prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Ytterligare rapporter och delbetänkanden frånkommittén torde komma att redovisas , kommer att tillkallas för att förbereda ett migrationsjubileumår , Jubileet som skall behandla "Utvandrare och invandrare i Sverigeshistoria 1846-1996" skall ha två teman. Det ena skall ha inrUctning påemigrationen till och dess betydelse för såväl det svenska som detamerikanska samhället. Det andra temat rikfas in på immigrationen till ,främst efter , och dess betydelse för det svenska samhället. 1992/93 Utgift 550 951000 1993/94 Anslag 606 893 000 1994/95 Förslag 412 509 000 Verksamhetsområdeoch finansiering Prop. är cenfral myndighet för invandrar- och medborgarskapsfrågor ochhuvudman på den statliga sidan för överföring och mottagande av flyktingar ochasylsökande. Verket skall bevaka behovet av åtgärder för invandrare ochspråkliga minoriteter samt ha kontakt med invandramas organisationer. Från anslaget finansieras verkefs förvaltning iNonköping samt verkets regionala tanktioner för asylprövning,flyktingmottagande och integration. Denreglerade invandringen fill skall upprärthållas i enlighet med gällandeförfattningar och intemationella åtaganden. Prövning av ärenden enligtutlänningslagstiftningen och lagen om svenskt medborgarskap skall ske på efträttssäkert sätt. Mottagande av asylsökande och flyktingar skallpräglas av respekt för individen och dennes vilja och förmåga att ta ansvar. Invandramas integration i det svenska samhälletskaU ske i enlighet med de invandrarpolitiska målen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Under kriser och i krig skall så långt som möjligtmed hänsyn till bl,a, inströmningen av skyddssökande tillämpas i fredstidgällande principer för mottagande och omhändertagande av flyktingar ochasylsökande. Dessa skall beredas nödvändig samhällsservice med beaktande avkris- och krigsmiljöns särskUda krav. De flyktingar som behövs och som passarhärför skall utnyttjas på arbetsmarknaden. Invandrarverkethar lämnat en förenklad anslagsframställning där verket bl.a. föreslår enanslagteknisk förändring som går ut på att asylprövningen finansieras frånförslagsanslaget Förläggningskosmader i stället för ramanslaget . Detta skulle, enligf mening, öka verketsflexibilitet vid variationer i tillströmningen av asylsökande. föreslår vidare förenklingar i ratinema för arbetstillstånd förasylsökande samt anger vad man anser vara några angelägna översynsområden -regelsystem och organisation för utseende av offentligt biträde, krav på kunskaperi svenska för svenskt medborgarskap samt invandrade religioners eventaellakonflikter med svensk lagstiftning och regeltillämpning. Medde antaganden som tidigare redovisats i fråga om tillströmningen av asylsökandem,m, bör successivt kunna bringa ned sin organisation, framför alltvad gäller asylprövning. Ofömtsägbarheten i Prop. 1993/94:100 omfattningoch riktning av flyktingrörelseraa i omvärlden gör det dock Bil, 12nödvändigt att verket har en viss flexibilitet. Tills vidare bör verket därförha en potential för att klara av en ökad asyltUlströmning i storleksordningen10 000 personer. Anslagsbehovet för en sådan organisation . Genom att fr.o.m. den 1juli 1994 skall överta utredning och beslutsfattande med anledning av s.k. nyansökan i asylprövningen, kan anslag minskas med 2,6 miljonerkronor. Nämndens anslag räknas i stäUet upp med samma belopp. Regeringen bedömer att Sfatens invandrarverk har enicke oväsentlig rationaliseringspotential. Den kraftiga neddragning avorganisationen som äger mm, talar dock för att i fallbegränsa det generella rationaliseringskravet fiU 1,eller . Organisationsförändringaraa för med sigavvecklingskostnader /95 som har beräknats till 23,7 miljonerkronor. I enlighet med det principbeslut fattatom ansvar för den statliga statistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. 122) har beräknats för statistik inom invandrings- och flyktingområdet istället för under sjunde huvudtitelns anslag D 8. Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser. Regeringens överväganden avseende ansvarsfördelningenmellan Statistiska centtalbyrån och andra myndigheter återfinns i bilaga 8,under det nyssnämnda anslaget. För avgifter till och fillStatens arbetsgivarverk har tavandrarverket tillförts I 287 000 och 932 000kronor. Sammantagethar SrV:s ramanslag beräknats till . Anslagsstruktur;ramutrymme för extraordinära simationer Någonförändring av anslagsstmkturen bör infe göras. Det kan dockfinnas skäl att inför /96 närmare överväga fömtsättningama föroch konsekvensema av den förändring som föreslagit. Därvid bördå också behovet av anslagsförändringar eller omfördelning av medel mellananslag som en följd av genomförandet av förslagen i prop. (1993/94:94) om mottagandeav asylsökande m.m. beaktas. Regeringen bedömer det nödvändigt aff SFV, ilikhet med vad som gällt under senare budgetår, ges möjlighet att snabbt kunnaanpassa utrednings-och mottagningskapaciteten till oväntade och kraftigaförändringar i antalet asylsökande och ärendemängder. Verket bör därförbemyndigas att vid exttaordinära anspråk på myndighetens utrednings- ochbeslutskapacitet få överskrida ramanslaget - utöver sedvanlig anslagskredit -med utan föregående regeringsbeslut. Verketslåneram hos bör /95 omfatta Investeringama avser huvudsakUgen ADB-ändamål. ,r,j Förslag till riksdagsbeslut p 1993/94:100 Regeringenföreslår att "'! fill för /95anvisar ett ramanslag på . 1992/93 Utgift 6 355 474 000 1993/94 Anslag 6 383 110 000 1994/95 Förslag 2 Frånanslaget finansieras Invandrarverkefs förläggningsverksamhet medmot-tagningscentta vid utredningsslussar och asylförläggningar samt kostnademaför asylsökande som bor enskilt i kommunema. Även Invandrarverkets tolk-ochöversättmngskostnader för verksamheten med asylprövningar finansieras /94 från anslaget. Anslagsbelastningeninnevarande budgetår bedöms komma att bU ca lägre än vadsom anvisats i regleringsbrev. Bedömningen bygger bl.a, påföratsättningen art kommunema kan ta emot det stora antal flyende frånBosnien-Hercegovina som fått eller kommer att få uppehållstillstånd i ,men som vistas på stafliga förläggningar för asylsökande. har föreslagit att verket från polisen skall överta ansvaret förmerparten av verkställighetema av avlägsnandebeslut. Verksamheten skulle,enligt mening, effektiviseras genom förläggningspersonalensnära kontakter med de asylsökande samt genom det tydliga sambandet mellantidsutdräkt vid avvisningar av personer som infe längre skall visfas i Sverigeoch förläggningskostnadema. Anslagsbehovetför en förläggningsdimensionering om genomsnirtligt 21 400 årsplatser beräknastill 1 872 947 000, varav avgifter till ingår medsammanlagt . Vid beräkningama har dygnskostnaden antagits varanärmare i genomsnitt och innehålla vissa avvecklingskostnader.Regeringens förslag i prop. (1993/94:94) om mottagande av asylsökande m.m.innebär att i stället för kommu- nema skall betala utekonomiskt bistånd även åt asylsökande som bor ufanför Prop. 1993/94:100förläggning och aft dessa asylsökande skall vara registrerade på en förlägg-Bil, 12 ning. Omfattningen av detfa konununboende är svår aft bedöma,men torde i kostnader räknat Ugga någonstans mellan 100 och 200 miljonerkronor. Regeringen räknar vidare med att det behövs tilldriften av förvarslokaler i och för tolk- ochöversättningskosfnader i samband med asylprövningen. Det sammanlagdaanslagsbehovet /95 uppgår tiU 2 . Beräkningen av förläggningskostnadema och andrakostnader för mottagandet av asylsökande har gjorts mot bakgmnd av de förslagtill åtgärder för att öka effektiviteten i flyktingmottagandet som nyligenlagts fram i prop, (1993/94:94) om mottagande av asylsökande m,m. Det gällerökat eget boende i kommunema , sänkt dagbidrag för bamfamiljersamt införande av patientavgift i sjukvården för asylsökande, Kostnadsbesparingamapå förläggningsanslagef /95 har överslagsvis beräknats tilldrygt . Regeringen är infe beredd atttillstyrka förslag om aft från polisen överta verkställighetenav avvisningar. Fömtsättningama för en sådan överföring påverkas genom deförändringar som föreslås i prop. (1993/94:94) om mottagande av asylsökandem.m. Frågan måste bl.a. därför uttedas närmare innan ställning kan tas fillförslaget. till Förläggningskostnader m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 2 . 