prop · GH03188 · 1993-12-31 00:00:00 — Försfegetgenomförs genom ett tiflägg tifl 6 kap. 27 § kommunaUagen. Kommitténsförslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna:AUa remissinstanser som uttalat sig i denna del tfllstyrker förslaget eller haringen erinran. Skälenför regeringens förslag: Genom kommunaflag infördes enhetUgajävsregler i kommunaUagen. tiUämpades i den specialregleradeverksamheten förvalhiingslagens strängare jävsregler Den mer inskränktejävsregeln kommunaUag tillämpades i den fåkultetiva verksamheten. Reglemaom jäv är inte bara tiU för att förhindra eller försvåra att någon enskfldanställd eller förtroendevald gynnar sig själv efler någon denne närstående,utan i huvudsak för att aUmänhetens förtroende för myndighetemas objektivitet iverksamheten skafl bibehållas och stärkas. Verkanav ett jäv är att den jävige varken får vidte någon förberedande åtgärd eflerdelfe i avgörandet av det ärende i vflket en jävssituation föreUgger. I6 kap. 25 § 2 och 4 och 27 § kommunallagen anges fömtsättningar-na förställföreträdarjäv och deUkatessjäv i ärenden som berör ett aktiebolag därkommunen eUer äger minst hälften av aktiema efler en stiftelse därkommunen efler utser minst hälften av styrelseledamöterna. StällföreträdarjävföreUgger när en förtroendevald eUer en anstäUd i kommunen efler landstingetefler någon denne närstående är stäUföreträdare för den saken angår efler förnågon som kan vänte synnerUg nytte eller skada av ärendets utgång. Vem som ärstäUförebädare för ett aktiebolag eller en stiftelse framgår av denassociationsrättsliga lagstiftningen. VanUgen är det verkstäUande direktören,styrelseordföranden eUer annan firmatecknare. Delikatessjävföreligger om det i övrigt finns någon särskfld omständighet som är ägnad attmbba förtroendet för någons opartiskhet i ärendet. Det är inte ovanUgt attnämndledamöter och ledande tjänstemän i kommuner och landsting har uppdrag ikommunala företog som verkar inom de ohka nämndemas verksamhetsområden.Bestämmelsema om jäv vid dubbla engagemang kom att bU en av de mest debatteradei samband med tilUcomsten av kommunallag. För att de nya jävsreglemai kommunaflagen genereflt sett inte skufle Prop. 1993/94:188 komma attförhindra dubbfe engagemang i en nämnd och i ett kommunalt företog, komstäflföreträdarjäv (Kh delikatessjäv att ges en modifierad tillämpning pådessa engagemang. Detto uttrycks sä att stäUföreträ-darjäv och delikatessjävinte skaU anses föreUgga enbart på den gmnden att den som handlägger ett ärendei en nämnd är stäUföreträdare eUer på något annat sätt är knutentifl det bofeg efler den stiftelse , som ärendet rör Jäv skaU aUtså inte ansesföreUgga automatiskt i dessa feU. AnledningentiU att det i kommunaUagen gjordes dessa modifieringar av jävsreglema för dedubbla engagemangen, var att det inte ansågs rimligt att hävda dessajävsförhåUanden med hänsyn tiU den verksamhetsgemenskap som råder mellannämnden och de kommunafe före-togen. Företogen ses i detta sammanhang som endel av den kommunafe förvalmingen och det finns ett kommunalt intresse av attnämndema upprätthåller sambandet med företegen i olflca ärenden. Sådana ärendenanses inte heUer utgöra partsärenden i egendig mening och några motståendeintressen finns som regel inte heller (jfr prop. 1990/91:117 s. 98 f). Bestämmelseni 6 kap. 27 § kommunallagen har emeUertid gett upphov tiU vissatiUämpningsproblem på gmnd av att det däri inte görs någon åtskfllnad meflanmyndighetsutövning och andra ärendetyper EnUgt vår mening är det enprincipiellt sett oacceptebel ordning att en person kan vara förtroendevald it.ex. en byggnadsnämnd och där be-vflja bygglov åt ett bolag i vflket denförtroendevalde är verkstäflande direktör eller arman firmatecknare. Avrättssäkerhets- och objektivitetsskäl bör man därför dra en skiljelinje meUanolika ärenden beroende på om dessa avser myndighetsutövning eUer inte. Deintressen som bestämmelsema om jäv är satte att skydda, väger erfligt vårmening tyngre än intresset av att upprätthåUa det nämnda