prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — SARECstöder forskningssamarbete inom hälsovård, jord- och skogsbrak samt indusöiellteknik. En svensk-vietaamesisk randabordskonferens ombistånd, handel och investermgar utgjorde ett värdefulltforam för åsUctsutbyte om föratsättningarite för att bredda desvensk-vietaamesiska förbindelsema. Det svenska biståndet till Vietaam uppgick /93 tUl 318 miljoner kronon SIDA:s verksamhet i Vietaam bör behålla sinnuvarande fokusermg på institationellt stöd till den ekonomiskareformprocessen. Det utvidgade biståndet till energisektom är också angeläget.För 1994/95 föreslås en indUcativ planeringsram för Vietaam på 190 miljonerkronon I denna ram skall ingå även ökade msatser för att främja demokrati cx;hmänskliga rättigheter samt miljöinsatsen närvaro i Vietaam bidrar tUl en välkommen Prop. 1993/94:100breddning av våra bilaterala relationer. Den positiva ekonomiska Bilaga 4 utvecklmgen i Vietaam bör ge föratsättningar för BITS att mte barafortsatte kursverksamheten och det tekniska samarbetet utan också övervägau-krediter till Viemam. Målenför de svenska insatseraa på och i är att förbätaa detpalestinska folkets levnadsvillkor genom sociala och humatatära insatser, attstärka respekten för de mänskliga rättighetema och bidra till uppbyggandet avpalestinska demokratiska institationer och samhällsstttiktar för självstyre,att bidra till den ekonomiska utvecklingen genom bl.a. investeringar imfrasQ-uktar, samt att skapa föratsättningar för vidgat regionalt ekonomisktsamarbete. Undertecknandet av avtelet om ömsesidigt erkännandemellan och PLO och /Jericho-planen skapade nyaföratsättningar för interaationellt bistånd till och Gaza.Fredsplanen föratsätter ett snabbt, omfattende och väl samordnat intemationelltbistånd. Behoven av bistånd för att skapa drägliga förhållanden ochinfrastraktar på framförallt är stora. Föratsättmngama för attpalestiniema själva skall leda och driva utvecklingsarbetet är gcxia, även omdet kommer att krävas bistånd för att bygga upp ochstärka administtativa straktaren Det svenska biståndet till det palestinska folketsker dels genom multilaterala insatser via främst UNRWA, dels genom bilateralainsatser, främst i samarbete med svenska enskilda organisationer. Den samladeerfarenheten av svenskt-palestinskt samarbete är god. Det hittillsvarandebUaterala biståndet har från svensk sida kanaliserats genom SIDA.Föratsättaingama för ett bredare samarbete genom BITS och börövervägas. Det svenska stödet till det palestinska folketuppgick under /93 till ca 175 miljoner kronon Av dessa avsåg ca145 stöd genom UNRWA, resterande 30 miljoner bilateralt biståndgenom SIDA. beslutede regeringen att öka biståndet med 50miljoner kronor tUl totelt ca 225 mUjoner kronor för /94, med ihuvudsak samma fördelning mellan multi- och bilateralt bistånd. Fredsprocessen mellan och PLO förtjänar ettsterkt internationellt stöd. Behoven av uppbyggnad och förstärkning av desociala och ekonomiska sektoreraa, mfrastraktaren samt de administtativa ochdemokratiska insitationeraa på och i motiverar ett omfattandesvenskt bistånd. kan kanaliseras genom dels multUaterala organsom och , dels enskilda svenska organisationer och dels genom SIDA,BITS och Det svenska biståndet /95 bör uppgå tUl 250 miljonerkronon Medlen för dette föreslås främst under anslaget C 1. Bidrag tillmteraationella biståndsprogram genom FN:s Prop. 1993/94:100hjälporgarasation för palestinaflyktingar (UNRWA) samt anslaget C 2. Bilaga4 Utvecklmgssamarbete genom SIDA, anslagsposten Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd. Insatser kan komma att finansieras ävenunder andra anslagsposten Detregionala biståndet till syfter till att främja olUca former av samarbetei regionen och att framförallt sterka de svenska programländemas möjligheteratt delte i ett sådant samarbete. De vUaigaste samarbetsorganen ärMekongkommittén och Asian Institate of Technology. har tUl uppgift att förstärkasamarbetet