1992/93 Utgift 22 418 000 Reservation 131000 1993/94 Anslag 20 926 000 1994/95 Förslag 21326 000 Frånanslaget bekostas bidrag enligt förordningen (1986:472) om statsbidrag tillinvandraraas riksorganisationer samt tiU vissa samarbetsorgan för sådanariksorganisationer. Vidare finansieras från anslaget sådana bidrag som lämnasenligt förordningen (1990:632) om bidrag till avgränsade invandrarpolitiskaprojekt har i ert särskilt beslut medgivit att de reserverade medlenunder anslaget får användas av för verkets långsiktiga arbetemed valinformation genom invandramas organisationer. p 1993/94:100 beräknar medelsbehovef för stöd till centtal verksamhet ''- vidinvandramas riksorganisationer och för samarbetsorgan mellan vissa sådanaorganisationer för /95 till tofalt . Häravavser stöd fill samarbetsorganen och I miljon kronor ettnyinrättat s.k. etableringsstöd till nyare riksorganisationer bland invandrare. Medelsbehovet för bidrag till avgränsadeinvandrarpolitiska projekt anges uppgå fill , varav 1 miljonkronor för att underlätta återvändandet. Anslagethar räknats upp med , i försfa hand för att tillgodose behovet avstöd till projekt för att underlätta frivilligt återvändande. Därigenom gesInvandrarverket möjlighet art ge bidrag tiU Scxiala Missionensåtervändandeprojekt i samma utsträckning som under närmast föregående budgetår.Frågan om en mer långsiktig finansiering av denna typ av projekt övervägs förnärvarande av en arbetsgrapp inom . Vid medelsberäkningen i övrigt har hänsyn tagitstill konsekvensema av medlemsutvecklingen i vissa av de tidigarestatsbidragsberärtigade riksorga-nisationema, vilka nu föreslås komma i frågaför organisationsstöd. Mot bakgrand av pågående utredningsarbete bör någrastöne förändringar i principeraa för organisationsstöd inte nu vara aktueUa.Till följd av medlemsutvecklingen kommer viss procentuell nedräkning av debidragsbelopp som lämnas till riksorganisationer enligt förordningen 1986:472att aktualiseras. För några tidigare statsbidragsberättigade organisationerberäknas inte längre sådant stöd. till Åtgärder för invandrare för budgetåret1994/95 anvisar ett reservationsanslag på . Överföring av och andra åtgärder för flyktingar m.m. 1992/93 Utgift 28 292 000 1993/94 Anslag 269 960 000 1994/95 Förslag 277 960 000 Frånanslaget bekostas organiserad överföring av flyktingar och deras mottagande iSverige samt bidrag fill vissa hjälpinsatser för flyktingar ufanför Sverige.Vidare bekostas bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag tiU flyktingarsresor frän för bosättning i annat land, bidrag enligt förordningen(1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor tillSverige samt bidrag till resor från för vissa asylsökande som vUl lämnalandet innan asylärendet är avgjort. Invandrarverkethar redovisat beräkningar utifrån en kvoföverföring fill av 2 000flyktingar. har vidare i en särskildskrivelse hemställt om att sådana bosnier som har fartuppehållstillstånd i skall undantas från villkoren i I och 2 §§förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingars kostnader för anhörigasresor till . Den sammanlagda kostnaden för detfa under budgetåren1993/94 och 1994/95 har av beräknats fill . Övriga beräkningar under anslaget avser endastsmäne avvikelser från vad som låg till gmnd för budgeten för budgetåret1993/94, Ilikhet med vad som gäller för innevarande budgetår, bör ändamålet för åtgärderunder detta anslag omfatta bidrag till lösningar av flyktingsitaationer ufanförSverige också på annat särt än genom organiserad överföring hit, I första handbör sädana insatser komma i fråga som initieras av FN:s flyktingkommissarieeUer av de