prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I enlighet med avtalen mellan staten ochprogramföretagen är public service-uppdraget i huvudsak oförändrat iförhållande till det uppdrag som har gällt under den senaste avtalsperioden. Iavtal som träffats mellan staten och programföretagen regleras verksamhetenunder krig eller vid krigsfara. SamtUga avtal omfattar perioden den 1 januari1993 - . Regeringen har meddelat programföretagen tillståndenligt 5 § radiolagen aft - den 31 december 1996sända radioprogram i randradiosändning. Som villkor för sändningsrätfen gälleraft de avtal som träffas mellan staten och företagen aUtjämt är i kraft.Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter befräffandesändningsrätten och programverksamheten finns i radiolagen och i avtalen. övervakar genom efterhandsgranskningatt programföretagen iakrtar bestämmelsema i radiolag och avtal. (nedan kallat )är huvudman för mndradtonätet. skall ge sändningsberättigadeprogramföretag tillgång fill sändaraätet på likvärdiga villkor. Verksamhetenregleras i avtal mellan och public service-företagen. Publicservice-företagen utgör tillsammans med den s.k. PubUcservice-verksamheten finansieras med TV-avgiftsmedel som riks- Prop.1993/94:100 dagen anvisar från randradiorörelsens resulfafkonto(randradiokontot). 12 för programverksamheten för utlandetanvisas dock över statsbudgeten under anslaget Radioprogramverksamhef förutlandet (ttedje huvudtiteln). verksamhet finansieras med TV-avgifter. Sponsring får i begränsad omfattning förekomma iSveriges Televisions och sändningar. Radiotjänst i () ansvarar förTV-avgiftsuppbörden och avgiffskonfrollen. I avtal som ttäffades mellansfaten och Radiotjänst i regleras bolagets uppgifter. RIKAB kommer artägas gemensamt av de tte programföretagen fr.o.m, den närstiftelsema bildas. Influtaa avgiftsmedel placeras på räntebäranderäkning, det s.k. randradiokontot, hos Riksgäidskontoret. Utbetalningen avmedlen värdesäkras med utgångspunkt i ett särskilt kompensationsindex. Statentillhandahåller genom Riksgäidskontoret det rörelsekapital randradiorörelsenbehöver om avgiftsmedlen infe räcker tiU. ansvar för förvaltning avrandradiomedlen regleras i ert avtal som ttädde i kraft den ochgäller tills vidare. Genom1991 års riksdagsbeslut (prop. 1990/91:149, bef. 1990/91:KU39, rskr,1990/91:370) anvisades , (fr.o.m. den I juli1992) samt medel för . Redovisningen i detföljande avser . Sammanlagt togs 4 av avgiftsmedlen ianspråk . Radio-koncemen disponerade drygt 3 779,8 mkrför programverksamheten i dess helhet, med undantag avutlandsprogramverksamheten. (fr.o.m. )utnyttjade tofalt . Kostnadema för verksamhet var 4,8mkr. Övriga kostnader bestående av vissa avskrivningar fill följd av attintäktema brattoredovisas uppgick tiU . uppgick de totala intäktema i form avTV-avgifter, inkl. påminnelse- och tilläggsavgifter, samt ränteintäkter fill , vilket i förhåUande till de avgiftsmedel som togs i anspråk innebärett positivt resultat om . Det samlade underskottet irandradiorörelsen har mer än halverats jämfört med och uppgår för 1992fill . AntaletTV-avgiftsbetalande hushåll uppgick till drygt 3,3 miljoner. Programföretagensverksamhet och plan för Nedanföljer en sammanfattning av programföretagens redovisning av verksamheten år1993 samt för planeraa , ,, , , ., BiL 12 SverigesTelevisions totala sändningstid uppgick tiU ,vilket är en ökning med jämfört med . Av den totalasändningstiden utgjorde ca regionala sändningar, Medverkandekosfnadema beräknas för uppgåtill , en ökning med jämfört med , Kostnadema församproduktioner och produktionsutläggningar samt avtalsbundna kostnaderberäknas uppgå fill , vilket är en ökning med 11,8 mkrjämfört med , Den totala disttiktsprodukfionen beräknas år 1993uppgå , vilket är en ökning , eller ,jämfört med . ökade allmänproduktionen idistrikten med , totala utbud underverksamhetsåret avser program på svenska språket. totala utbud är ca 50 %tillgängligt för de döva och hörselskadade