prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1992/93 Utgift 712678 580 1993/94 Anslag 1 104 786 000 1994/95 Förslag 1 168 844 000 Nytt anslag Förslag 97 648 000 () svarar för den centrala ledningenav skatteförvaltningen och exekutionsväsendet. RSV har också uppgifter somcentral förvaltningsmyndighet för frågor om allmänna val. Inom skatteförvaltningen finns på regional nivå 24skattemyndigheter med sammanlagt 131 lokala skattekontor. Det övergripande målet förbeskattningsverksamheten är att skatt skall tas ut i den omfattning, med denfördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gäUandeskatteförfattningar. Folkbokföringen skall för olikasamhällsfunktioner tillhandahålla fullständig och kortekt basinformation medgod tillgänglighet. RSV har i sin enklaanslagsframställning inte föreslagit några ändringar vad gäller verksamhetensmål och inriktning. I anslagsframställningen har verket emellertid belyst desvårigheter och det ökade resursbehov som är förenade med de många ochdelvis stora förändringar i skattesystemet 1993/94:100 som beslutats eller föreslagits. De från resurssynpunkt viktigaste Bilaga 8 förändringama är denfortsatta reformeringen av företagsbeskattningen och införandet av enskattereduktion för reparationsutgifter på bostadshus. RSV pekar också på detillämpningsproblem som är en följd av ytterligaredifferentiering av skattesatseraa på mervärdesskattens område och den allt merkomplicerade energibeskattningen. Inomexekutionsväsendet finns på regional nivå 24 kronofogdemyndigheter medverksamhet på sammanlagt ca 100 orter. Kronofogdemyndighetemas uppgift som verkställandemyndigheter är att på uppdrag av borgenärer och andra sökande reglerarättsanspråk som inte kan regleras på frivillig väg. Ansökningar omverkställighet skall handläggas snabbt och med hög kvalitet. Kronofogdemyndighetema skall även i övrigt genominformation och liknande förebyggande åtgärder verka för attbetalningsförpliktelser och andra förpliktelser som kan komma att bli föremålför verkställighet fullgörs frivilligt i rätt tid och ordning. RSV har i anslagsframställningen inte föreslagitnågra ändringar vad gäller verksamhetens mål och inriktning. Ianslagsframställningen har verket framhållit att effektema av den rådandelågkonjunkturen i hög grad präglar exekutionsväsendet. Enligt RSV är det svårtatt bedöma den framtida ekonomiska utvecklingen, liksom hur gäldenäremasbeteende kommer att påverkas av det nya avgiftssystem som införts fr.o.m. år1993. RSV gör bedömningen att den stora arbetsbelastningen påkronofogdemyndighetema kommer att bestå ännu även om det sker enomsvängning i konjunkturen. I anslagsframställningen sägs vidare att RSV, somett steg i den effektivisering som bedrivs, avser att per den 1 juli 1994införa s.k. ordnad samverkan mellan två eller flera kronofogdemyndigheter inomramen för nuvarande myndighetsstmktur. Med detta avses att flera myndighetertillsammans utgör ett samverkansområde, där en av myndighetema ärsamordningsmyndighet. Hos denna myndighet skall finnas en för området gemensamenhet för administration. Samarbetet skall också avse vissa operativafunktioner av mindre omfattning. I en skrivelse til Justititedepatementet har RSVhemställt att tillsynsområdena för tillsynsmyndigheterna i konkurs ändras såatt de överensstämmer med den tänkta indelningen i samverkansområden. Slutligen pekar RSV på de svårigheter medkompetensförsörjningen som kan uppkomma till följd av personalenshöga medelålder, om man inte får tillräckliga möjligheter till rekrytering medanföratsättningaraa för detta är goda på grand av lågkonjunkturen. RSV:sresultatredovisning 1993/94:100 Bilaga8 RSV har i särskild ordning redovisat resultatet av skatteförvaltningens ochexekutionsväsendets verksamhet . I den sammanfattande resultatbedömningen anför RSVi fråga om skatteförvaltningen att man har prioriterat det fortsattaarbetet med skattereformen och genomförandet av skattemyndigheteraas nyaorganisation och arbetsformer. har således, Uksom 