mellanstatliga organisationer som är verksamma inom flyktingområdet. Överföringskostnaden för ca I 800 kvotflyktingarberäknas till , medan ersättningskostnadema tUl kommunemakan komma att uppgå till . För s,k, återvändanderesor beräknas ett oförändratmedelsbehov om . Behovet av bidrag till anhörigas resor till även det fill oförändrad nivå, . Någon utökning avpersonkretsen enligt förslag bör inte göras. Regeringen delar SrV:s bedömning att hemresoraa förvissa asylsökande torde komma att minska i omfattning och att anslaget förderta ändamål därför kan räknas ned med 2 miljoner tiU . Förslag tillriksdagsbeslut pj-p 1993/94:100 Regeringenföreslår att "" 2 fill Överföring av och andra ätgärder för flyktingarm.m. för /95 anvisar eff förslagsanslag på , Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m.m. 1992/93 Utgift 3 467 419 000 1993/94 Anslag 4 295 000 000 1994/95 Förslag 7 632 141000 Frånanslaget betalas ersättning tUl kommuner och landstingskommuner enligtförordningen (1990:927) om sfatiig ersättning för flyktingmottagande m.m. Anslagsbelastningeninnevarande budgetår beräknas Ugga under vad somanvisats för ändamålet. Att så kan komma aft ske, trots en väntad mycket storutflyttning till kommuneraa av bosnier med anhöriga, beror på en bedömning affhuvuddelen av utflyttningarna kommer aff ske under budgetårets senare del. Regelsystemetför utbetalning av kom-munersättningama gör då att kostnadema till stor delkommer att falla på 1994/anslag. har redovisat beräkningsalferaativ för olikaomfattning av kommunutplaceringar under budgetåren 1993/94 och 1994/95, Villkoren för den ekonomiska kompensation som utgårtill kommunema bör enligt mening ses över för att dels medgeeffektivare integration av flyktingama, dels ge kommunema rättvisare ersättning. Anslagsberäkningarnabaseras på att kommunutplaceringama /94 kommer att omfatta 51000-52 000 personer som i huvudsak flyttar ut under senare delen av budgetåret.Under /95 vänfas kommunema ta emot ytterligare 50 000 personer,med koncentration fill budgetårefs första del. De angivna beräkningsfömtsättningama avser dettotala behovet av kommunutplaceringar, I likhet med föna åretsbudgetproposition redovisar regeringen här hur detsammantagna anslagsbehovet för kommunersättningar Prop. 1993/94:100 räknatsfram. Därefter anges hur detta anslagsbehov fördelar sig på kvot- BU. 12överförda flyktingar och övriga. De medel som beräknats motsvaraersäft-ningsbehoven för kvofflyktingar tas upp under anslaget D 4, Överföringav och andra åtgärder för flyktingar m.m. Efter genomförda överläggningar med har regeringen beslutat om vissa justeringar aversättningsnivåema fr,o,m, . Vissa ändringar aversättningsreglema bör också genomföras på basis av de överväganden somtidigare gjorts av en arbetsgmpp inom Kultardepartementet och efter deöveriäggningar som skett med . Vidare föreslås ettsärskilt konjunktartillägg för flyktingar mottagna år 1991.1 det följanderedovisas anslagsberäkningarna för /95. Här anges ocksåregeringens förslag till regeländringar och de anslagskonsekvenser som följerav de föreslagna regel-ändringama, Utifrånde schablonersättningsbelopp som avses gälla fr,o,m, den 1 januari 1994beräknas gmndersättningama under /95 till 287 kommuner tiU , Schablonersättningenför har, som tidigare nämnts, höjts från 138 300 till 144 200 kronorför vuxna och för bam under , 2.2 Utbetalningoch fördelning av schablonersätmingen Enligfnuvarande regler får den kommun som först tar emot en flykting och som gör enplan för hans introduktion i det svenska samhället alltid ett halvtschablonbelopp. Om flyktingen bor kvar i den första motfagningskommunen och ärfoUcbokförd där , utbetalas ytterligare eff halvt schablonbelopptill samma kommun. Flyttar flyktingen från den försfa mottagnings-kommunen annan lämnas under vissa fömtsättningar också ersättning till denna kommun. Ett problem med nuvarande regelverk är omflyktingen flyttar vidare till en annan kommun . Detta innebär en ekonomisk vinst för den försfa