sambandet meUanföretegen och nämndema. Motsvarande gäUer i lika hög grad för de tjänstemän sombåde sitter med i företegens styrelser och som på delegation handlägger myndighetsutövningsärendensom rör företegen. Viföreslår därför att bestämmelsema om stäUföreträdarjäv och deUkatessjäv skaUtillämpas fiiUt ut i de fåU nämndema handlägger ärenden som avsermyndighetsutövning mot enskild. Regeringensförslag: I kommunaUagen införs regler som tiU sitt innehåU motsvararförvaltningslagens (1986:223) regler om hanteringen av jävsfrågor Försfegetgenomförs genom tiUägg tifl 5 kap. 20 § och 6 kap. 24 § kommunaUagen. Kommitténsförslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undanteg av att kommitténinte har föresfegit att förferandereglema även skaU tfllämpas av fiillmäktige. Remissinstanserna:Samfliga remissinstanser som uttalat sig i denna del stödjer förslaget eflerhar inget att erinra. Skälenför regeringens förslag: I kommunallagen finns inte några bestämmelser om huren uppkommen fråga om jäv skafl hanteras i fiillmäktige och i nämndema. Föreflcraftträdandet av kommunallag hade de då specialreglerade nämndemaatt tillämpa förvalmingslagens jävsregler I 12 § förvalmingslagen finns enbestämmelse som reglerar förfårandet. Efter ikraftträdandet av 1991 årskommunallag, som uttömmande reglerar jäv i verksanfliet, ärförvaltningslagens regel inte längre tfllämp-1ig. I många kommuner ochlandsting har dock förvalhiingslagens hanteringsbestämmelser kommit atttiflämpas analogt. För att säkerstäUa attjävssituationer i nämndema hanteras enhetUgt är det enUgt vår mening av värdeatt införa förfåranderegler för jäv i kommunallagen. Dessa skulle fyUa denbrist som finns i dagens reglering. Motsvarande hanteringsregler bör tillämpasäven av fiillmäktige. Det finns inte skäl att i dette avseende göra någonåtskillnad meflan hanteringen i nämndema och i fiiflmäktige. Vianser också att det bör klargöras att ett beslut i en jävsfråga endast fåröverklagas i samband med överklagandet av det beslut varigenom fiiUmäktige eUernämnden avgör ärendet. Följden skulle annars kunna bU att delar av denkommunala förvaltningen får problem med att fiiU-göra sina uppgifter eftersominvändning om jäv med åtföljande domstolsprövning riskerar att förhalanämndens hantering av sakfrågan. 11 PersonalfÖreträdamas närvarorätt i nämndema Prop. Regeringensförslag: PersonalfÖreträdama skaU inte ha rätt att närvara vid handläggningen ien nämnd av ärenden som avser bestäUning eUer upphandUng av varor och tjänster Förslagengenomförs genom tiUägg tiU 7 kap. 10 § kommunaUagen. Kommitténsförslag: PersonalfÖreträdama skaU inte ha närvarorätt i beställamämnder sominte har egen understäUd personal. Närvarorätten i beställamämnder med egenunderstäUd personal inskränks tifl att gäUa behandling av ärenden i nämnden sominte avser beställning av verksamhet. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som särskflt fegit upp denna fråga har samtUga utom TCOtfllstyrkt förslaget eUer lämnat det utan erinran. Bland dessa märks bl.a.Landstingsförbundet, Svenska Kommunförburulet, LO och . har avstått från att yttra sig. Några instanser anseratt närvarorätten bör begränsas i alla nämnder i bestäUarärenden. Flerainstanser betonar konkurrensaspekten. TCO anser attnuvarande regler utgör ett vflctigt komplement tiU ,särskflt om vetorätten enligt MBL vid entreprenader tes bort. Degmndläggande reglema om personalföreträdamas närvarorätt vid kommunalanämndsammanträden finns i 7 kap. 8-17 §§ kommunaUagen. Närvarorätten syftar tfllatt skapa fömtsättningar för ett informationsutbyte mellan de förtroendevaldaoch personalföreträdama tifl gagn för båda parter (prop. 1984/85:200 s. 10).Härigenom förbättras möjUghetema tiU insyn i och medinflytande på verksamhetensamtidigt som de förtroendevaldas beslutsunderlag blir bättre när det tiflförsde anstäUdas kunskaper och erferenheter Närvarorätten skafl ses som ettkomplement tifl andra former av inflytende som de anställda har (a. prop. PersonalfÖreträdama harnärvarorätt