1991,varit ett inkömingsår, då det har gjorts stora investeringar i form avutbildning m.m. Detta har enligt RSV tvingat fram lägreambitionsnivåer i den offensiva verksamheten såsom granskning och revision. Denplanerade utbyggnaden av revisionsverksamheten har inletts, men trots att dentotala tid som lagts ned på revision ökade fortsatte antaletavslutade revisioner att minska. Även andelen ändrade inkomstdeklarationersjönk, medan däremot antalet ändringsbeslut inom mervärdesskatte- ochar-betsgivarområdena ökade. På grand av skattereformen ärproduktivitetsutvecklingen svårbedömd, eftersom centrala prestationsmått inteär jämförbara . man att prestationsvolymen är oförändradmåste man dock enligt RSV konstatera att den totala produktiviteten har sjunkitpå grand av främst ökade kostnader för ADB och lokaler, medanarbetsproduktiviteten har utvecklats i positiv riktning. Vad gäller exekutionsväsendet konstaterar RSV i densammanfattande resultatbedömningen att mål- och ärendetillströmningen tillkronofogdemyndigheteraa har ökat kraftigt. Trots detta har de flesta kronofogdemyndigheteruppnått de verksamhetsmål i form av handläggningstider som regeringen och RSVställt upp. De förebyggande åtgärderaa i form av bl.a. information tillgymnasieelever har nått flertalet i målgmppen. Produktivitetsutvecklingen har, sägs det vidare,varit positiv, vilket till stor del beror på rationaliseringar ocheffektivitetshöj ande åtgärder, bl.a. med hjälp av relativt stora investeringari ADB-utrastning. Trycket av en växande mål- och ärendetillströnming har enligtRSV också mötts av goda insatser från personalens sida. RSV har också redovisat utfallet av enriksomfattande serviceundersökning av allmänhetens inställning till skatteförvaltningenoch kronofogdemyndigheterna som har utförts av ett utomståendekonsultföretag på uppdrag av verket. Sådana undersökningar har tidigare gjorts1986 i fråga om skatteförvaltningen och 1989 i fråga om såvälskatteförvaltningen som kronofogdemyndighetema. Utfallet visar en mera positivinställning till skattemyndighetema än tidigare och en markant förbättring från1989 vad gäller inställningen till skattesystemet. Andelen personer som svaratatt de var nöjda med kronofogdemyndigheteraa var av den som haftkontakt med dessa myndigheter, vilket är dubbelt så stor andel som 1989. 1993/94:100 Bilaga 8 Det finns inte skälatt förändra de övergripande mål för verksamheten inom skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet som har bestämts för treårsperioden /94 - 1995/96. RiksskatteverketRamanslag 1994/95: Planeringsram Ramanslag1994/95: Ramanslag1994/95: Regeringengör liksom vid den fördjupade prövningen bedömningen att det inte finnsföratsättningar för att fastställa någon flerårig planeringsram förkronofogdemyndighetema. Förslagsanslag1994/95: Regeringen gör inte någonannan bedömning av verksamhetens resultat 1993/94:100 än den som RSV redovisat. Den lägre produktiviteten inom skatteförvaltningen,jämfört med föregående år måste ses mot bakgrand av bl.a. de redovisade investeringaraai form av kompetenshöjande åtgärder. Regeringen utgår från att dessa på siktger utdelning i form av höjd produktivitet och kvalitet i verksamheten. Denfortsatta nedgången av antalet avslutade revisioner får antas åtminstone del förklaras av att revisionsverksamheten vid de lokala skattekontoren underåret har haft ett inte obetydligt inslag av inskolning av personal med litentidigare erfarenhet av revision. Vad gäller kronofogdemyndigheteraa ser regeringenmed tillfredsställelse på att uppsatta mål i fråga om handläggningstider i såstor utsträckning har uppnåtts trots ökande mål- och ärendetillströnming. Detär svårt att bedöma till hur stor del detta har skett endast till priset avförsämrad kvalitet. En sänkning av ambitionsnivån inom vissa delområden fårantas ha varit ofrånkomlig. Regeringenanser att de riktlinjer för verksamheten och den inriktning vad gällerutvecklingen i ett längre perspektiv som bestämts på grandval av 