prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — En sådanond cirkel blir mycket svår att bryta och stora och långvariga uppoffringarkrävs av medborgaraa. Idet följande diskuteras kraven på politiken inom olika områden för att undvikaen sådan utveckling och i stället nå de uppställda målen i fråga om tillväxt,sysselsättning och offentliga finansen Den13 skall folk ta ställning till om skall blimedlem i EU eller om skall stå vid sidan om. Det är först den 13november som frågan avgörs, och regeringen kan på intet sätt genom sittnödvändiga förberedelsearbete för medlemskap föregripa utgången avfolkomröstningen. Skulle det bli ett nej kommer , med alla dekonsekvenser det ställningstagandet har, att vara utanför EU under överskådligframtid. Detsvenska avtalet med om villkoren för ett svenskt medlemskap öppnar vägen fören ny fas i ekonomiska utveckling. Avtalet är betydelsefullt förSveriges ekonomi på både kort och lång sikt. traditionellt storaberoende av den nära omvärldens ekonomiska politik och av internationell handelgör det naturligt för oss att försäkra oss om ett så nära samarbete som möjligtmed de ekonomier som betyder mest för vår utveckling. Avtalet i sig innebärockså att diskussionen om och analysen av medlemskapet nu kan fördjupas: Många missförstånd och feltolkningar avmedlemskapets innebörd har undanröjts. Avtalet är i sig ett exempel på Sverigesmöjligheter att hävda sina intressen och värderingar i det mellanstatligasamarbetet om EU:s fortsatta utveckling. Betydelsen av medlemskapet i EU kan ställas irelation till både den svenska ekonomins nuvarande läge och dess långsiktigautveckling. 7.2 Det svenska avtalet med . Bilaga1 kom slutligt överens med den europeiskaunionen om villkoren för ett svenskt medlemskap. Resultatet av förhandlingenmotsvarade högt ställda förväntningar. Avtaletsomedelbara betydelse ligger i att det på viktiga punkter innebar en merförmånlig behandling än vad som låg i EU:s ursprangliga regler ochförhandlingsbud. På flera viktiga punkter förbättrar avtalet det ekonomiskautbytet av medlemskap: EU inför nya regler för stöd för att främjautvecklingen i de glest befolkade norra delama av . beviljas en infasning av avgiften till EU:sbudget, som minskar den statsfinansiella belastningen med nästan tio miljarderkronor . Den samhällsekonomiska vinsten av infasningen ärväsentligt större än så på grand av att infasningen underlättar ekonomins ochstatsfmanseraas återhämtning. Enviktig innebörd av avtalet är också att det demonstrerar möjlighet atti viktiga avseenden förändra och förbättra EU-samarbetets villkor Avtaletinnebar flera för hela EU principiellt viktiga genombrott inom förhandlingensram: begäran att behålla frihandeln med debaltiska stateraa tillgodosågs genom att hela EU tar samma steg. Deklarationeraa på miljöns område signalerar enhöjning av ambitioneraa inom hela EU. I en gemensam deklaration understryks atten hög nivå för miljöskyddet skall vara utgångspunkten för gemenskapens olikaåtgärden EU utfäster sig att se över nuvarande EU-regler mot bakgrand av dennadeklaration. Även en anpassning till innebär i vissa fall enskärpning av miljölagstiftningen. Det nya mål 6 inom regionalpolitiken avspeglar deandra stateraas beredvillighet att ta hänsyn till enskilda medlemmars behov. Förhandlingsresultatetkorrigerar bilden av EU som en centralistisk och för små medlemmar okänsligsammanslutning. Medlemsstatemas vilja att gemensamt åstadkomma resultat sitteri högsätet. Förhandlingenbekräftar att har en väsentlig roll att spela i EU:s och hela Europasfortsatta utveckling. Att de principiellt viktiga genombrotten kommit påfrihandelns och miljöns område visar hur kommer att använda detinflytande som medlemskapet gen 5 1993/94. 