskningsinstitut, företag och andra organisationer är nödvän- dig. De resurser som ställs till forskningens förfogande genom löntagarfonderna skall främja detta syfte. 3 Användningen av löntagarfondsmedel till forskning Mitt förslag: De löntagarfondsmedel som avsätts för forskning bör användas för följande ändamål: - Huvuddelen av medlen tilldelas en stiftelse som inrättas för strategisk forskning med naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk inriktning. - för stöd till miljöstrategisk forskning in- rättas. Stiftelsen skall främja upprättandet av stabila former för långsiktigt samarbete mellan forskargrupper inom och utom universitets- och högskolesystemet. - för stöd till kulturvetenskaplig forskning in- rättas. Skälen för mitt förslag: måste bedriva en forsknings- politik som tillgodoser både behovet av bred kunskapsuppbyggnad och koncentrerade insatser. Som angavs redan i proposition 1991/92:92 bör löntagarfondernas resurser först och främst nyttiggöras för den senare kategorin insatser. Löntagarfondsmedlen öppnar möjligheter till att genom strate- giska val och kraftsamling ge förutsättningar för en långsiktigt positiv utveckling av såväl svensk forskning som svenskt närings- liv och det svenska samhället i dess helhet. Resurserna bör inriktas på särskilda insatser, utöver och som komplement till den forskning som finansieras i nuvarande former.