1993 årsbudgetproposition bör gälla även för /95. Pris- och löneomräkningen uppgår till 9,5 miljonerkronor under anslaget till , underanslaget till Skattemyndighetema och totalt under anslagettill Kronofogdemyndighetema och det nya anslaget Förrättningskostnader m.m. På anslaget till Kronofogdemyndighetema, som inteomfattas av någon flerårig planeringsram, har avdrag förproduktivitetsförbättring gjorts med . Under anslagen till skattemyndighetema ochKronofogdemyndighetema har beräknats inkomster i form av ersättning frånAllmänna pensionsfonden. För innevarande budgetår uppgår denna ersättning till209,1 resp. . Vadgäller skattemyndigheteraas verksamhet har beslutat om storaförändringar i företagsbeskattningen. Förändringama innebär från administrativsynpunkt såväl vissa förenklingar på bolagsområdet som ett ökat arbete medfrämst beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag.Totalt sett innebär förändringaraa ett merarbete som inte ryms inom givnaresursramar. föreslårför detta ändamål en resursförstärkning /95 på 33 1993/94:100 miljonerkronor, varav på anslaget till Bilaga 8 och29 på anslaget till Skattemyndigheteraa. ärendenom skattereduktion för reparationsutgifter på bostadshus bör, somregeringen anfört kompletteringsproposition, föranleda ett Detta gäller även innevarande budgetår och fråganhar därför också tagits upp i regeringens förslag till tilläggsbudget För /95 beräknar regeringen behovetav extra resurser till totalt , varav 2 miljoner kronorpå anslaget till och på Ett antal tillkommande arbetsuppgifter avmindre omfattning, bl.a. på grand av regleraa om uppskovsavdrag vid avyttringav bostad, bör däremot kunna genom omprioritering inomtidigare beslutade resursramar. Utvecklingenav arbetsbelastningen vid landets kronofogdemyndigheter är somframgår av RSV:s redovisning i den enkla anslagsframställningen svår att bedöma.Regeringen instämmer emellertid i RSV:s antagande att arbetsbelastningen kommeratt vara fortsatt mycket stor , och detta även omkonjunktur och sysselsättning utvecklas positivt. För att göra det möjligt attunder dessa förhållanden upprätthålla en godtagbar kvalitet i verksamheten ochinom rimlig tid avverka de mål- och ärendebalanser som har uppkommit inom vissadelområden är det enligt regeringens mening nödvändigt med en tillfälligresursförstärkning. För detta ändamål har för /95 beräknats 25miljoner kronor. Beloppet är avsett att täcka även de ökade portokostnaderaa iindrivningsverksamheten till följd av större måltillströmning. I övrigt börmedlen i första hand användas för att konmia till rätta med balanseraa påfastighetsförsäljningsområdet samt för att återställa och förbättra kvaliteteni arbetet med indrivning av skatter och avgifter. Detta bör bl.a. ske genom enförstärkning av specialindrivningsenhetema. Vidare bör de resurser som har tilldelats kronofogdemyndighetemaför portokostnader i den summariska processen, och som visat sig klartotillräckliga, nu räknas upp på motsvarande sätt som föreslagits i fråga omtilläggsbudget för /94. Medel för förrättningskostnader m.m,,som genom ändrade budgeterings- och redovisningsprinciper blivit lättare attavläsa men som är svåra att påverka, åtminstone på kort sikt, böranvisas på ett för detta ändamål särskilt inrättat förslagsanslag. Även här bördet tillkommande resursbehovet beräknas på samma sätt som i regeringens förslagtill tilläggsbudget för /94. Regeringen har i flera sammanhang understrakitvikten av att inom exekutionsväsendet ta till vara de möjligheter som finns attminska resursåtgången för administrativa stödfunktioner genom samarbete mellan myndigheter och ser därförmed tillfredsställelse på att ett samarbete som 1993/94:100 omfattar bl.a. dessa funktioner nu kommer till stånd. Vad gäller Bilaga 8 tillsynsmyndigheterna ikonkurs är flera förslag till förändringar under beredning inomregeringskansliet, bl.a. förslag från (SOU 1991:106) och frånRSV. granskning inom ramen förRRVs förvaltningsrevision. arbete pågår bör dennuvarande