7.3 EU-medlemskapet och framtiden Prop. Bilaga1 De långsiktiga konsekvensema av avtalet är de mest betydelsefulla. Under desenaste månadema har flera utredningar om konsekvenseraa av ett svensktmedlemskap i lagts fram. De samhällsekonomiska konsekvensema behandlas iSOU 1994:6. Utredningendrar slutsatsen att den långsiktiga ekonomiska utvecklingen gynnas av ettsvenskt medlemskap i den europeiska unionen. Man vamar för hårdragna försök attsiffersätta faroma av ett utanförskap, men tvekar inte om riktningen i fråga omväntade effekten Vårbedömning är att effektema genom den hårdare konkurrensen och genom ett ökatinslag av s.k. vertikala eller mer teknologiintensiva investeringar leder tilllångsiktigt högre tillväxttakt. Det innebär att de samlade investeringama ökargenom att aktiviteten i ekonomin blir högre. Det drar med sig störreinvesteringar i infrastraktur, bostäder och andra hemmamarknadsinriktadeverksamheten Effekten på de samlade investeringaraa väger långt tyngre änföljderaa bara för direktinvesteringama. 1 detta perspektiv förefaller enbestående höjning av tillväxttakten med en halv procentenhet inte som någonorimlig uppskattning, även om det saknas underlag för mer exakta prognoser (SOU1994:6, s. 180). Enbetydande del av en sådan BNP-ökning förbättrar de offentliga finansema. Ensådan högre tillväxt kommer således att leda till ökade offentliga intäkten Ettmedlemskap kommer med all sannolikhet att innebära att både svenska ochutländska företag i högre grad än vid utanförskap förlägger investeringar tillSverige. Svenska företag kan fortsätta att investera i och samtidigtbefinna sig inom EU. På samma sätt kan utländska företag få ett ökat intresseav att förlägga sin utbyggnad i . Produktionskapaciteten ökar och därmedmöjligheten att nå målen om ökad sysselsättning och halverad arbetslöshet. 7.4 EU-medlemskapets effekter på kortare sikt Ävende kortsiktiga konsekvenseraa för den svenska ekonomin av avtalet ärbetydelsefulla. Den svenska ekonomin befinner sig i återhämtningens början. Enfortsatt återhämtningen föratsätter förtroende för ekonomins framtid hos såvälinvesterare och placerare som hos löntagare och konsumenten Ett beslut ommedlemskap ökar förtroendet. Det återspeglas i lägre ränton Medlemskapetspositiva effekter på investeringaraa ger redan på kort sikt en högreefterfrågenivå i , vilket bidrar till snabbare återhämtning. av effekten av ett utanförskap kommer troligen via de fmansiellamarknadema. Ett nej kan i första hand antas påverka både valutakursen ochräntan negativt. Även på kort sikt kan det dessutom få effekt påinvesteringama, t.ex. om potentiella investerare dröjer med sina beslut i väntan på att medlemskapsfråganavgörs. Såväl samhällsekonomin som Prop. 1993/94:150 de offentliga finansemapåverkas negativt. För de offentliga finansemas Bilaga 1 del kommer denegativa effektema via högre kostnader för statsskulden och en uteblivenminskning av arbetslösheten. 8 Sanerade offendiga finanser 8.1 Statsskuld och sysselsättning Underskotteni de offentliga finansema försämrar den offentliga sektoms finansiellaförmögenhetsställning. Den svenska offentliga nettoskuldens andel av BNP ökarsnabbt. Detför beräknade offentliga underskottet på av BNP utgör, medundantag för , det största underskottet bland alla OECD-länden Omunderskott av denna storleksordningen skulle bli bestående leder det till engalopperande statsskuld. och växande offentlig skuld är skadlig genom att den förväntadeinflationen liksom den allmänna osäkerheten ökar. Riskema för framtidaskattehöjningar och utgiftsminskningar uppfattas som stora. En ökning avinflationsförväntningama och osäkerheten