vad gäller utayttjandet av resursen Kommitténs mandatses öven Under föratsätttung att denna översyn leder till ettpositivt resultet bör SIDA:s tidigare planer på att mleda ett program-inrUctetoch mer långsiktigt samarbete med kommittén kunna genomföras. samarbete,som särskilt berör miljöfrågor, är av värde inte minst för somåterigen delter aktivt i samarbetet och därigenom kan öka sin kompetens påmiljöområdet. Asian Institate of Technology ägnar sig åt högretekmsk utbildning och forskning. har genom SIDA lämnat bidrag främstför stipendie-givning och för att sterka institatets verksamhet påmiljöområdet. Ett breddat och mer långsiktigt stöd till mstitatet har nyligeninletts. För /95 beräknas medelsbehovet till20 för de insatser som finansieras under anslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA. Däratöver ges miljörelaterat stöd till Mekongkommitténoch Asian Institate of Technology via SIDA med medel avsatte under anslaget C1. Bidrag till interaationella biståndsprogram. Detövergripande målet för det svenska utvecklingssamarbetet med CenöalamerUcalades fest i regeringsbeslut . Det utgör en ram förbiståndsmyndighetemas utvecklingssamarbete med regionen. Den regionalarelevansen i insatsema betonas, som möjligheten tUl bilateraltsamarbete i samtiiga länder bibehålls cx:h successivt utvecklas. RUctiinjemaföratsätter ett långsiktigt och processmriktet perspektiv påbiståndssamarbetet. Ett stebilt och väl utformat bistånd kan utgöra en viktigfaktor till framgång i en region där samtidiga insatser krävs för att skapafred, befäste demokrati och reformera ekonomin. I formell mening styrs samtiiga länder iCenttalamerUca av demokratiskt valda regeringar och betydande framsteg görs i rUctning mot fred och demokrati. Utvecklingen varierar dock mycket mellan de enskUda ländema. Svåra sociala förhållanden, svaga eller obefintiiga rättsväsenden, outvecklade kreditsystem, korraption och ökande 152 narkotUcahandel hämmar såväl den ekonomiska som demokratiska binds ländema alltmer samman av ökande Prop. integrationoch samarbete på en rad områden. Ländema är små och Bilaga 4 utvecklmgeni enskilda länder präglar påtegligt förmågan tUl utvecklmg Sammanteget befiimer sig Cenöalamerika alltjämt i ett osäkertoch sårbart läge. regionalasynsättet på regionen blir alltmer relevant. ytamgar, fömyelsen av den institationella stttiktaren samt den spektekulärautvecklingen av handelsutbytet inom regionen är positiva uislagi den regionala mtegrationen. CentralamerUcas akute fattigdomsproblem, och dessojämna inkomst-och förmögenhetsfördelning, kvarstår. De ekonomiskareformprogrammen utgör varken en orsak till, eller någon slutgiltig lösningpå, dessa förhållanden. Problematiken är också intimt relaterad till denpolitiska sitaationen i regionen, som fortsätter att karaktäriseras av attstora befolkningsgrapper äimu i praktiken saknar ett reellt politisktmflytande. INicaragua utgör den prekära politiska och ekonomiska sitaationen ett påtegligthot mot stebiliteten, inte bara i uten i regionen som helhet.Politiskt samförstånd kring en reformering av äganderätten och rättsväsendet äroundgängliga föratsättaingar för en fortsatt gynnsam utveckling. Andra vUctiga föratsättningarär reformer inom armén och poliskåren, ekonomiska reformer och stebilitet ibiståndsflödet. Landet befinner sig fortfarande på en utvecklingsnivå somligger långt under grannländernas. Den ekonomiska tillväxten har mte motsvaratförhoppningarna. Tillgänglig valute har i hög grad använts för att fullföljaåtegandena mot multilaterala finansiella institationer. Politisk polariseringoch sociala spännmgar präglar nicaraguanemas vardag, vilket lett till ökandevåld. IEl finns anledning till förhoppningar om en mer varaktigt civiltorienterad politisk process, vilket dock föratsätter betydande insatser för attomdana ekonomin, reformera armén, poliskåren, rättsväsendet (x;h för attinlemma de tidigare väpnade konttahenterna i det civila samhället. Betydandeinsatser