indelningen i tillsynsområden fortsätta att gälla, med undantag förett par smärre justeringar som kan bli aktuella på grand av gränsdragningen mellan de tidigare nämnda Regeringen har i en lagrådsremiss lagt framett förslag till skuldsaneringslag. Lagen är avsedd att träda i kraft den 1juli 1994. Huvuddelen av arbetet med utredning m.m. i ärenden om skuldsaneringavses skötas av kronofogdemyndighetema. För detta ändamål har under anslagettill Kronofogdemyndigheteraa beräknats . I1993 års kompletteringsproposition aviserade regeringen en satsning påsuccessiv utbyggnad av skattemyndigheteraaskontrollverksamhet m.m. RSV har anslagsframställningen redovisat hur och ivilken takt utbyggnaden enligt verkets mening bör ske, för att resurseraa skallkunna tas till vara på bästa sätt. Enligt RSV:s mening är det lämpligt attdrygt under /95 anvisas för detta ändamål. Regeringen gör inte någon i granden annan bedömningän RSV vad gäller utbyggnaden. I sitt förslag till tilläggsbudget /94 har regeringen föreslagit att medel för den första etappenanvisas med . I förslaget till tilläggsbudget redovisas ocksåhur insatseraa enligt regeringens mening bör fördelas mellan olika delområden. Regeringen anser det vara lämpligt att även denfortsatta utbyggnaden /95 sker i något långsammare takt än vad RSVföreslagit. Med regeringens förslag får man ytterligare någon tid på sig attvinna erfarenheter inför det avslutande steget i rekryteringen av nya medarbetarepå främst revisionsområdet. Detta bör inte hindra att den utökadekontrollverksamheten bedrivs med full resursinsats, dvs. ca 200 miljonerkronor, /96. Med utgångspunkt i bl.a. vad som har sagtsföreslår regeringen att anvisas /95 föreffektivare skattekontroll m.m. En mindre del av resurseraa, ,bör disponeras av RSV för utveckling och samordning m.m. I 1993 årskompletteringsproposition sägs också att det, för att kronofogdemyndigheteraaskall kunna ägna tillräcklig kraft åt indrivningen av belopp som debiteras somett resultat av den utbyggda skattekontrollen, kommer att föreslås vissförstärkning hos dessa myndigheter. Det är svårt att på nuvarande stadium bedöma i vilken utsträckning den utbyggda skattekontrollen kommeratt leda till ökat antal indrivningsfall. Det 1993/94:100 förefaller docksannolikt att i vart fall åtgärderaa mot EKO- och skat- Bilaga 8 tebrottkommer att medföra behov av ökade insatser vid specialin-drivningsenheteraa ide största städerna. För /95 föreslår regeringen att 1,5 miljonerkronor får disponeras för detta ändamål. De som regeringen sålundaföreslår skall få disponeras av skattemyndigheteraa bör fördelas på de olikadelområden som omfattas av utbyggnaden på i huvudsak det sätt som RSVföreslagit, med beaktande av vad regeringen anfört i förslaget tilltilläggsbudget för /94. Det innebär att böravsättas för kontroll på mervärdesskatteområdet, 12 - föråtgärder särskilt riktade mot EKO- och skattebrott och motsvarande belopp förlöntagarkontroll, samt för utbyggd revisionsverksamhetoch annan företagskontroll. kompletteringsproposition understrykerregeringen vikten av att insatseraa inom ramen för den utbyggda skattekontrollenföljs upp noga och att de längre fram kan göras till föremål för en samladutvärdering. Eftersom satsningen ingår som en del i det s.k.saneringsprogrammet måste uppföljningen i än högre grad än vad som aimarsgäller inriktas på de statsfmansiella effektema. Det är alltså främst detbeloppsmässiga utfallet av kontroll- och indrivningsåtgärdema som är avintresse. Som antytts i kompletteringspropositionen krävs det särskildaåtgärder från i första hand RSV:s sida för att en tillfredsställande uppföljningskall bli möjlig. Regeringen avser att ge RSV i uppdrag att undervåren utreda och till regeringen redovisa hur styraing, samordning ochuppföljning av insatseraa skall ske samt efter vilka kriterier verket avser attfördela medlen mellan länen. Regeringens förslag vad gäller utbyggnadstaktenföranleder att den uppskattning av utfallet av den utökade