prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Till detta kommer att eventuella anpassningar tillhöjda avgifter knappast kan bedömas vare sig i omfattning eller i fördelningenmellan olika grapper Skatternas fördelning och marginalskatt °P- 1993/94:150 med egenavgifter '8 - Enväxling från skatter till egenavgifter ger ett flertal viktiga fördelar, bl.a.sänkta marginalskatter Omläggningen medför dessutom att fördelningen avskatter förändras, vilket påverkar inkomstfördelningen både på kort och längresikt. I samband med bl.a. förslaget till en reformerad arbetslöshetsförsäkringaviserades en kartläggning av dessa fördelningseffekter. I den följanderedogörelsen beaktas främst inverkan på den årsvisa inkomstfördelningen ochmarginaleffekteraa. Ett utvecklingsarbete pågår inom föratt ta fram metoder för analyser i ett livscykelperspektiv. Desammantagna effektema av de nya avgifteraa till sjukförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen har simulerats i fullfunktionsläge på inkomstfördelningeni modellbefolkningen . Egenavgifteraa har således antagits helt infördaäven för arbetslöshetsförsäkringen. Gällande och föreslagna inkomstunderlag,undre och övre inkomstgränser, avdragsrätt samt procentsatser har använts. Egenavgiftemaför sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen medförde inga samtidiga förändringar isocialavgiftema. Därmed antas brattolönema vara oförändrade och opåverkade avegenavgifteraa. Beräkningenav sanmianlagda marginaleffekter avser hushållens synliga och faktiskamarginaleffekter med hänsyn till både inkomstfördelningens straktur ochgällande regler Kalkylen har genomförts enligt de principer som redovisats ikap. I de nya egenavgifteraa finns ingen individuell koppling mellansjukfrånvaro eller arbetslöshetsrisk, betalning och förmån. Egenavgiftema tillsjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen medför därför en ökad synligmarginaleffekt. 5.2 Förändring av skatteandelar och disponibel inkomst Degenomförda kalkylema visar endast de direkta och statiska effektema avegenavgiftema och således inte den sammantagna effekten resp. övrigaskatteförändringar. Förändringenhar analyserats dels för individer som ändrad skatteandel, dels föralla hushåll som förändring netto i disponibel inkomst per konsumtionsenhet.Individema har delats in i deciler efter arbetsinkomster minus kostnadsavdragoch förändringen i skatt har relaterats till arbetsinkomsten. Hushållen hardelats in efter disponibel inkomst per konsumtionsenhet och skatteförändringenberäknas som relativ ändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Kalkylen visar att skatteandelen för alla individer ökargenom införda och föreslagna egenavgifter (diagram 5.1). Ökningen är högst imedelinkomstlägen. I den högsta inkomstklassen är ökningen förhållandevisliten i relation till inkomsten, vilket är en effekt dels av att avgiften är avdragsgill,dels av att egenavgiftema inte betalas för inkomster över 7,5 basbelopp. Iabsoluta tal betalar dock denna grapp mest avgifter. 1 kalkylen beaktas inteatt förmånen beskattas vid en framtida utbetalning. Diagram 5.1 Förändring i skatteandel och disponibelinkoinst i olika decilgrupper efter införda och föreslagna egenavgifter tillsjukförsäkrmg och arbetslöshetsförsäkring. Prop.1993/94:150 Bilaga 1.5 1----- 1----- \ r 7 8 9 10 Hushållens disponibla inkomster justerade förförsörjningsbörda minskar genomsnittligt något mer till följd av de nyaegenavgiftema. Hushållsindelningen visar att höjningen i högre grad träffarinkomster strax över den genomsnittliga nivån. Även i denna indelning äreffekten lägst för de hushåll med högst inkomst. Analysen av marginalskatter har utförts för allaförvärvsarbetande exkl. pensionärer och hemmaboende ungdomar med enarbetsinkomst över ett basbelopp samt för personer med helårs- ochheltidsarbete. Individema har klassificerats efter arbetsinkomst. I deimainräknas föratom förvärvsinkomster också sjukpenning, föräldrapenning,arbetslöshetsstöd, KAS och utbildningsbidrag. Beräkningenvisar att