tittama. Under verksamhetsåret 1993beräknas tofalt drygt av de svenska programmen textas.Sedan den 1 mars 1993 sänds en 5-minuters nyhetssändning på teckenspråkmåndag-fredag. samlade sändningstid påminoritetsspråk uppgick tiU . Det finskspråkigaprogramutbudet i TV omfattar dagliga nyhetssändningar (). SverigesTelevisions andel av reformtillskotfef uppgår till . Avreformmedlen har använts för att förstärka den gestaltandeproduktionen, för barn- och ungdomsprogram, förnyhefsverksamhefen, till morgonsändningar exkl. nyheter och 24,7 mkrtill bl.a. nöjesprogram för ungdomar och distriktens nöjesverksamhef. Dessutomhar använts till en förstärkning av nyhets- och sam-hällsmagasin, 4,9mkr till en utökning av de regionala sändningama, har tillförts denfinskspråkiga redaktionen, till nyhetssändningar på teckenspråk och 1mkr till en utökning av text-TV:s sändningstid. Rationaliseringsåtgärderaaredovisas gemensamt och beräknas sammanlagt uppgå till132 mkr. RationaliseringartiU följd av koncemawecklingen beräknas till ca . Genom organisationsförändringar och en rad rmndreriktade åtgärder be räknas ca sparas cx;h 1993. Överföringen av drifttek niken i till Kanal och drifttekniken i och till som genomfördes den har gett en besparing om sammanlagt . En minskning av personalen beräknas ge en , c Enrad små rationaUseringsåtgärder inom Prop. 1993/94:100 övrigadistrikt har frigjort ca . skall Bil.12 reporterfofografer införas i distrikten, vilket beräknas ge enrationaliseringsvinst motsvarande . Genom kostnadsminskningar inomservicedivisionen i har sparats , Omorganisationen av nyhefsverksamhefen 1993 innebäratt antalet nyhetssändningar ökades med eller påårsbasis. Denna ökning genomfördes utan ökad medelstilldelning tillnyhetsverksamheten. uppskattar produktivitetsökningensvärde för morgonny-hetema fill och för morgonsändningarna till . Verksamheten1994 -förutsätmingar och planer 2 för (prisläge), andel avrationaliseringskraven uppgår fUl för ,Rationaliseringsåtgärderaa 1992 och 1993 beräknas som nämnts ge en sammanlagdbesparing om , har därmed i stort sett uppnåttrationaliseringskravet. Några genomgripande eller strakturella åtgärder av dentyp som genomförts är inte aktuella och några målsättningarför de fortsatta rafionaliseringssträvan-dena har ännu inte definitivtfastiagfs. redovisar sina reformplaner för1994 mycket översiktligt av i första hand konkunensskäl, Televisionavser dock att läinna detaljerade redovisningar av genomförd verksamhet iefterhand, del av reformtillskottefuppgår till för , Sammanlagf återstår avreformtillskottef aft disponera . Reformfillskoffeffördelas med och , 1994 och reformtillskott kommer attanvändas för aft öka produktionen och kvaliteten av svenska program, isynnerhet den gestaltande produktionen, att stärka programutbudet för bara ochungdom, art kvalitativt och kvantitativt stärka nyhetsverksamheten, att stärkaden alhnänna programkvaU-teten, att förbättra servicen för olika publikgmppergenom en ökad sändningstid samt att ufveckla texf-TV-verksamheten, Ienlighet med riksdagsbeslut bildades programföretaget genom en sammanslagning av Riksradio ochSveriges Lokalradio, genomfördes förändringar iprogramtablån till följd av beslut att profilera radiokanalernamot tydliga målgrapper, I huvuddelen av landet sänder i fyrakanaler, PI, P2, P3 Prop, 1993/94:100 och P4, P4 innehåller dels effrikstäckande gemensamt program, P4-Riks, Bil, 12 dels lokala program från 25olika lokalredaktioner. Dessutom sänder Radio utlandsprogram. IStockholm är programmen fördelade på annat sätt, P2 sänder seriösmusik dygnet mnt. sänder egna program 06,00-24.00, Program påminoritetsspråk, som i övriga landet sänds i P2, sänds i tillsammansmed Radio i Interaational. Även utbildningsradions programsänds i P2 i övriga landet, men sänds i i P4. Det totala antalet sändningsfimmar för år 1993beräknas uppgå fill , en ökning med ca jämfört medriksradions och lokalradions sammanlagda sändningstid , De lokalakanaleraa beräknas