kontrollverksamhetensom redovisats i RSV:s anslagsframställning justeras ned på motsvarande sätt. har i ett tillkännagivande anförtatt regeringen i budgetpropositionen skall redovisa vilka åtgärder som börvidtas för att skyndsamt förstärka och förbättra samordningen avskattemyndigheteraas och polis- och åklagarmyndigheteraas insatser (bet.1993/94:FiUl, rskr. 1993/94:100). Regeringen avser att i 1994 årskompletteringsproposition redovisa vad som har gjorts och vad som däratöver börgöras för att förbättra samordningen av insatsema. Förslag tillriksdagsbeslut /94:100 Bilaga8 Regeringen föreslår att 1. till för /95anvisar ett ramanslag på , 2. till Skattemyndighetema för /95anvisar ett ramanslag på 4 , 3. till Kronofogdemyndighetema för /95anvisar ett ramanslag på 1 , 4. till Förrättningskostnader m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på . och Statlig lokalförsörjning 1993/94: lOO Riksdagenhar antagit de förslag som regeringen lagt fram i proposition 1991/92:44 omriktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen avByggnadsstyrelsen, m.m. (bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) samt iproposition 1992/93:37 om ny organisation för förvaltning av statensfastigheter och lokaler m.m. (bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123). Riksdagensbeslut innebar bl.a. att regeringen bemyndigades att bilda två nyafastighetskoncemer, en för förvaltning av universitet- och högskolefastigheteroch en för kommersiella fastigheter. inrättades enfastighetsförvaltande myndighet. , och en stabs- ochservicemyndighet. Enligtbeslut av regeringen upphörde som myndighet den 1 oktober1993. Avvecklingen av hanteras inom ramen för regeringensdirektiv till utredningen för avveckling (Dir. 1993:105). tecknades avtal dels mellanstaten och med dotterbolag, dels mellanstaten och med dotterbolag. Avtalen innebar enöverlåtelse av vissa fastighetsbestånd till de båda koncemema som tidigare förvaltatsav . I fastighetskoncemen Statliga Akademiska Hus Aktiebolagingår fömtom moderbolaget sju dotterbolag som samtliga äger och förvaltarfastigheter. består avmoderbolag, ett dotterbolag samt ett antal bolag under detta. Holdingbolagethar inga fastigheter. Regeringen har i enlighet med de principer somangavs i prop. 1991/92:44. s. 17 bemyndigat attövergångsvis lämna lån inom en angiven ram på vissa villkor till bolagen undertiden . Låneramarna avser att täckasamtliga lån som hade samt det initialakapitalbehov som uppstår i samband med att bolagen startar sin verksamhet. Viden förändring av bolagens ägarstmktur skall då kvarstående lån hosRiksgäldskontoret återbetalas . Regeringen har vidare beslutatatt skall ta ut en årlig kreditriskavgift avlånebeloppen. Bilaga 8 1992/93 Utgift 4 649 993 ' 1993/94 Anslag 56 419 000 1994/95 Förslag 34 048 000 inrättades och har som huvuduppgiftatt vara en efterfrågestyrd stabs- och servicemyndighet. lämna råd och stöd till regeringen och de statliga myndighetema ifråga omlokalförsörjning. Verksamhetsmålet för stabsfunktionen är att påuppdrag från regeringen tillhandahålla ett objektivt och professionellt stöd pålokalförsörjningsområdet. Verksamhetsmålet för servicefunktionen är atttillhandahålla statliga förvaltningsmyndigheter de tjänster de efterfrågar pålokalförsörj-ningsområdet. budgetproposition angavs att det intevar möjligt att för /94 bedöma har stor servicefunktionenbehövde vara , eftersom denna funktion föreslogs bli efterfrågestyrdoch finansierad med avgifter. har i sin anslagsframställninghemställt om ett ramanslag om 56 miljonor kronor. Ombildningen av är nu genomfördoch har successivt byggt upp sin verksamhetutifrån de krav som ställts i statsmaktemas beslut. Verket bedöms ha anställtmerparten av sin personal, före utgången av /94. Anslagetbudgeterades därför utifrån utgifteraa i för motsvarandeverksamhet. Regeringen bedömer att ett ramanslag om är enlämplig resursnivå för /95. Regeringens förslag innebär enväsentlig minskning av anslaget och därigenom en