leder till högre räntor och allmänthögre riskpremier, vilket dämpar såväl investeringama som hushållenskonsumtion. Lägre investeringar iimebär lägre produktionskapacitet och ökardärmed riskema för överhettning när efterfrågan stigen Obalanseraa påarbetsmarknaden permanentas med omfattande långtidsarbetslöshet, utslagning ochsociala problem som följd. Ensnabbt växande offentlig skuld medför också att räntebetalningaraa i alltstörre utsträckning tränger ut andra offentliga utgiften Därmed blir det svårtatt upprätthålla tillförlitliga trygghetssystem. Även framtida generationerbelastas, eftersom de genom skatter och reducerade offentliga utgifter fårfinansiera räntoraa på den offentliga skulden. Riksdagenhar därför på regeringens förslag finansplan lagt fast målet att deoffentliga finanseraa skall balansera över en konjunkturcykel så att denoffentliga skuldens andel av BNP minskan Motdenna bakgrand är det av yttersta vikt att den offentliga sektoras underskottreduceras så att en hållbar och trovärdig utveckling av den offentligaskuldsättningen uppnås. Endast under dessa föratsättningar kan räntoma sjunkaoch osäkerheten reduceras på ett sätt som befrämjar investeringama, tillväxten,sysselsättningen och trygghetssystemen. Saneringen av de offentliga finansemabör ske på det sätt som preciserats i det av antagnasaneringsprogrammet. I ett längre tidsperspektiv är det önskvärt attarbetslösheten kan motverkas även genom allmänt lägre skatt på arbete.Uftsökningar och skattesänkningar måste emellertid finansieras fullt ut. Skattehöjningarsom leder till högre skattekilar innebär att tillväxt och sysselsättningmotverkas. Därmed eroderas också den ekonomiska basen för konsumtion,trygghetssystem och välfärd. Skattetrycket och skattekilama är redan iutgångsläget höga i ett intemationellt perspektiv. nödvändigabudgetförstärkningaraa måste således åstadkommas genom en Prop. kombination avutgiftsnedskäraingar, inkomstförstärkningar och avgifter Bilaga 1 som motsvarar förmånema, såsom angivits. Vidare krävs fortsattastrakturella reformer som leder till en varaktigt låg arbetslöshet vid högförvärvsfrekvens. säkras endast genom enväxande privat sekton Eftersomräntekostnaderaa stiger i takt med skuldökningen blir kraven påbudgetförstärkningar och produktionshöj ande strakturella reformer allt störreju som går innan de genomförs. Att vänta med sådana minskar därförden politiska handlingsfriheten och försvårar upprätthållandet avtillförlitliga trygghetssystem. Densenaste konjunktumedgången dämpades i stor utsträckning av de i Sverigeförhållandevis starka automatiska stabilisatorema, dvs. att transfereringar ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder höll uppe de disponibla inkomstema trots enkraftig produktions- och sysselsättningsnedgång. Om inte ökningen av skuldensandel av BNP kan vändas till en minskning under nuvarande återhämtning kandessa automatiska stabilisatorer sannolikt inte tillåtas verka fullt ut i nästakonjunkturnedgång. Då ökar risken för en djup konjunktumedgång med ökad arbetslöshetm.m. Vidnuvarande mycket stora underskott i de offentliga finansema finns det ingetutrymme för en allmänt expansiv finanspolitik. Det skulle i stället få enkontraktiv inverkan med högre räntor, lägre tillväxt och lägre sysselsättning.Länder som har väsentligt lägre underskott än bedöms varken av sigsjälva eller av intemationella organisationer som och ha utrymme för enexpansiv finanspolitik. Dessa bedömningar baseras på tidigare erfarenheter frånolika OECD-länden Det enda OECD-land som anses ha ett mera betydande utrymmeför en expansiv finanspolitik är , som enligt beräkningar har ettstmkturellt överskott i de offentliga