svara för av den totala sändningstiden, I de fyra rikskanalema produceras sammanfaget 38,av programmen ufanför , Av sammanlagda resurser förprogramverksamheten beräknas läggas på nyheter, aktualitets- ochsamhällsprogram och kultar. Dessa program utgör av den totalasändningstiden, sändningstid för samiskaprogram beräknas uppgå till totalt och för finska rikssändningar 667timmar. Sändningstiden för övriga minoritetsspråk beräknas till 602 timmarunder 1993, SverigesRadios andel av reformmedlen uppgår till , varav 46,2 mkrskall finansieras genom interna rationaliseringar. Således tillförs ettnettoreformtillskott på . Rationaliseringar till följd av sammanslagningenav riksradion och lokalradion beräknas uppgå fill och fiUförsprogramverksamheten i form av reformmedel, Reformmedel på har fördelats med 3,8mkr till PI, fill P2, tiU P3, till P4-Riks samt 13,7mkr till de lokala kanaleraa, PI har satsat reformmedel för aff öka kvaliteteninom områdena kultur, nyheter och aktaaliteter/samhälle samt för art ökautomståendes medverkan i programmen, P2 har till stor del använt reformmedlenför art öka andelen egenproducerad musik och för aff ta in fler utomståendesmedverkan. Vidare har P2 fått medel för art genomföra P2 , P3:sreformmedel har satsats på ökad egenproducerad musik och på en utveckling avkultar-, nyhets- och samhällsprogram, speciellt med inriktning på den yngrepublUcen med uppdraget art skapa ett alteraativ till den kommersieUtfinansierade radion. Den nya kanalen P4-Riks finansieras dels med reformmedel,dels med medel som frigjorts genom rationaliseringar inom P3, De lokalakanalerna har tillförts nya medel för att bygga upp och höja kvaliteten på denegna produktionen samt för att utöka nyhetsservicen. Genom koncemawecklingen har frigjorts för ertsärskilt projekt för kompetenshöjning och kvalitetsutveckling. SverigesRadios rationaUseringsåtgärder beräknas leda till besparingar påsammanlagt . Rationaliseringseffekten av sammanslagningen avriksradion och lokaha-dion beräknas sammanlagt uppgå fill , varav 12,7mkr motsvaras av minskade personalkostnader, av ert minskatåteranskaffningsbehov av teknisk utrastning, av minskade hyreskostnaderfr,o,m. den , samt I mkr som motsvaras av minskade kostnader förprograminsamling i samband med en samlokalisering på distriktsortema. Genom sammanslagningen har rationaliseringar ävenkunnat genomföras inom P3 där har frigjorts. Sammanslagningen har vidare medfört eneffektivisering av programverksamheten. Den totala sändningstiden har kunnatutökas som personalen minskats med drygt 100 personer.Sammanslagningen har även möjliggjort en effektivare nyhetsförmedUng genom ettsamarbete mellan rikskanalernas cx;h de lokala kanaleraas nyhetsredaktioner. Verksamheten1994 -förutsätmingar och planer IenUghet med riksdagsbeslut kommer att för år 1994anvisas I (prisläge). En handlingsplan för program för och omtanktionshindrade för har beslutats av SverigesRadios företagsledning. I enlighet med planen skall under åren 1994 och 1995avsättas respektive för åtgärder för tanktionshindrade. Under1994 startas ert dagligt () nyhetsprogram på lätt svenska riktadetill förståndshandi-kappade och hörselskadade. När lokala sändningar på minoritetsspråk, fömtomsamiska och finska, upphörde /93 frigjordes . Medlenskall användas för att utöka rikssändningama på finska, för att startarikssändningar på tornedalsfinska och för art förstärka de lokala kanalemasresurser för sändningar på finska och tomedalsfinska. Vidare skall sameradionges ökade resurser cx;h sändrungar på albanska och arabiska skall inledas. För att kanalerna tillsammans skall uppnå kravet i1992 års riksdagsbeslut att av allmänproduktionen i Radiosrikssändningar skall produceras ufanför , skall resurser avsättas föratt öka produktionen ute i landet. producerades sammanfaget 38,2 %av programmen utanför , räknar med aft målet äruppnått vid ingången av 1995, avser att påbörjautbyggnaden av den nya sän-dartekniken DAB (digital ljudradio) i storstäderaa,för