det sammantagna resultatet av egenavgifteraa för sjukförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring är att den synliga marginaleffekten ökar något förförvärvsarbetande (diagram 5.2). Ökningen är störst i mellaninkomstlägen, medanindivider i högre inkomstskikt får en mindre förändring av marginaleffekten.Bilden för helårs- och heltidsarbetande är likartad. Diagram 5.2 Förändring i marginalskatter i olikainkomstklasser efter införda och föreslagna egenavgifter till sjukförsäkrmg ocharbetslöshetsförsäkring. Prop.1993/94:150 Bilaga 1.5 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- 1-------- i--------- 1 i r *00 0 Q .P %0 oCiO 0 oO qO- Arbetsinkomst (1000-tal kr) Innehåll PP- 1993/94: 150 Förändring i inkomstfördelning och marginaleffekter1991-1994 2.3.6 Förändringar i inkomstfördelningen Marginaleffekter för helårs- och heltidsanställda Fördelningseffekter av egenavgifter för vård. 4.2.1 Bamomsorgsavgiftemas andel av 4.2.2 Utnyttjandet av bamomsorg 4.2.5 Genomsnittlig avgift för olika inkomst- 4.2.6DisponibeUutrymme i olika inkomst- Prop. 1993/94:150 klasser 31 Bilaga 1.5 4.2.7Direktaeffekter av avgiftshöjningar 32 4.2.8Avgiftshöjningamaseffekt på efterfrågan 33 4.3 Egenavgifter inom äldreomsorgen 34 4.3.1Behoven avservice, vård och omsorg 35 4.3.3Olikaavgiftssystem i kommunema 37 4.3.6Tänkbaraanpassningar vid höjda avgifter 43 4.3.7Fördelningseffekterav höjda avgifter 44 5 Skattemas fördelning och marginalskatt med 5.2Förändring avskatteandelar och disponibel inkomst 45 Bilaga 2till kompletteringspropositionen 1994 Prop.1993/94:150 (Andra huvudtiteln) Underdenna anslagsrabrik har efter förslag i årets budgetproposition /95 anvisat ett ramanslag på 9 (prop.1993/94:100 bil. 3, bet. 1993/94:JuU19, rskr. 1993/94:229). Isamma budgetproposition behandlades även frågor med anknytning tillomstmktureringar inom polisväsendet. Regeringenhar beslutat om ändring i förordningen (1980:759) om utbetalning av statligatjänstepensionsförmåner och vissa socialförsäkringsförmåner, m.m. Ändringeninnebär att myndighetema fortsättningsvis är skyldiga att betala kostnader förpensionsersättningar för arbetstagare som i enlighet med trygghetsavtaletavgår frivilligt för att någon annan uppsagd eller uppsägningshotadarbetstagare skall få fortsatt anställning. Polisenkan förväntas utnyttja trygghetsavtalet i en ökad omfattning i anslutning tillde organisatoriska förändringar som genomförs. De beräknade kostnadema förpensionsersättningar för poliser som i enlighet med detta avtal avgårfrivilligt för att någon annan uppsagd eller uppsägningshotad arbetstagareskall få fortsatt anställning skall belasta polisens ramanslag /95. Föratt underlätta för polisen att klara detta föreslår regeringen att ytterligare90 anvisas till polisen för nästa budgetår som enengångsanvisning. medändring av riksdagsbeslut (prop. 1993/94:100 bil. 3., bet. 1993/94:JuU 19, rskr1993/94:229) till Lokala polisorganisationen för /95 anvisar ettramanslag på 9 Samordning av insatserna mot ekonomisk brottslighet Prop. Bilaga2 Med anledning av ett tillkännagivande av om insatsema mot denekonomiska brottsligheten (bet. 1993/94:FiUl, rskr. 1993/94:100) uttalades iårets budgetproposition att regeringen i kompletteringspropositionen skulleredovisa vad som har gjorts och vad som däratöver bör göras för att förstärkaoch förbättra samordningen av polis- och åklagarmyndighetemas ochskattemyndighetemas insatser (prop. 1993/94:100 bil. 8 s. 43). Härskall till att börja med översiktligt redovisas de förslag regeringen densenaste tiden lagt fram om förstärkning av resursema inom områden som direkteller indirekt har betydelse för bekämpningen av ekonomisk brottslighet. InomJustitiedepartementets område föreslogs budgetpropositionsatsningar på åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Sålunda föreslogs attåklagarväsendets resursram skulle förstärkas med för attmöjliggöra en ökad satsning på bekämpande av ekonomisk brottslighet. Regeringenhar innevarande budgetår avsatt inom polisens område ikampen mot den grövre brottsligheten, varav avser denekonomiska brottsligheten. Detta är en prioritering som skall /95. För sistnämnda budgetår har regeringen i planeringsdirektivtilldelat polisen för detta ändamål. Finansinspektionenhar innevarande budgetår fått ett resurstillskott på ochföreslogs i årets budgetproposition få ytterligare för attkunna möta ökade krav genom nyrekryteringar som stärker kompetensen inommyndigheten. 