kommunen då hela schablonersättningen kan utbetalas trots att i genomsnitt endast av kostnadema då har uppstått. kan den nya inflyftningskommunen få dåUg täckning för sina kostnader eftersom denna kommun enligt nuvarande regler endast är berärtigad till halv schablonersättning om flyktingen flyrtar till denna kommun strax efter det att gått från det att flyktingen första gången togs emot i en kommun. Kostnaderaa för denna kommun torde dock normalf vara , -, 13Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 högre.Flyttningama har dessutom varit något fler än vad man kalkylerade Prop.1993/94:100 med när nuvarande ersättningssystem konstraerades, viUcet kan ledatill ökade Bil. 12 statiiga kostnader. Orättvisan mellan in- ochutflyrtningskommuner vid många flyttningar är också ert tecken på bristandekostnadseffektivitet i ersättningssystemet. För att åstadkomma en fördelning avschablonersättningen som bättre avspeglar var i tiden kostnaderaa ligger,föreslår regeringen efter överläggningar med attersättningen i enUghet med det tidigare redovisade förslaget från enarbetsgrapp (Ds 1993:75) utbefalas vid tte tillfällen i stället för två (x;h atttiden för utbetalningen utsttäcks . Liksom bör den förstamortagningskommunen alltid få ett halvt schablonbelopp. bör reglernaför ersärtning för flyktingar som flyrtar ändras på gmndval av arbetsgmppensförslag. Därigenom blir det bättre kompensation än för storstadskommuneroch andra kommuner med stor inflyttning av flyktingar som bott i enannan kommun. Även kostnadsfördelningen mellan inflyttnings- ochutflyftningskommuner blir mer rättvis än . Med hänsyn fill att den första delufbetalningen avschablonersäffningen skall ligga fast kan de nya utbetalningsreglema, vid ettikraftträdande , börja aft tillämpas på flyktingar som tagitsemot fr,o,m, , Det bör ankomma på regeringen att efteröverläggningar med faststäUa de närmareutbetalningsreglema och de särskilda övergångsregler som kan komma afterfordras. En övergång tUl tte utbetalningar i stället för tvåskulle kunna leda fill ökad administration. Detta bör dock gå aff undvika. pågår ett arbete i syfte att förenklaadministtationen av ersättningen. Bl,a, bör utbetalningarna frånInvandrarverket i större utsträckning än hiftills kunna ske på gmndval av ensamköming mellan olika register och ett förenklat ansökningsförfarande frånkommunema. Detta bör också kunna leda fill snabbare utbetalning avschablonersättrungen, Deflyktingmottagande myndigheteraa skall för vaqe flykting, ,upprätta en inttoduktionsplan för hans eller hennes inttoduktion i det svenskasamhället. Syftet med planen är aff ge varje flykting de nödvändigaföratsättningama för att kunna leva och verka normalt och självständigt i detsvenska samhället. Det är också ett krav att en sådan plan skall finnas för aftschablonersättning skaU kunna betalas ut tiU kommunerna. Detta gäller dock intenär flyttningar skett från mottagandet i den första kommunen.Regeringen anser att det är rimligt art kravet på inttoduktionsplan även börgälla för flyktingar som flyttar från det första mottagandeti en kommun. För de flesfa flyktingama torde introduktions-insatser varaaktuella även från det att flyktingen försfa gången togs emoti en kommun. Medde antaganden gjort om antalet kommunmoftagna och med beaktandeav de förslag som lämnats i fråga om utbetalningsreglema beräknasanslagsbehovet för schablonersärtningar till 6 , Ersätmingarför äldre och handikappade Förflyktingar, som till följd av handikapp eller hög ålder bedöms infe komma artstå till arbetsmarknadens förfogande eller på annat sätt bli självförsörjande,får kommunen enligt nuvarande regler särskUd ersättning för kostnader avseendeekonomiskt bistånd enligf socialtjänstlagen samt stöd och hjälp i boende ochfärdtjänst, I dessa fall utbefalas endast en halv schablonersättning. Dethalva schablonbeloppet skall täcka mottagningskommunens kostnader för särskildaåtgärder i samband med inflyttningen, svenskundervisning, tolkservice,administtation