i afla nämnder utom styrelsen, revisionsnämnder, förtroendenämnder,valnämnder och överförmyndar-nämnder (8 §). Det är utan betydelse att en sådannämnd i vissa feU inte har någon underställd personal (jfr Kammarrättens iJönköping dom , mål nr 1587-1992; Regeringsrätten meddelade inte prövningstillstånd,beslut , mål nr 5724-1992). Närvarorätten är tifl attbörja med begränsad tfll en rätt att delte i överläggningama i en nämnd meninte i besluten (11 §). öädamahar rätt att yttra sig men har inte rätt att stäfla förslag efler att Prop.1993/94:188 få sin mening antecknad tifl protokoflet. Deras huvuduppgift är attframföra arbetstegamas synpunkter på ärendenas handläggning (prop. 1984/85:200s. Närvarorättenär vidare begränsad tifl ärenden som enbart rör förhåUandet mellan kommunenoch som arbetsgivare (x:h dess anstäUda (9 §). Den begränsas tiUärenden där det finns behov av ett medbestämmande från personalens sida.Avgränsningen sammanfeUer med vad som regleras inom ramen för lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetsUvet (a. prop. s. 16). Genomatt begränsa närvarorätten tfll ärenden som rör personalens förhåUande tiU sinakommunafe arbetsgivare dras också en gräns mellan beslut som är öppna för feckUgtinflytande och de som helt fÖrbehåUs de politiska organen (a. prop. s. 12).Närvarorätten är dessutom uttryckUgen undanfegen i fråga om ärenden som avsermyndighetsutövning mot enskfld samt vissa feckUga partsärenden (10 §). I7 kap. 12 § kommunallagen anges att en nämnd med iakttegande av föreskriftemaom sekretess i sekretesslagen skaU lämna personalföreträdama de upplysningarsom behövs för deras verksamhet. I fråga om upphandlingsärenden i en nämnd kannämnas att det råder absolut sekretess enhgt 6 kap. 2 § sekretesslagen sålänge upphandlingsförfårandet pågår. om bl.a. tystnadsplikt gäUer inte perso-nalföreträdane i en nämnd.De deltar visserUgen i nämndarbetet, men de utses inte av kommunen eUerlandstinget utan av personalorgani-sationema. De kan därför inte anses fullgörauppdrag hos nämnden på samma sätt som t.ex. anställda eUer ledamöter i nämnden.De ingår således inte i den krets av personer som enligt 1 kap. 6 §sekretesslagen skafl iaktta sekretess (jfr prop. 1984/85:200 s. 31). Inte heUertorde stedgandena i 14 kap. 7 § sekretesslagen, som bl.a. avser företrädare förarbetstegarorganisationer, vara tiUämpliga eftersom personalföreträdama interepresenterar dessa organisationer uten fungerar som ombud för de anställda (a.prop. s. 31). viU delge en personalföreträdare sekretesskyddade uppgifter måste deni det enskilda fallet, i enUghet med vad som föreskrivs i 14 kap. 9 §sekretesslagen, ställa upp förbehåU söm inskränker mottegarens rätt att lämnaen uppgift vidare eUer att umyttja den. Nyanämndstrukturer - nya konkurrensaspekter Vidtiden för införandet av reglema om personalföreträdamas närvaro rätt i de kommunala nämndema var nämndstmkturen på de allra fleste håfl fortfarande traditionefl. har utvecklingen gått dit hän att aflt fler kommuner och landsting lämnar den traditionella nämndstmktu ren för en mer ftmktionsindelad verksamhet. Det är vanligt att man i syfte att tydUggöra kosmads- och intäktsbilden i en verksamhet delar upp den i resultetenheter eller separate beställar- och utförarenheter På vissa håfl görs uppdelningen inom nämndema och på andra finns en " strävanatt rencxlfe nämndemas verksamheter tifl att vara antingen av Prop.1993/94:188 bestäUande eUer utförande art. Funktionsuppdehungenär också ett led i strävan att konkurrensutsätte verksamheten genom att i ökadutsträckning engagera private entreprenörer. De egna resultetenhetema eUerutföramämndema konkurrerar allt oftare med extema entreprenörer i en av kommuneneUer anordnad anbudstävUng. Närvarorättenger den kommunafe personalen en rätt att delte i överläggningarna i enbeställande nämnd. Där kan de informera sig om en beställning eUer upphandlingpå ett sätt som konkurrerande extema anbudsgivare inte har samma möjUghetertiU. Personalrepresentanterna kanske