1budgetpropositionen och i förslag om tilläggsbudget för innevarande budgetår(prop. 1993/94:105) föreslogs en satsning på effektivare skattekontroll. Fördetta ändamål har anvisats skattemyndighetema budgetåret1993/94 och /95. Avsikten är att enytterligare utbyggnad av kontrollverksamheten skall ske /96. Avbudgetpropositionen framgår också att formema för bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten, bl.a. vad gäller samverkan mellan olika myndigheter, kommer attägnas särskild uppmärksamhet från regeringens sida. har i sittbetänkande (bet. 1993/94:FiU10) understrakit det generella behovet av att mål-och resultatstymingen måste fungera i hela styrkedjan inom statsförvaltningen.Riksdagens intresse av rättsväsendet är således främst fokuserat på vilkaeffekter, utfall och måluppfyllelse anvisade medel har medfört. Somframhålls i regeringens rapport om åtgärder mot ekonomisk brottslighet - Svartpå vitt om ekobrott - är den avgörande frågan inte ytterligare resurser, utanhur befintliga resurser används. Behovetav aktivt samarbete mellan ett antal myndigheter i arbetet med att bekämpa denekonomiska brottsligheten har uppmärksammats och betonats av statsmaktema sedanlång tid tillbaka. Regeringen gav Riksåklagaren ochRikspolisstyrelsen i uppdrag att i samråd undersökavilka åtgärder som bör vidtas för att statsmaktemas priorite- Prop.1993/94:150 ringar och riktlinjer i fråga om bekämpningen av den ekonomiska Bilaga 2 brottsligheten skall förverkligas. Myndighetema redovisade uppdragetden i rapporten angående vissa frågor om ekonomiskbrottslighet. Irapporten sägs bl.a. att de samråds- och kontaktmaimagrapper som bildats ochverkat i stort sett verkar ha fungerat som avsett.Vissa av grapperaa har enligt uppgift varit iitycket aktiva medan andra harhaft en mera begränsad betydelse. Enligt Riksåklagarens och Rikspolisstyrelsensmening har grappema fyllt en viktig funktion som organ där olika frågor omsamverkan kan tas upp. 1 rapporten betonas dock nödvändigheten av en för olikaberörda myndigheter gemensam grandsyn på problemen, rationelltresursutnyttjande och bättre samarbete. Ändringar i resursfördelning,prioritering eller organisation bör föregås av information till andra berördamyndigheter i så god tid att det finns möjlighet att påverka. Engenomlysning av ekobrottsbekämpningen har redovisats av Riksdagensrevisorer i rapporten Den ekonomiska brottsligheten och rättssamhället (rapport1994.6). I rapporten framhålls bl.a. att man bör få till stånd en mera samladstyming av samhällets insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Inomvissa sektorer har särskilda åtgärder vidtagits för attstärka samarbetet. har på regeringens förslag beslutat omökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken. Tillsynen skall bl.a. underlättasgenom att länsstyrelsema får tillgång till uppgifter ur utsökningsregistret omskatteskulder m.m. för iimehavare av yrkestrafiktillstånd. Vidare harregeringen uppdragit åt samtliga länsstyrelser att på det regionalaplanet ansvara för samordningen mellan berörda myndigheter när det gällertillsynen av restaurangbranschen. Samarbetet berör bl.a. polisen,skatteförvaltningen och kronofogdemyndighetema. En närmare samverkan mellanåklagare och polis har prövats inom ramen för Riksåklagarens specialoperationmot ekonomisk brottslighet (RÅSOP). 