krävs CKkså för att förbätaa sitaationen för stora skaror avåtervändande flyktingar cx;h intemflyktingar för vilka en lösmng av jordfråganär av avgörande betydelse. IGuatemala blottläggs gång på gång det politiska systemets oförmåga att vidteadekvate åtgärder mot korraption, maktmissbrak cx;h brott mot de mänskligarättighetema. Krigsmaktens roll i den politiska processen är alltjämt betydandeoch försvårar såväl demokratiska som ekonomiska reformer. Trots olika imtiativ harpartema svårt att utveckla de fredssam-tel, som inleddes . har en långöadition av demokrati och genomför beslutsamt ekonomiska reformer, vilka dockhar mindre gynnsamma fördelnings-politiska effekten Isödra , och finns alltjämt stora skaror av flyktmgar och/ellerintemflyktmgar, även om förhållandena för dessa Prop. 1993/94:100 grapperförbätaats betydligt. Mycket återstår att göra även i Bilaga 4för att stebilisera sitaationen för mtemflyktingaraa mbördeskrig. Konventionenom medborgerliga cx;h politiska rättigheter, lUcsom konventionen om baraetsrättigheter, har ratificerats av samtiiga länder i regionen, med undanteg avHonduras. I många länder är utvecklingen på människorättsområdet positiv.Panoramat i är emellertid alltjämt bekymmersamt, till stor delberoende på att militeren fått behålla en alltför stor makt. Vidare står minsthälften av landets befolkning utenför de grandläggande normala politiska processema.Miljöfrågoma mter en allt viktigare roll på den politiska dagordningen, såvälregionalt som nationellt. Som förste region har CenttalamerUca uterbetet enuppföljningsplan efter i . Samtiiga länderi CenttalamerUca har skrivit på klunatkonventionen. Alla länder, utom Panarrm,har dessutom skrivit på konventionen om biologisk mångfald. Cenöalamerika är inte utsatt förnågra extema hot. I fredsprocessens spår fortsätter en betydande nedrastaingoch av-militerisermg. Biståndsflödet till regionen är ojämt fördelat,särskilt om det ställs i relation till antelet fattiga mvånare i respektiveland. Inom det svenska utvecklingssamarbetet dominerarbiståndet genom SIDA, men flera av länderaa i regionen berörs av insatser genomBITS, SAREC och . SIDA:s samarbete med CenöalamerUca berör samtiigaländer i regionen och omfatter ett brett spektram av såväl regionala sombilaterala samarbetsprogram. Landprogrammet med är det störsteenskilda programmet, men sammanteget utgår mer bistånd till regionala insatser,och till insatser till stöd för freds- och demokratiserings-processerna i andraländer i regionen. Många av dessa insatser berör även NicaragiM. I tekt medfredsutvecklingen cx;h det allt intensivare samarbetet mellan de sju småländeraa i regionen blö det allt mer irrelevant att göra en gränsdragmng mellannationella och regionala insatser. Det är därför natariigt att bedömaföratsättningaraa för bistånd i ett regionalt sammanhang. Betelningsbalansstöd utgör en betydande del avsamarbetet med . Nivån (omkr av landprogrammet) är exceptionellthög och spelar en vUaig roll för att stebilisera relationema med intemationellafinansieringsinstitationer. Denna nivå är dock temporär och kommer att minskastill förmån för insatser på främst energiområdet. kan det bliaktaellt med betelningsbalansstöd till andra länder i regionen, främst ElSalvador, men möjligen även , beroende på fredsprocessemas utveckling. Betydande svenska insatser på energiområdet iNicaragua har bidragit till den ekonomiska stebiliseringen genom att förbättra elförsörjningen. SIDA bereder ett huvudsakligen större, svenskfinansierat 154 projektinom vattenkraftsområdet, med planerad stert /96, och föratser ettexttaordinärt behov av biståndsmedel för dette. 