besparing med drygt 22miljoner kronor. har fått regeringensuppdrag att följa och utvärdera effekteraa av de nya riktlinjeraa förmyndigheteraas lokalförsörjning, dvs. att de lokalbrakande myndigheteraasansvar och befogenheter vidgas och att myndighetema själva får besluta om sinlokalförsörjning. Uppdraget skall slutrapporteras den 1 oktober 1996med delrapporter fram till dess. till för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på . Täckning av merkostnader för lokalkostnaderm.m. 1992/93 Utgift 53 928 590 1993/94 Anslag 95 000 000 1994/95 Förslag 95 000 000 Byggnadsstyrelsenhar tidigare svarat för kostnader för tomma lokaler, för vissa övergångsvisalokalkostnader i samband med myndigheters flyttningar samt för vissa avtalmellan staten och andra huvudmän, t.ex. i fråga om undervisningssjukhusen. Isamband med ombildning har ansvaret för att bevaka statensintressen i dessa frågor överförts på . disponerar detta anslag för täckning av merkostnader iavvaktan på att tomma lokaler kan avvecklas, att befintliga hyreskontrakt löperut etc. Genom de nya principeraa för budgetering avmyndighetemas ramanslag har statsmaktema givit myndigheteraa incitament atteffektivisera resursanvändningen för den samlade verksamheten inkl. kostnaderför lokaler. har det funnits en motsvarande ordning även förmyndigheter som ansvisats medel för lokalkostnader under förslagsanslag, sominneburit att de efter samråd med kunnat lämna förslag tillregeringen om att få tillgodoräkna sig resurser för reella lokalbesparingar. I1993 års budgetproposition (1992/93:100 bil. 1, s. 100) angavs att demyndigheter som disponerar förslagsanslag övergångsvis, efter prövning avStatens lokalförsörjningsverk, borde kunna ges möjlighet att tillgodoräkna sigfrigjorda resurser till följd av lokalbesparingar under den treårsperiodupplåtelsehandlingen gäller för de lokaler som överförts till de nyafastighetskoncemema. Denna möjlighet bör bibehållas under /95. skall redovisa vilkautgifter som skall belasta anslaget B 2. Täckning av merkostnader förlokalkostnader m.m. till varje halvår. tillTäckning av merkostnader för lokalkostnader m.m. för /95 anvisarett förslagsanslag på . 4 1993/94. Nr 100 Bilaga 8 har till uppgift att förvalta merparten av statens fasta egendomoch på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomiskeffektivitet. Verksamhetsmålen för fastighetsförvaltningen skall vara attlångsiktigt ta till vara, vårda och utveckla byggnademas och markområdenasvärde samt att ge verkets hyresgäster bra och konkurrenskraftiga lokaler. Däriingår att vårda och utveckla de natur- och kulturvärden av nationell betydelsesom verket givits ansvar för. Verksamheten i finansierasgenom att vissa fastigheter ger överskott i form av hyresintäkter. Detfastighetsbestånd som förvaltar består av fastighetersom ger intäkter i form av hyror s.k. överskottsfastigheter och fastigheter sominte ger någon avkastning, s.k. underskottsfastigheter till de senare hör befästningar,monument och de kungliga slotten där hyresintäkter inte täcker de löpandenormala drifts- och underhållskostnaderna. skall vidförvaltningen av sitt fastighetsbestånd på lång sikt åstadkomma bästa möjligaekonomiska utbyte och prestera ett från företagsekonomisk synpunkt rimligtårsresultat för de fastigheter som ger normala hyresintäkter. har byggt uppsin verksamhet och anställt personal, totalt ca 160 personer. Fastighetsbeståndetinom riket består av regeringsbyggnaderna samt fastigheter som bedöms tillhöradet nationella arvet såsom de kungliga slotten och vissa andra slott, monument,museer, nationalteatraraa residens, kulturfastigheter, befästningar, m.fl.Statens fastighetsverk förvaltar ca 960 000 m (exkl. befästningar).Övergångsvis skall också förvalta visstfastighetsbestånd som senare avses överlåtas till fastighetskonceraen StatligaAkademiska hus AB. Regeringen har beslutat att Statens fastighetsverkfr.o.m. den skall överta förvaltningen av domänfonden i sambandmed att upphör som affärsdrivande verk.