aft uppnå rikstäckning, prioriterar i ett försfasteg utbyggnaden av DAB för de nationella kanaleraa. När DAB införs avserSveriges Radio att erbjuda hela landet en dygnef-mnt kanal för seriös musiksamt om möjligt en finskspråkig och samisk kanal. Prop, 1993/94:100 SverigesUtbildmngsradios totala sändningstid för uppgick fUl ,varav TV-sändning och radiosändning. Från och med år1993 disponerar utbildningsradion egna fasta tider i ochSveriges Televisions kanaler. Detta beräknas medföra aff utbildningsradionssändningstid för ökar tiU TV-sändning och I 634 timmarradiosändning, vilket motsvarar en ökning respektive jämfört medår 1992, Av Utbildningsradions sändningar är påsvenska språket och är av svenska upphovsmän. Utbildningsradions program för tanktionshindradeutgörs till störsfa delen av TV-program på teckenspråk. Utbildningsradionsutbud för tanktionshindrade berälcnas uppgå fill totalt ,vilket är en ökning jämfört med . Utbildningsradions sändningar på minoritetsspråkberäknas uppgå tiU tofalt , en ökning jämförtmed . SverigesUtbildningsradios andel av reformmedlen uppgår för fill ,inklusive rationaliseringskravet på . Reformmedlen används tillytterligare utbyggnad av den regionala verksamheten (1,), utökadesändningar för gymnasieskolan (2,), utökade sändningar av program påminoritetsspråk cx;h program för tanktionshindrade (1,), samt kvalitetshöjandeåtgärder (1,). Ert särskilt projekt för döva bam som behöver utveckla ochträna teckenspråk produceras 1993 för sändning 1994. SverigesUtbildningsradio har ålagts ert rationaliseringskrav som motsvarar förår 1993. Mot bakgmnd av att programbolagen, i enUghet med 1992 årsriksdagsbeslut, får tillgodoräknas rationaliseringar som tidigarelagts tUl 1992vid redovisningen av viUca åtgärder som vidtagits, anger utbildningsradion att1992 års rationaliseringar uppgick fill och avsåg personalreduktion,produktivitetshöjning i programverksamheten och minskade administtativakostnader. Rationaliseringar har främståstadkommits genom effektiviseringar av programproduktionen för att mötaåtagandet att öka sändningstiden i såväl radio som TV. Den ökadesändningstiden skulle ha motsvarat en kostnadsökning på , men har istället finansierats genom intema rationaliseringar. Moderbolagets avvecklinghar medfört ökade anslag för utbildningsradion, vilka huvudsakligen kommer artanvändas för ökade insatser inom forskning och utvärdering. Verksamheten 1994 - förutsätmingar och planer Prop. I enlighetmed 1993 ars riksdagsbeslut kommer AB att förår 1994 anvisas (prisläge). planerarutbildningsradion rationaliseringsåtgärder som leder fill besparingar på 4,6mkr. Rationaliseringar åstadkoms genom fortsart effektivisering avprogramproduktionen som medger en ökning av sändningstiden ufan motsvarandekostnadsökning. Vidare skall utbildningsradion flytta tUl nyagemensamma lokaler, vilket beräknas medföra ökad effektivitet i verksamheten.Under 1995 planeras ytteriigare rationaliseringar på . Utbildningsradions reformmedel förår 1994 uppgår till inklusive ett rationaliseringskrav på 4,6 mkr.Reformmedlen skall användas fill en fortsatt utbyggnad av den regionalaverksamheten, tiU en förstärkning av TV-pro-duktion för gymnasieskolan och tillutökade sändningar av program på minoritetsspråk och program förtanktionshindrade. En del av reformmedlen skall reserveras för kvalitetshöjandeåtgärder som bl.a. irmefartar förbättrade kontakter med utbildningsradionsanvändare, en utökning av utomståendes medverkan, förbättrad teknisk kvalitetgenom övergång till digital teknik 1994 samt utveckling av s.k.multimediaprojekt (ert samspel mellan olika medier som distribueras t.ex. viadatadisketter, och CD-I). 