samt kostnader för ekonomisk hjälp . Fr.o.m.den femte månaden efter mottagandet ersätts de faktiska kostnaderaa för ekonomiskhjälp. Regeringen anser att det för grappen handikappade,äldre och sjuka som tas emot i en kommun bör ske en anpassning avutbetalningsreglema fill samma utbetalnings- och fördelningsregler som enligtregeringens förslag skall gälla för Övriga flyktingar som kommunen erhållerersättning för. Härigenom underlättas administtationen för såväl som kommuneraa väsentligt, Ersärtning för de faktiska kostnaderaaför ekonomisk hjälp bör sedan kunna ske . har i samband medöverläggningar om nivån på schablonersättningen för framfört attkommunema, med hänsyn fiU nuvarande arbetsmarknadsläge, i regel får stå förförsörjningsbidrag till utlänningar i åldem 55-60 som tas emot inom ramen fördet kommunala flyktingmottagandet. Regeringen anser att det ärrimligt att staten för utlänningar i åldem som tas emot under fjärdekvartalet 1993 och bör lämna samma ersättning fill kommunemasom för utiänningar . Derta innebär inte någon generell sänkning avåldersgränsen, utan frågan får prövas på nytt för personer som tas emot efterår 1994. Förslaget om ersättning av de faktiskasocialbidragskostnadema för flyktingar är som fas emot i kommunerunder sista kvartalet 1993 påverkar inte anslagsbelastningen budgetåret1994/95. Anslagsbehovet för ersättningar för äldre ochhandikappade /95 beräknas, i enlighet med förslag frånInvandrarverket, till . Ersätmingför kosmader för bam utan egna vårdnadshavare Anslagsbehovetberäknas i enUghet med bedömning till . Extraordinära kostnader Prop. Enligtnuvarande regler får inom ramen för anvisade medel lämnaersättning fill kommuner som haft betydande extraordinära kostnader förflyktingmottagandet. Ramen för extraordinära kostnader är under innevarandebudgetår . Ersättningen betalas i efterskott efter ansökan.I prop. (1989/90:105) om samordnat flyktingmottagande och nytt system förersättning från staten fill kommunema m.m, utvecklas närmare för vilka ändamålersättning kan lämnas. Det kan exempelvis vara frågan om särskild ekonomiskersättning till kommuner som ökar sitt flyktingmottagande genom aff vidtasärskilda kostnadskrävande åtgärder för att få fler bostäder till flyktingareller extraordinära kostnader som av andra skäl åsamkas kommuner och som infekan anses rymmas i schablonersäffningen eller den särskilda ersättningen förbl.a, äldre och handikappade m,n. Från flera kommuner har framförts önskemål omen ytterligare precisering om när och på vilka gmnder man kan få ersättning förextraordinära kostnader. Även Sfatens invandrarverk har påpekat attbedömningen av vad som är betydande extraordinära kostnader ärsvår och att den tar tid. Regeringen anser att någon form av pott förersättning av extraordinära kostnader bör finnas kvar för att stimulerakommuner att ta emot särskilt kostnadskrävande gmpper och för att hänsyn skallkunna fas fill särskilda förhållanden i vissa kommuner. Regeringen bedömer dockatt det är svårt och mindre lämpligt art göra några mer preciseradebeskrivningar för vilken typ av exttaordinära kostnader ersättning skall utgå.Regeringen finner emellertid att redan i förväg bör kunnagöra en bedömning huravida t,ex, vissa gmpper av flyktingar kan komma attmedföra betydande merkostnader för kommunen. bör exempelvisredan i samband med överenskommelsen med kommunen om mottagande av vissakostnadskrävande gmpper kunna besluta om extta medel utöverschablonersättningen. Ersättningen bör normalt utbetalas efter redovisning frånkommunema när kostnaderna verkligen har uppstått. För kommunema bör det vara enklar fördel att redan från början ha vetskap om att man bör kunna få extraersärtning från för särskilt kostnadskrävande grapper. Ersättningen bör även kunna lämnas till kommunersom träffar överenskommelse med om art ha en beredskap för attfa emot flyktingar. bör dessutom även fortsättningsvis hamöjlighet aft ersärta betydande merkostnader i efterhand för kostnadskrävandeflykting-gmpper.