1993/94:100 projekt bör komma till stånd. Andra områden, som berörs av SIDA:s verksamhetavser natarbrak, miljö och markvård, hälsovård, befolkningsfrågor, vatten ochsanitet, stöd till försoning, demokratiska processen och insatser påmännsikorätts-området flyktmginsatser, bostedsbyggande samtkatesttofförebyggande insatsen Insatser har gjorts tUl följd avnatarkatesttofer De av SIDA redovisade reservationeraa beror påförsenade berednmgar och utbetelnmgar, bl.a. kopplade till tekten ifreds-processema. Ett stort antel svenska enskilda organisationerbedriver, med stöd av SIDA, ett omfattende och varierat samarbete med lokalasamarbets-orgamsationer i framförallt , men även i , ElSalvcuior och övriga länder i regionen. är ett av BITS störste samarbetsländenFormema för samarbetet är väl eteblerade och erfarenheteraa är goda. Regeringenföratsätter att BITS relativt omfattende samarbete med på energi-,förvaltnings- och skogsområdena fortsätter och att samarbetet utvecklasytterligare. SAREC:s msatser för att bygga upp och förstärkaforskningskapacitet har hög relevans i den aktaella sitaationen, mte mmst i Nicaragua.Där medverkar SAREC till en reformering av universitetsväsendet och enförstärkning av forsknings- och undervisningskapaciteten inom områdena medicin,natarresurser cx;h samhällsvetenskap. Samma förhållande gäller att bland annat utveckla sttategiska allianser mellan svenska ochcosterUcanska fÖreteg och främja handel. Att samtiiga biståndsmyndigheter är närvarande iregionen är en styrka för det samlade svenska utvecklmgssamarbetet medCenttalamerUca. På forsknmgs- och miljöområdena finns positiva exempel på hurSIDA och SAREC, inom ramen för sina respektive mandat och kompetensområden,kunnat samspela för att främja den samlade effektiviteten av det svenskautvecklingssamarbetet. Uppbyggnaden av indusöi, handel och finansiellainstitationer, exempelvis i anslutning till de mekamsmer för importstöd somutvecklats i , kan vara andra områden, som torde lämpa sig för dennaform av samverkan mellan SIDA cx;h . Inom ramen för BITSefterfrågestyrda arbetsmetodUc torde det finnas möjligheter till motsvarandesamarbete med övriga myndigheten 1 söävan mot höjd effektivitet i biståndetkommer SIDA, BITS, och ges i uppdrag att inom ramen for denårliga budgetprocessen redovisa vUka framsteg som gjorts i denna rUctning. Regermgen föratser en fortsatt koncenöation på depågående freds-och demokratiseringsprocesseraa, liksom ett fattigdomsinriktetstöd till det ekonomiska och sociala reformarbetet i CenöalamerUca. För dessaändamål föreslås en mdUcativ planeringsram för anslagsposten på sammanlagt 260miljoner kronor, varav avser insatser till stöd förfredsprocessen i . Vidare föreslås en mdUcativ planeringsram förNicaragua på 170 miljoner kronon innefatter bl.a. ett utökat stöd tUl energisektora. Sociala insatser samt stödtUl mänskliga rättigheter, demokrati och natarbrak är andra vUrtigakomponenten Prop. Insatser av betelnmgsbalanskaraktär till Nicaraguasamt möjligheter tUl Bilaga 4 insatser i samt ev. börkomma ifråga. Den regionala mrUctningen av samarbetet medCentralamerika bör ge möjlighet till viss fiexibilitet inom och mellananslagsposteraa, beroende på hur föratsättningaraa i de enskilda ländema och isamarbetsprogrammen utvecklas. Vidare bör beredskap finnas för katesttofbistånd,insatser för demokrati och mänskliga rättigheter, särskilda miljöinsatser,kultar-samarbete lUcsom fortsatt samarbete genom de enskilda orgamsationer somarbeter i CenöalamerUca. Ettbärande motiv för utvecklmgssamarbete med SydamerUca är att ge stöd åten demokratisk samhällsutveckling. Samarbetet syfter till att stödjademokratiska regeringar att bedriva ekonomisk reformpolitUc (x;h föra ennydanande utvecklingspolitUc. Stöd åt framsynt miljöpolitUc är ett annatprioriterat område. Inom regionen prioriteras samarbetet med Bolivia.Vidare bedrivs genom BITS ett betydande samarbete med cx:h . SIDAlämnar ett ansenligt stöd inom regionen till främjande av kvinnans och bametsrättigheter med gatabara som särskild målgrapp. IBolivia ledde de allmänna valen fram till ett maktskifte. Denpolitiska uppslutningen bakom det ekonomiska reformprogrammet är emellertidstor och landets nya ledning forväntes fortsatte den utvecklingspolitik sominneburit en rad straktarreformer