tiU och med ges möjUgheter tiU insyn ianbuden vartefter de kommer in tiU nämnden. Dämtöver ger bestämmelsenpersonalrepresentanterna en rätt att, med den information de fått vid överläggningamai den beställande nämnden, delte i överläggningama i den utförande nämnd som ärmed och konkurrerar med de extema anbudsgivarite. Omett anbudsförfarande eUer annan typ av tävUng mellan extema och intemaanbudsgivare, i konkurrenshänseende skaU kunna ske på lika ochkonkurrensneutrafe villkor, kan lämpUgheten i den nuvarande ordningen enUgt vårmening starkt ifrågasätfes. Det skuUe stärka trovärdigheten i den kommunafeupphandlingen och främja konkurrensen om närvarorätten begränsas. TiUtrontiU den kommunala förvaltningens sakUghet och opartiskhet kan enligt vår meningallvarligt mbbas om personalföreträdare får (lelto i handläggningen av ettbestäUnings- eller upphandUngsärende såväl hos en bestäUande som hos enutförande nämnd. Detto gäUer särskflt om den utförande nämnden i den aktueUaupphandlingen tävlar med extema anbudsgivare. Ävenom personalföreträdama inte skaU delto i själva beslutsfettandet skaU de dockkunna to sådan del i handläggningen av olika ärenden att de i jävshänseende börjämstäUas med ledamöter efler andra som handlägger ärenden hos en nämnd (jfrprop. 1984/85:200 s. 26). Det är skälet tifl att kommunaUagen innehåUer enbestämmelse i 7 kap. 15 § om att jävsreglema i lagen skaU gäUa cxikså förpersonalrepresentanterna. Vissa undantog gäller dcK;k i 6 kap. 25 § 4 fråntillämpningen av delikatessjävet. kommun efler ett landsting där verksamheten organiseras så att en nämndbestäUer en verksamhet och en annan nämnd utfor den i enlighet medbeställningen, är det oklart om det faktum att personal-företrädarna varitnärvarande vid den beställande nämndens behandling av beställningen eUerupphandlingsärendet skulle kunna medföra att de blir att anse som jäviga vidhandläggningen av framtogandet av anbudet i den utförande nämnden. Enbegränsning av närvarorätten i bestäUnings- och upphandUngsärenden skuUeenligt vår mening undanröja den 5 1993/94. osäkerhet som i viss månråder om hur man skaU se på jävsproblemati- Prop. 1993/94:188 ken i dessafeU. Närvarorättenbegränsas i beställnings- och uppharullingsärenden StäUningstogandeni beställiungs- och upphandlingsärenden kan i vissa fåll i hög grad, om intedirekt så indirekt, påverka förhåUandet mellan kommunen eUer somarbetsgivare och de anstäUcfe (x;h därför sakUgt motivera närvarorätt vidbehandlingen av alfe sådana ärenden. Enligt vår mening kan närvarorätten dock imånga fåU skapa sådana betänkUga jävs- och sekretessproblem, att den inte barafrän rättsUga uten även från praktiska utgångspunkter är svår att hantera. I7 kap. 12 § kommunaUagen föreskrivs att en nämnd är skyldig att, mediakttegande av föreskrifterna i sekretesslagen, lämna personalföreträdama deupplysningar som behövs för deras verksamhet. I bestäUnings- och upphandUngsärenden,där en egen utförande enhets erbjudande skall ges en affärsmässig bedömning,eventtieUt i konkurrens med extema anbudsgivare, måste uppgiftslämnandet tiUpersonalföreträdama inskränkas i så hög grad att närvarorätten blir heltuttunnad. Deoförenliga dubbfe engagemangen och konsekvensema i konkurrens- ochsekretesshänseende som personalföreträdare kan hamna i genom representetionbåde i en nämnd som handlägger en beställning eUer en upphandUng och en annansom skall lämna ett anbud, talar enligt regeringens mening för attnärvarorätten bör inskränkas i feg. Vianser att det finns skäl för att inskränka närvarorätten i aUa nämnder i denmån de handlägger ärenden som rör beställningar eller upphandling av varor ochtjänster I dette ligger alla former av införskaf-fende. Med en sådan lagteknisklösning blir reglema också neutrala gentemot olika organisationsformer som kanfinnas i landets kommuner och landsting. Rätten att delte vid överläggningama iandra typer av ärenden kvarstår. Ävenom närvarorätten inskränks på det sätt som vi föreslår är personalen genommedbestämmandelagens