1febraari 1994 överlämnade Riksåklagaren och tillJustitiedepartementet promemorian RUBICON - Rutiner, brottsutredningar ikonkurs, som har utarbetats av en arbetsgrapp med representanter för bl.a.Riksåklagaren, , kronofogdemyndigheteraa, tillsynsniyndigheteraa i konkurs, polisväsendet, och Föreningen innehåller många förslag tilländrade arbetsmetoder och bättre ratiner vad gäller samverkan mellan olikamyndigheter och personer vid utredningar om brott vid konkurs. Förslagen syftartill att samspelet mellan polis, åklagare, konkursförvaltare, revisorer,tillsynsotyndigheter och skattemyndigheter skall bli så effektivt som möjligt.Regeringen utgår från att de ansvariga myndighetema kommer att ta till vararesultatet av arbetsgrappens arbete och att promemorian blir föremål för denambitiösa uppföljning som rekommenderas av arbetsgrappen. Enligtpromemorian finns det också behov av lagändringar och lagöversyneri olika hänseenden. Flertalet av förslagen kommer att Prop. beredasvidare inom antingen eller utrednings- Bilaga 2 Mycket talar för att t.ex. bestämmelsema om brott mot borgenäreri 11 kap. och straffbestämmelsen om osant intygandebör ses över. Förslaget om att edstemat för gäldenärens bouppteckningsedbör omfatta också räkenskapsmaterialet, kommer under vårenatt övervägas inom tillsammans med flera andrakonkursrättsliga frågor som har aktualiserats i olika sammanhang. Detgäller bl.a. förslag som har förts fram för att komma till rätta med bekvämlighetskonkursema och frågan om bouppteckningseden bör omfattaockså gäldenärens tillgångar utomlands. Tillsammansmed de nu nämnda förslagen bereds de förslag på ett stort antal områden, bl.a.vad gäller konkurslagstiftningen, som lagts fram av en interdepartementalarbetsgrapp i rapporten på likvärdiga villkor. Justitieutskottethar behandlat frågan om samordning av insatsema mot ekonomisk brottslighet ibetänkande 1993/94:JuU19. framhåller att ett nära samarbetemellan olika iityndigheter är en föratsättning för ett effektivt bekämpande avden ekonomiska brottsligheten. Vidare har justitieutskottet uttalat sig ombehovet av resursförstärkningar i framför allt storstadsregionema.Justitieutskottet har med anledning av detta hemställt att medel tillskjuts fören utbyggnad av bekämpningen av ekonomisk brottslighet och för att höjaeffektiviteten. beslutade (rskr 1993/94:229) att bifallavad justitieutskottet hemställt. Dentidigare nänmda rapporten från Riksåklagaren och , och andrarapporter som på regeringens uppdrag har redovisats av Riksåklagaren,och bildar, tillsammans med exempelvisRÅSOP, ett erfarenhetsmaterial som har gjort det möjligt att nu besluta omytterligare åtgärder Regeringenhar bemyndigat chefen för att tillkallaen parlamentarisk utredning för översyn av den centrala polisorganisationen. Idirektiven (dir 1994:19) framhålls, liksom i budgetpropositionen, attkommitténs arbete inte får innebära att åtgärder inte vidtas för atteffektivisera polisens verksamhet redan i ett kortare perspektiv. Regeringenhar därefter, , uppdragit åt Riksåklagaren,och att, under ledning av Riksåklagaren,utarbeta ett förslag till väsentligt fördjupat samarbete på central nivå mellanStatsåklagariityndigheten för speciella mål. och berördadelar av skatteförvaltningen och exekutionsväsendet när det gällerbekämpningen av ekonomisk brottslighet. En utgångspunkt skall därvid vara attStatsåklagarmyndigheten för speciella mål. ochpersonal med bl.a. rådgivande uppgifter och sambandsfunktion frånskatteförvaltningen och exekutionsväsendet skall samlokaliseras till encentral grapp för bekämpningen av ekonomisk brottslighet. Överåklagaren vidStatsåklagarmyndigheten skall därvid prioritera användningen avutredningsresurseraa vid ekoroteln och även i övrigt svara för denövergripande operativa ledningen inom Prop. 1993/94:150 grappen. Vidareskall förslag redovisas vad gäller formeraa för samverkan mellan den centralagruppen och andra organ med funktioner inom eller en verksamhet som annars harväsentlig betydelse för ekobrottsbekämpningen, såsom samtregionala myndigheter inom åklagarväsendet, polisväsendet, skatteförvaltningenoch exekutionsväsendet. Förslagenskall redovisas i form av en rapport från Riksåklagaren senast den 1 september1994. Målet skall vara att den centrala grappen skall kunna träda i verksamhetsenast . Regeringenhar också uppdragit åt Riksåklagaren att utreda om de åklagare inomlänen som huvudsakligen arbetar med ekonomisk brottslighet kan lokaliseras tillde orter där polisens resurser för ekobrottsbekämpning finns. Syftet meduppdraget är att kunna möjliggöra en regional eller lokal samverkan sommotsvarar det fördjupade centrala samarbetet. 