1995 uppgår Utbildningsradionsreformram till . ReformtUlskortef planeras användas tillkvalitetshöjande åtgärder, tillgänglighet och ny teknik. Utbildningsradion harinlert ett antal utvecklingsprojekt i syfte art produceramultimedieproduktioner för skola och vuxenutbildningen. Utgångspunkten är afftillgängligheten och återanvändningen av utbildningsradions program skaUförbätttas som nya kvaUteter kan tillföras undervisningen. Rundradiokontofs intäkter består huvudsakUgen avTV-avgiftsmedel. TV-avgiften skall i enlighet med beslut höjas från1 till I fr.o.m. den , Antalet registrerade TV-avgifterhos RIKAB uppgick till drygt 3,3 miljoner . Nettointäkteraa frånTV-avgiften uppgick till 2,5 mdkr . Influtnaavgiftsmedel placeras på räntebärande räkning, det s.k. randradiokontot, hosRiksgäldskontoret. I enlighet med 1992 årsriksdagsbeslut skall tillföra medel till randradiokontot på två sätt.Teracom skall åriigen till randradiokontot överföra (i 1992 årsprisläge) - 2 000. Vidare skallTeracom , i den män aktiebolagslagens uf-delningsregler tillåter det,fr.o.m. betala ett belopp som motsvarar av genomsnittet underföregående år av bolagets egna kapital. Rundradiokonfot tillförs fr.o.m. år1992 intäkter från genom en fast och en röriig koncessionsavgift. Enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område utgör den fasta avgiften per kalenderår. Den rörliga avgiften skall beräknas på gmndval av annonsintäkter. skallutgöra av de intäkter som överstiger 750 men infe , Prop.1993/94:100 av intäkter som överstiger I 000 men inte , och 50 %av Bil. 12 intäkter som överstiger . Den fasta avgiften ochbeloppsgränsema för den röriiga avgiften avser och skall för tidenefter index-regleras. Den fasta avgiften har justerats till 51mkr och fill ca . Den rörliga avgiftens beloppsgränser för1993 har justerats till , I resp. , och tillca , 1 resp. 2 . har sedan den I januari 1993ansvaret för randradiorörelsens finansiella samordning. Däri ingår att ansvaraför förvaltningen av TV-avgiftsmedlen, randradiorörelsens lUcvidifetsplaneringoch utbetalningarna från randradiokontot samt ansvaret för bedömningen av avgiftsuttagetsstorlek . Bolaget skall även redovisa medelsförvaltningoch upplåning samt upprätta bokslut för randradiorörelsen. På randradiokontot redovisas randradiorörelsenssamlade kostnader och intäkter. Rundradiokontofs resultat för första halvåret1993 uppgår fill , vilket är en förbättring med jämfört medmotsvarande period 1992. Det positiva resultatet innebär att det ackumuleraderesultatet för randradiokontot, som varit negativt /86, vänts till ettöverskott på då randradiokontot beräknasvara i resultatmässig balans. Likvidifetsmässigt har den posUivaresultatutvecklingen inneburit att saldot på randradiokontot uppgick till 208,5mkr per , vilket är en förbättring med sedan den 30juni 1992. Den enskilda förändring som haft störst betydelseför randradiorörelsens förbättrade likviditet är övergången tillförskottsinbefalning av TV-avgiften, Den ackumulerade resultatpåverkan fillföljd av införandet av förskottinbetalning uppgick under perioden 1989-1992till ca . Vidare har randradiokontot engångsvis tillförts ca95 mkr till följd av att 550 000 gamla ärenden om obetalda TV-avgifteröverförts till kronofogdemyndighet för indrivningsåtgärder. Dessutom har detsärskilda kompensationsindex som styr medelstilldelningen fill de treprogrambolagen sjunkit till , medan det under perioden1982-1991 uppgått till i genomsnitt . En indexförändring på I %innebär en förändring av medelstilldelningen tUl de tre programbolagen på ca50 mkr, föreslår en höjning av denårliga TV-avgiften med fr,o.m. den för att fullt ut täckaden sista delen av re-formtillskoftet . TV-avgiften skulle därmed kommaaft uppgå till . RadioSweden är en enhet inom , Enligt avtalet mellan staten ochSveriges Radio skall program för sändning till utlandet ge dels svenskar sombefinner sig utomlands, dels utländsk publik möjlighet att få informationom och upprätthålla kontakt med , svarar för Prop.1993/94:100 utsändningen av ljudradioprogram på kortvåg och mellanvåg. begär (+15 mkr) förSveriges Radios utiands-prgramverksamhef för aft täcka kostnader förprogramverksamheten, programutsändning och programinsamling, begär (+3 mkr) förkapitalkostnader för investeringar i Radio