föreskrifter om informations- och förhandlingsskyldighettillförsäkrad ett inflytande och en möjlighet att argumentera för sinaönskemål. Detfaktum att reglema i medbestämmandelagen om feckUg vetorätt ientreprenadärenden är bortfegna förändrar intevår bedömning (se prop. 1993/94:67, bet. 1993/94:AU4, rskr. 1993/94:103, SFS1993:1498). Ändringen föranleddes bl.a. av att vetorättsreglema ansågsoförenUga med de EG-regler om offentUg upphandling som åtegit sig atttillämpa (a. prop. s. 54). Nämndutan egen underställd personal Irättspraxis har festslagits att personalföreträdama har en närvarorätt vidsammanträden i en nämnd med centrala förvalmings- och verkstäl- Ughetsuppgifteri den omfettning som anges i 7 kap. kommunallagen (jfr gg Kammarrättensi dom , mål nr 1587-1992; Rege- ringsrätten meddelade inteprövningstiUstånd, beslut , mål Prop. 1993/94:188 nr 5724-1992).Kommittén har pekat på att personalrepresentantemas närvarorätt i ettbeställarorgan i en renodlad beställar- utförarorgaiu-sation med en eller flerapoUtiska beställar- och utföramämnder kan iimebära olägenheter som inte varfömtsedcfe vid fegens tillkomst. Ombestälferorganet inte förfogar över egen personal utan "hyr" eUer"köper" personal från styrelsen är det naturUgt attpersonalrepresentan-tema i bestäUarorganet rekryteras Mn utförarorganisationeneUer personal understäUd styrelsen. Reglema medger att personalrepresentanterutses bland personer som är anstäUda inom en annan nämnds verksamhetsområde(se 7 kap. 13 § kommunaUagen). Deproblem som kommittén har pekat på torde enUgt vår bedömning kunna hanterasinom ramen för gäUande bestämmelser I och för sig innefettar bestämmelsemaenligt rättspraxis ett krav på att personalrepresentanter skall utses i allanämnder med förvaltnings- och verkstäl-Ughetsuppgifter och det oavsett omnämnden har understäUd personal eller inte. Frågan är dock i vilkenutsträckning personalrepresentanterna i praktiken kommer att närvara vidsammanträdena med en sådan nämnd. Personalföreträdamahar inte närvarorätt i nämndema i större utsträckning än då det i nämndenskafl handläggas sådana ärenden som närvarorätten omfettar. Det finns därförinte någon anledning för nämnden att kalla personalföreträdama tifl ett mötedär nämnden inte kommer att handlägga ärenden där närvarorätt föreligger.Nämnden avgör själv under revisionsansvar om och när personalrepresentanternaskaU kallas. En utebUven kaUelse tiU ett sammanträde där närvarorätt föreliggerleder enligt enligt 7 kap. 17 § kommunaUagen inte tiU att nämndens beslut viddet sammanträdet blir ogiltiga. Motdenna bakgmnd anser vi att det inte finns något behov av att ändra reglema idenna del. Regeringensforslag: Om inte något annat följer av lag efler annan förfettning, fårfuflmäktige beslute att en nämnd får uppdra åt ett självförvalmingsorgan undernämnden att helt efler delvis sköte driften av en viss konununal anläggningeUer institution. OrganetskaU bestå av företrädare för nyttjama av anlägg-tungen eller institutionen ochför de anstäUda där. Nyttjama skaU vara i majoritet. LedamötemaskaU ha samma rätt tifl ekonomisk ersättning och ledighet från sinaanställiungar som de kommunalt förtroendevalda. Nämnden skall i enarbetsordning för organet feststäUa dess uppgifter, sammansätming, arbetsformeroch mandattid. Förslaget genomförsgenom att 3 kap. 6 § kommunaUagen kompletteras och att sex nya paragrafer 7kap. 18-22 §§ tes in i lagen. Dessutom görs ett förtydUgande i 2 kap. 1 §skoUagen (1985:1100). Kommitténsförslag: Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommitténhar föreslagit en särskild lag om kommunala självförvalmingsorgan. Kommuneroch landsting ges däri en rätt att lämna över viss förvalming, verkställighetoch beredning tfll användar-styrda självförvalmingsorgan. Fulhnäktige bestämmerorganets uppgifter och verksamhetsformer samt festställer antalet ledamöterLedamötema väljs tills vidare enUgt regler som feststäUs av fuUmäktige.Kommittén har också föreslagit att organet skaU tiUämpa 4 kap. 22 §, 6 kap24-32 §§ och 10 kap. kommunallagen. Remissinstanserna: Denövervägande majoriteten tillstyrker eUer har inget att erinra mot förslaget.Flera remissinstanser anser att kravet på synnerUga skäl för återkallelse äraUtför strängt. , kommun, Beredningen förfrämjande av den ideella sektoms förnyelse och efterlyser enmodeU som gör det möjligt att skapa organ över nämndgränsema och hänvisar tiUerfarenheter inom landsbygdsutveckUngen av hinder som kan möta medborgarnanär de viU te ett större ansvar inom områden som är tvärsektorieUa. Statensungdomsråd menar att det är vflctigt att ungdomarna inte blir"vuxengisslan" i organen. Flera remissinstanser menar att organetsrättsUga ställning måste klargöras och att det är vflctigt att organets befogenheternoga avgränsas. Den professionella kunskapen hos t.ex. skolans och förskolanspersonal skaU fes till vara även i organen. Den representotiva demokratin fårinte urhoUcas och de poUtiska partiemas möjligheter att arbeto får inteförsvåras. Några anser att nämnden själv bör kunna bestämma organets uppgifteroch verksamhetsformer hem och skola ser förslaget som ettmöjligt genombrott för föräldrainflytandet i skolan eftersom nuvarandesamrådsformer i skolan är svagt utvecklade och avmånga upplevs som meningslösa. budsmannen konstoterar attförslaget inte anger hur bam eUer ungdomar under skaU få del iden demokratiska processen och menar att frågan om medinflytandeinte får toppas bort i diskussionen om hur man skall stärka den lokalademokratin i . princip den enda gmppkommunmedborgare som inte har någon reefl Någon instansifrågasätter om anstäUda måste vara med. menar att det bör utredasom ökat bmkarinflytande kan uppnås genom att en nämnd ges utvidgademöjligheter att delegera beslutanderätt. Medborgamasmöjligheter att påverka verksamhet Enav principema bakom kommunaflag är att medborgama skall garanterasgoda möjligheter tiU insyn i och inflytande över den kommunala verksamheten(prop. 1990/91:117 s. 14 f.). De som direkt nyttjar kommunala tjänster,särskilt vid institutionsbundna verksamheter, har ofta ett mycket stort ochberättigat intresse av att kunna påverka den konkreto utformningen av dessa (a.prop. s. 19). Medborgarinflytandetöver den kommunala verksamheten gör sig gällande främst genom utslaget i deallmänna valen. I den representotiva demokratins käma ligger att väljama blandde politiska partiema väljer de företrädare som skall sköto verksamheten. I deallmänna valen kan medborgama endast i stort påverka politikens innehåll underkommande mandatperiod. Valmöjligheterna är dessutom begränsade genom att endastfiillmäktigeledamötema är direktvalda. Medborgamas möjUgheter att efterpersonliga önskemål mer direkt i vardagen styra och påverka innehållet i ochutformningen av den kommunala verksamheten är således begränsade, såvida deinte deltar aktivt i de politiska partiemas arbete. Nuvarandeordning för samråd m.m. med nyttjama Isyfte att markera behovet av närmare kontakter mellan nyttjama och denkommunala förvaltningen föreskrivs i 6 kap. 8 § kommunaUagen en skyldighet förnämndema att verka för att samråd sker med dem som umyttjar deras tjänster Drygthälften av landets kommuner har vidtogit åtgärder för att verka för samråd ikommunaUagens anda genom att bl.a. bilda användar-eller bmkarråd som t.ex.pensionärs-, handflcapp- eller ungdomsråd. Dessa råd fiingerar främst som ettfomm för informationsutbyte och diskussion (se SOU 1993:90 s. 304). Nyttjamakan också ges inflytande genom den i 6 kap. 38 § kommu nallagen givna möjligheten att använda s.k. villkorad delegation. Nämn dema har rätt att i samband med delegation tifl anställd viUkora dennes rätt att fette beslut med att nyttjama skaU ges ett visst inflytande över beslutet. Nyttjama kan ges en rätt att lägga fram förslag, yttra sig efler art lägga in veto mot beslutet. Syftet med bestämmelsen är att ge nytt- o" jamaökade möjUgheter att påverka verksamhetens uppfeggning och Prop. 1993/94:188resursanvändning (jfr prop. 1986/87:91 s. 22 f. och prop. 1990/91:117 s. 19).