finanseraa på a BNP. Detre olika scenariema för den ekonomiska utvecklingen visartillväxtens stora betydelse för de offentliga finansema. Vid samtliga altemativföratsätts att det ursprangliga saneringsprogrammet för de offentliga finansemagenomförs enligt kompletteringsproposition och tidsprofil.Underskottet i det offentliga sparandet minskar i alla tre altemativen men detär endast i altemativ som skulden börjar minska som andel av BNP. Regeringenhar, som tidigare angivits, för avsikt att fortsätta budgetsaneringen efter detatt saneringsprogrammet genomförts i sin helhet. 8.2 De offentliga finansema och saneringsprogrammet Förslagettill saneringsprogram i den reviderade finansplanen 1993 innebar förstärkningarav de offentliga finansema på ca , netto priser,. Minskade transfereringar och ökade inkomster skall leda till enförstärkning på 46 miljarder krononBegränsning av den offentliga konsumtionen beräknades innebära Prop.1993/94:150 en förstärkning på 35 miljarder kronon Bilaga 1 Deminskade transfereringama och de ökade inkomstema fördelades enligt denreviderade finansplanen 1993 på följande sätt: Minskade transfereringar till hushällen m.m. * sjuk- och arbetsskadeförsäkringen samt avgifter inom sjuk- och tandvården * breddad bas för mervärdesskatten * miljö- och punktskatter Underhösten 1993, i budgetpropositionen 1994 samt i propositioner har, ioch med denna proposition, föreslagits följande åtgärder som är hänförliga tillsaneringsprogrammet. Fulleffekt, netto (miljarder kronor) * Indexering av miljö- och punktskatter 6,7 * Högre avgifter, lägre förmåner och ökade självrisker inom tandvårds-,föräldra- och arbetslöshetsförsäkringama m.m. samt besparingar vad gällerläkemedel 8,7 * Effektiviserad skatteindrivning 2 Summaåtgärder som hänförs till saneringsprogrammet 19,5 Ettled i saneringsprogrammet är effektivare skatteindrivning. Skattemyndighetemahar fått särskilda resurser för detta ändamål. skall se tillatt insatsema blir tillräckligt koncentrerade för att få effekt. En försiktiguppskattning baserad på RSVs anslagsframställning ger vid handen att en effektom bör kunna uppnås. Den centrala grapp för bekämpande avekonomisk brottslighet som utreds under Riksåklagarens ledning kommer också attbidra till att saneringsprogrammet uppfylls på denna punkt. Deav beslutade samt av regeringen Prop. 1993/94:150ytterligare föreslagna åtgärderaa omfattar således ca 19,5 miljarder Bilaga 1kronor av saneringsprogrammets 46 miljarder avseende reducerade transferingaroch ökade skatter eller avgiften Inom denna del av saneringsprogrammet harförslag lagts och beslut fattats som innebär en snabbare sanering än vad enjämn fördelning över den aktuella perioden på fno.m. Föratt fullfölja denna del av saneringsprogrammet krävs således beslut avseendeytterligare drygt 26 miljarder kronon Enligt riksdagsutredningens förslagkommer budgetproposition att omfatta 18 månader (tillden ) som en följd av övergång till kalenderår som budgetårEnbart ett genomförande av programmet i jämn takt innebär därför att en stordel av återstoden av saneringsprogrammet bör läggas fram i 1995 årsbudgetproposition samt i särpropositioner i anslutning till denna. Som senareredovisas avser regeringen därtill att tidigarelägga delar av programmet. Saneringsprogrammetbör vidare följas upp löpande vad gäller åtgärdemas faktiska genomslag på deoffentliga finanseraa. Jämförelsenormen bör därvid vara ett jämnt genomförandeunder perioden till . Genomslagetav beslutade åtgärder beräknas uppgå till drygt 5,5 miljarder kronorår 1994, vilket är något mer än vid en jämn fördelning över perioden. Genomslagetav beslutade åtgärder beräknas till drygt 13 miljarder krononFör att