1 1993/94. 1 samL Nr 150. Prop.1993/94:150 Bilaga 3 tillkompletteringspropositionen 1994 Bilaga 3 (TVedje huvudtiteln) Anmälan till proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /95, m.m. vad avserUtrikesdepartementets verksamhetsområde E. Utrikeshandel och exportfrämjande Beslutanderätten om löftesprovision inom det statsstöddaexportkreditsystemet Från anslaget betalas ersättning till AB SvenskExportkredit (SEK) for skillnaden mellan ut- och upplåningsräntor samt forkursförluster inom ramen for systemet med statsstödda exportkrediter EnligtSEK:s beräkningar bör kreditgivningen under /95 ge ett överskottvilket inbetalas till staten. Avräkningen mellan staten och SEK regleras genom ett avtalmellan partema frän 1990. En komponent som påverkar nivån påbelastningen/överskottet under anslaget är löftesprovisionen, dvs. denprovision, i procentenheter , som SEK debiterar för kreditbelopp somaccepteras men ej betalas ut. Löftesprovisionen vid marknadsmässiga krediter varierarberoende pä kreditens struktur. Nivån pä loftesprovisionen för det statsstöddasystemet uppgår f.n. till och beslöts av 1981 (prop.1980/81:130, bet. 1980/81:NU58, rskr. 1980/81:425). Löftesprovisionen höjdes dåfrän 0,till . SEK har i en skrivelse till regeringen i februari 1994föreslagit att löftesprovisionen inom det statsstödda systemet reduceras från0,till . SEK pekar i sin skrivelse pä att anpassningen tillmarknadsmässiga räntor för de statsstödda krediterna påtagligt har minskatstatens kostnader och att systemet lämnar ett överskott till staten. SEKframhåller ocksä att den svenska nivån pä löftesprovisionen ligger högt i eninternationell jämförelse, vilket är en nackdel för svenska exportörer Löftesprovisionen regleras inte i det internationellaregelverk som styr statsstödda exportkrediter Vissa länder använderlöftesprovisionens storlek i Nivån på löftesprovisionen blir merbetydelsefiiU Ju p 1093/94-150 längre utbetalningsperioden för krediten är. En visslöftesprovision är alltid Bilaga3 motiverad, men nivån kan behöva variera över tiden. Det ärdärför viktigt lor SEK attäven i det statsstödda systemet kunna följa marknadens växlingar och behovsamt att kunna anpassa löftesprovisionens storlek. dennabakgrund att bör bemyndiga regeringen att fiatta beslut om storlekenpå löftesprovisionen inom det statsstödda systemet. bemyndigar regeringen att besluta om storleken pålöftesprovisionen inom det statsstödda exportkreditsysteraet. Bilaga 4 till kompletteringspropositionen 1994 Prop. (fjärde huvudtiteln) 1 Övergång till kapitalkostnader för lokaler den 1 juU 1994 för mark, vissa anläggningar och lokaler somFortifikationsverket har ett tekniskt, juridiskt och ekonomiskt ansvar för. I1994 års budgetproposition (prop. 1993/94:100, bU. 5, s. 17) har regeringenredovisat principema for övergången till kapitalkostnader. harregeringen lämnat förslag till en preliminär kompensation av anslaget tillFörsvarsmakten. Föratt det skall vara möjligt att införa ett system med kapitalkostnader måsteförst det befindiga beståndet invärderas. Invärderingen sker till bokförtvärde. Utredningen avseende förvaltningen av försvarsfåstigheter (FÖFA)invärderar beståndet på cirka 17 000 objekt och 165 000 hektarmark. års budgetproposition invärderade FÖFA delar av beståndetschablonmässigt till , varav utgjorde värdetför mark. FÖFA har därefter kompletterat invärderingen med de delar som inteinvärderades års budgetproposition. Denna komplettering ger vidhanden att det totala beståndet omfattar ett schablonmässigt värde på , varav utgör värdet för mark. Infor 1995 årsbudgetproposition kommer värdet på fastighetsbeståndet att sluthgt varainvärderat. Detinvärderade beståndets