kortvågs- ochmellanvågssändare. avser kapitalkostnader för utbyte avkortvågssändare enligt tidigare beslutad kapitalkost-nadsplan under perioden1995-2003 Ofr prop 1992/93:100 bil, 4, s. 199, bef. 1992/93:UU14, rskr.1992/93:296). avser ersättning för kapitalkostnader för Sölvesborgsmellanvågssändare. Den återstående delen av avbetalningsplanen för dennasändare avser . tilUcommer en engångskostnad om2,för destmkfion av miljögiftef PCB i samband med skrotningen av de gamlakortvågssändama. Anslaget för radioprogramverksamhef för utlandetuppgick för till , men har för kalenderåret 1994ålagts ett sparbeting på , beslutade därför att fr.o.m,lägga ned de franska och spanska sändningama. kommer Radio aff fortsattprioritera sändningar till (svenska, engelska och tyska), förbätttainformationen fill lyssnare i närområdet , och (tyska, ryska, estniska och lettiska) och ge konfinueriig programservice förlyssnare i andra delar av världen (engelska och svenska). avseräven att rationellt utnyttja alla distributionsmöjligheter, bl.a, satellit, isyfte att utöka samverkan med radiosttioner i målområden. Vidare avser man attutöka samarbetet med kanaler i syfte att i högre grad användaSveriges Radios material samt erbjuda Radio Sweden-program till Radioskanaler. Riksdagenfattade beslut (prop. 1991/92:140, bef. 1991/92: KrU28, rskr,1991/92:329) om den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996m.m. fattade beslut (prop. 1992/93:236, bet.l992/93:KrU28, rskr, 1992/93:377) om ägandet av den avgiftsfinansierade radio-och TV-verksamheten (public service-verksamheten). Beslutet innebär attSveriges , och ABskall ägas av tte för ändamålet bildade stiftelser. Den nya ägarordningen skallttäda i kraft . Regeringen betonade i föregående årsbudgetproposition att programföre tagen bör lämna utföriigare redovisningar i sina anslagsframställningar, I pro gramföretagens regleringsbrev för föreskrivs att anslagsframställ ningama särskUf skall redovisa planer och utfall av verksamheten i förhållan de till det uppdrag och de riktlinjer som gäller, bl,a, bettäffande användning en av reformmedel, åtgärder med anledning av rationaliseringskraven samt in- . 11 1993/94. Nr 100 Bilaga 12 satser för såvälprogramutbudet i stort som för åtgärder för tanktionshindra- Prop.1993/94:100 de, invandrare och språkliga minoriteter. Programföretagen skalläven redovi- BU. 12 sa vilka insatser som görs för att åsfadkomma eftmångsidigt programutbud som kännetecknas av en hög kvaiifef. Regeringen konstaterar att pubUc service-företagensanslagsframställningar även för brister i vissa avseenden. Företagenbör kunna lämna utförligare redovisningar av sina planer och utfallet avdessa, utan att för den skull programföretagens integritet hotas eller attuppgifter offentliggörs som kan ge andra aktörer konkunensfördelar. Regeringenanser vidare att programföretagen bör lämna en mer utförlig redovisning avvilka insatser som görs för att åstadkomma ett mångsidigt programutbud somkännetecknas av en hög kvaUtet, redovisar aft man avser påbörjautbyggnaden av den nya sändartekniken DAB (digital ljudradio) under år 1996.Regeringen konstaterar att de tekniska fömtsättningar som anges i avtaletmellan staten och avser nuvarande sändarteknik. Frågan omutnyttjandet av digital sändarteknik bereds av regeringen.Sveriges Radio bör avvakta regeringens ställningsfagande i fråga omutnyttjandet av digital sändarteknik. Det är rimligt att uppgiftema för publicservice-verksamheten påverkas av förändringar för annan radio- ochTV-verksamhet. Vid övervägandena om vilka villkor som skall gälla efter dennuvarande avtalsperiodens slut är det därför naturligt att fa hänsyn till attdet har tillkommit nya programföretag inom både ljudradio och TV och till attny teknik kan komma att radikalt förändra fömtsättningama för radio- ochTV-verksamheten. Regeringen avser att publicera en skrift somskall tjäna som utgångspunkt för en offentiig diskussion om vilken inriktningpublic service-verksamheten bör ha .