mot ökad marknadsekonomi. Stetsmaktens tidigare dominerande roll som aktörinom näringslivet har upphört och ersatts av en politUc för att stärkabetingelserna för privat företegsamhet. Offentiiga mvesteringar haromprioriterats mot infrastraktar cx;h msatser inom hälsa cx;h utbildning medtonvUa på de fattiga befolknmgsgrapperaa. Sitaationen avseende de mänskligarättighetema är förhållandevis tillfredsställande. Det svenska utvecklingssamarbetet med Boliviabedrivs genom SIDA, BITS och enligt rUctiinjer fastställda avregeringen i febraari 1993. Biståndets inrUctning och omfatoimg är avhängigfortsatt åtegande från att fullfölja den mslagnareformpolitiken samt ett befästende av demokratin. Avgörande för bistånd är attdette ingår som en integrerad del av egna nationella program och atthöga krav ställs på mottegarens möjlighet att tillgcxlogöra sig stödet. Biståndssamarbetet genom SIDA syfter tUl att stärkaden sociala mfrastraktaren och skyddet för de mänskliga rättigheteraa samtbidra till icke-stetiiga organisationers kapacitet i arbetet mot fettigdom.Samarbetet med skall så långt möjligt te karaktären avprogramstöd till regeringens scx;iala reformer cx;h investeringan Insatserna ärav teknisk och finansiell karaktän Biståndet bör så långt det är möjligt samordnasmed andra givare. Beredskap bör finnas att lämna betelnings- Prop.1993/94:100 balansstöd mklusive skuldlättaad. Rataen för SIDA:s utvecklmgssamarbete med Boliviaberäknas till 55 miljoner kronon Biståndssamarbetet genom BITS syftar tUl att främjaekonomisk utveckling genom insatser inom infrastttiktar och miljö. Efterfråganpå BITS-finansierade projekt har ökat under senare ån En betydande insats hargällt bidrag till omstraktarering av landets gravindustti. Samarbetet bedrivsgenom tekniskt samarbete. I ljuset av förbätaad kreditvärdighet kan u-krediterkomma att aktaaliseras i fråga om söategiskt vUaiga infrastraktarprojektunderstödda av och . Samarbetet genom har lett till avtel medindusttiför-bundet i för främjande av näringslivsförbindelser mellanSverige och . Utvecklingssamarbetetmed har haft som motiv att ge stöd åt övergången till demokrati. Ettbetydande bistånd till sociala sektorer har lämnats genom SIDA. Dessa insatseravslutes med utgång med undanteg av ett fortsatt stöd till chilenskakvmnoprogram. Det fortsatte samarbetet föratses bedrivas genomBITS i enlighet med de rUctimjer regeringen festställde förbiståndssamarbetet med ChUe. BITS redovisade en ökad mängd insatserfÖr tekniskt samarbete. U-krediter har beviljats om 300 miljoner kronon Ettfortsatt aktivt engagemang från BITS och kan föratses under denärmaste åren. Forsknmgssamarbetet mellan SAREC cx:h chilenska forskningsrådetmed stöd till områdena natarresurser/miljö och medicin löper . Samarbetetmed genom huvudsakligen BITS bör fortsatte. Genom SIDA prövas huravidaväl avgränsade insatser, sannolUrt inom utbildnmg och kvinnoområdet, kan lämnastill stöd åt demokratiprocessen i . Gatabamenssitaation i SydamerUca bör ägnas särskild uppmärksamhet. SIDA har erhållitbemyndigande att mgå avtel om utökat stöd till förbätaande av gatabamenssitaation om sammanlagt 50 nuljoner kronon Huvuddelen av stödet lämnas genomolUca UNICEF-program. Bidraget /95 förväntes uppgå tUl 15 miljonerkronon Den stora reservation som SIDAs anslagspostUtvecklingssamarbetet med SydamerUca uppvisar för budgetåret beror påfördröjningar i det framväxande samarbetet med . Regeringen har gcxikänten av SIDA presenterad plan för utayttjande av reservation /94. Biståndet genom SIDA tUl föratsesstebUiseras /95 till en indUcativ nivå av 55 miljoner krononDäratöver planeras stöd till om , till om 10miljoner kronor och till gatabara i regionen om 15 nuljoner kronon Regeringen anser att enplaneringsram för SIDAs utvecklmgssamarbete Prop. 1993/94:100 med SydamerUcabör uppgå till 125 miljoner kronon Här ingår beräknade BUaga 4 insatser iSydamerUca mom anslagsposten Demokrati/mänskliga rättigheter tUl ett belopp