värde kommer att utgöra ett avkasmingspliktigtstatskapital. kommer att amortera av statskapitalet i dentakt som beståndet skrivs av. Beloppet skall tillföras statsverketscheckräkning i och redovisas mot inkomsttitel. Fortifikationsverketkommer även att betala in ett belopp som motsvarar avkasmingskravet till statsverketscheckräkning i och redovisa beloppet mot inkomsttitel.Fortifikationsverket skall finansiera kapitalkostnaden genom hyresintäkter. Införandetav kapitalkostnader skall vara budgettekniskt neutralt. Principen for att uppnåett neutralt system genomfors i två steg. I ett första steg reducerasmyndigheternas anslag med nuvarande investeringsmedel for dels anskaflFning avmark, dels om-, till- och nybyggnad eller anskaffning av sådana objekt somfro.m. den 1 juh 1994 skall lånefinansieras av . I ettandra steg skall myndighetemas anslagkompenseras för den hyreskostnadsökning som Prop. 1993/94:150 motsvaras av kapitalkostnadema. I1994 års budgetproposition föreslog regeringen dels att Försvarsmaktens anslagA 1. skulle reduceras med , dels att Försvarsmaktens anslag A 1.preliminärt skulle kompenseras med I , som motsvaras avavkastningskrav på statskapitalet () och avskrivningskostnaderpå statskapitalet (). Kompensationenav Försvarsmaktens anslag A 1. enhgt budgetproposition behöveremellertid justeras till följd av den komplettering av invärderingen som FÖFAhar gjort. Vidare behöver övriga myndigheters anslag som berörs av införandet avkapitalkostnader kompenseras. Försvaretsradioanstalts anslag B 5. föreslås bli reducerat med de investeringsmedel somför närvarande finns på anslaget och som uppgår till . Någonreducering av de övriga myndighetemas anslag behövs däremot inte till följd avatt investeringsanslagen . Anskaffning av anläggningar för gemensammamyndigheter, I 2. Anläggningar för räddningsskoloma m.m. och F 6. Anskaffningav anläggningar för har upphört fr.o.m. budgetåret1992/93. Regeringenföreslår med anledning av vad som här sagts att Försvarsmaktens anslag A 1.justeras upp med . Justeringen motsvaras av avkasmingskrav pästatskapitalet (20,) och avskrivningskostnader på statskapitalet(30,). Den totala kompensationen som foreslås forFörsvarsmaktens anslag A 1. blir således 1 . Regeringenföreslår att övriga myndigheters anslag justeras upp med sammanlagt 29,316miljoner kr. Justeringen motsvaras av avkastningskrav på statskapitalet(19,) och avskrivningskostnader på statskapitalet (9,384miljoner kr). Idet följande redovisas de anslag som foreslås bli justerade till följd av attkapitalkostnader införs. Inom parentes redovisas justeringen som regeringenföreslog skulle ske för Försvarsmaktens anslag A 1. i 1994 årsbudgetproposition. Prop.1993/94:150 Bilaga 4 Kompensation for införandet av kapitalkosmader Avskrivningskostnader (tkr) Kapitalkostnad (tkr) 20 868 (900 000) 30 116 (580 000) 50 984 (1 480 000) Överstyrelsen for civil beredskap: Civil ledning och samordning 1 G 3. Deavgiftsfinansierade myndighetema och Försvaretsforskningsanstalt kommer också att få ökade hyreskostnader med anledning av attkapitalkostnader införs. Dessa ökade hyreskostnader skall täckas av de intäktersom den avgiftsfinansierade verksamheten ger. Försvarets materielverkskapitalkostnader på ingår i det belopp på 50,984 miljonersom föreslås bh tillfört anslaget A 1. Försvarsmakten m.m. Försvaretsforskningsanstalts kapitalkostnader på är inräknade i angivna justeringen av Försvarsmaktens anslag A 1. med 9,689 miljoner kr.Återstoden, , föreslås bU tillfört anslaget C 1. Överstyrelsenför civil beredskap: Civil ledning och samordning. EnslutUg invärdering av beståndet kommer att redovisas i 1995 årsbudgetproposition. Eventuella korrigeringar med anledning av den slutligainvärderingen kommer att göras infor /96. '1 enlighet med vad som redovisats ovan skall detta belopp reduceras med 1,2miljoner kr. Förslag tillriksdagsbeslut Prop. Regeringenföreslår att Bilaga 4 1. underQärde huvudtitehis ramanslag A 1. Försvarsmakten m.m. för /95 anvisar utöver vad som föreslagits i prop.