om35 nuljoner kronon Biståndtill demokrati och mänskliga rättigheter Regermgenfestställde i juta i ett uppdrag till SIDA mål och inrUctnmg för msatsermom området demokrati och mänskliga rättigheten Målen är i huvudsak två. Bistånd skall understödjapågående processer mot demokrati, i synnerhet i de länder med vilka Sverigebedriver långsUaigt utvecklingssamarbete. Biståndet skall också främja demänskliga rättighetema. Bistånd kan utgå tUl enskilda länder eller genomsvenska och intemationella enskilda organisationer. Föratsättningama för att lämna stöd åtdemokratiprcxjesser har ökat i tekt med att många länder inlettförändringar mot ökad demokrati. Utrymmet för politisk verksamhet har vidgats,inklusive bildandet av flera partien Allmänna val har hållits, vUka ibland letttUl maktskiften, länders konstitationer har reviderats. Föratsättningama förökad politisk legitimitet har stärkts. En huvuduppgift är att finna lämpliga former föratt stödja en demokratisk samhällsutveckling i dessa länden Stärkandet av ettväl fungerande rättssystem har hög prioritet. Andra vUrtiga områden föratsesbli stöd till parlamentens funktion, genomförande och övervakning av val,utformning av författningar om styrelseskick. Särskild uppmärksamhet skall gesåt insatser för att stärka professionalism och pluralism inom media för attdärmed främja fri opinionsbildning. Inrättende av ett mteraationellt institat för friacx:b korrekte val föratses bli aktaellt, som ett resultet av den uttedningregermgen företegit. Medel bör avsättas för svenskt bidrag tUl finansiering avett sådant institat. Utredningens slutsatser beskrivs närmare i det inledandeavsmttet under rabrUcen "Uttedningar, utvärdering cx;h fördjupat analysarbete". Främjandet av de mänskliga rättigheterna baseras påföljande föratsättningan Respekt för de mänskliga rättigheterna är i förstehand en fråga om politisk vilja. Bistånd skall endast utgöra ett komplement tUlregermgars egna åtgärden Främjande av de mänskliga rättighetema i ett landföratsätter oftast ett aktivt engagemang av sinsemellan oberoendesamhällsaktören Ett fortsatt prioriterat område för biståndet blfratt stödja msatser för offren av förtryck lUcsom för dokumentetion och spridande av kunskap om brott mot de mänskliga rättigheteraa. Här inter enskilda organisationer och institat en särskilt vUaig ställning. Vidare bör msatser till stöd för bamets rätagheter ges en tydlig och hög profil mom verksamhetsoinrådet. VUctiga uisatser till stöd för gatabara har kommit igång i LatuiamerUca. LUcnande satsningar till väm för exploaterade bam ° iAfrUca och bör beredas. Ett annat område avser insatser för att Prop.1993/94:100 undanröja diskrimmermg av kvinnon Insatser avser huvudsakligenstöd BUaga 4 tUl kvinnoorganisationer i svenska biståndsmottegande länden Väpnade konflUcter utgör ett allvarligt hot mot demänskliga rättighetema. Bidrag till nationell försoning och konflUalösningutgör i denna mening även förebyggande arbete tUl skydd för de mänskliga rättighetema.Stöd ges till initiativ tegna av nationella, regionala och oberoende instenserför att i kunna nå lösning på konflUcter och åstedkomma försomng. Verksamhetens mrUctning och prioriteringar föratsesleda till en viss förskjutning i valet av mottegare. Stödet tUl inleddademokratiprocesser innebär ökad samverkan med länders regeringan Insatser föratt främja demokratiska mstitationer och rättsystem föratses leda till ökat såkallat förvaltningsbistånd. Även framöver kommer betydande medel att riktastill de av steten oberoende samhällsaktöreraa tUl vilka hör media, enskildaorganisationer för mänskliga rättigheter och yrkessamman-slutnmgar. Derasfristående verksamhet är en del av varje demokratiprocess och utgör en viktig garantii upprättaållandet av de mänskliga rättighetema. SIDA har av regeringenerhållit i uppdrag att fÖr varje programland uterbete en handlmgsplan för hurdemokratisk samhällsutveckling och respekten för de mänskliga rättigheteraakan stödjas.