uppnå ett belopp på vilket skulle krävasvid ett jämnt genomförande måste de tillkommande åtgärdema således få ettgenomslag på . Regeringen avser att senast ibudgetpropositionen 1995 föreslå åtgärder som ger minst detta tillkommandegenomslag . Saneringsprogrammetsandra del, realt oförändrade utgifter för offentlig konsumtion, uppskattades iden reviderade finansplanen 1993 ge minskade utgifter med 35 miljarder kronorom jämförelse görs med en real ökning på (jämförelsenormen). Dettafördelar sig dels på statlig, dels på konsumtion. Realtoförändrade utgifter för offentlig konsumtion definieras som att konsumtionentillåts öka i samma takt som den för ekonomin genomsnittliga prisutvecklingen(BNP-deflatom). Oförändradereala utgifter för offenUig konsumtion 1995 hade inneburit en 7 miljarder lägrenivå än vid en utveckling enligt jämförelsenormen. Enligt prognosen blir denfaktiska nivån lägre. De reala utgiftema för offentlig konsumtion väntasnämligen understiga nivå med prisnivå.Av saneringspgrogrammets beräknade har således 15 miljarderkronor uppnåtts. Även i detta avseende har saneringsprogrammet således påbörjatspå ett tillfredsställande sätt. Budgetunderskottetför innevarande budgetån 1993/94, beräknas nu bli ca 197,5 miljarder krononDetta är ca mindre än enligt beräkningama i budgetpropositionen 1994. förklaras framför allt avengångsinkomster från försäljning av statliga Prop. 1993/94:150 bolag och avatt den förbättrade kronkursen minskar utgiftema för Bilaga 1statsskuldräntoma. Utöver detta torde utgiftema för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bli lägre. Budgetsaldot försämras med ca 10 miljarder kionor jämförtmed föregående budgetån Lånebehovetför innevarande budgetår beräknas nu till 240 miljarder kronon Ibudgetpropositionen uppgick motsvarande beräkning till knappt 272 miljarderkronon Förbättringen på 32 miljarder förklaras framför allt av det bättrebudgetsaldot men också av återbetalning av lån till . Lånebehovetoch budgetläget förbättras 1994/95. Budgetsaldot beräknas bli drygt 150miljarder kronor och lånebehovet beräknas falla till ca 195 miljarder krononDet förbättrade läget förklaras framför allt av lägre utgifter, inklusive lägreränteutgiften Det förbättrade arbetsmarknadsläget medför också ett lägrelånebehov. Statensfinansiella sparande förbättras mellan kalenderåren 1993 och 1995 med ca 85miljarder kronor från ett underskott på ca till ca 165miljarder kronon Det finansiella sparandet i AP-fonden respektive ikommunsektom försvagas med varförden totala förbättringen i de offentliga finansema blir knappt 50 miljarderkronon Deförbättrade statsfinansema innebär att underskottet i detotala offentliga finansema minskar med från avBNP 1993 till 1995. Förbättringen faller helt på staten. Detta är enstörre förbättring än som föratsågs både i finansplanen och ikompletteringspropositionen . Skattetrycket faller något mendetta motsvaras av en större förändring på utgiftssidan, på grand av någotbättre arbetsmarknadsläge, att bankstödet upphör och låg inflation. 8.3 Strukturella reformer inom socialförsäkringama Strukturellareformer i andra länder Strakturellareformer har stått högt upp på den politiska dagordningen i OECD-ländema underdet . Skälet till detta har varit att man funnit denekonomiska utvecklingen otillfredsställande och syftet med reformema har varitatt göra ekonomiema mer öppna gentemot omvärlden och mer flexibla. Öppna ocheffektiva marknader för varor och tjänsten utsatta för såväl utländsk sominhemsk konkurrens är det bästa sättet att nå hög tillväxt och en godlevnadsstandard. Regeringama har därför sökt identifiera strakturella stelheteroch snedvridningar i syfte att genomföra förändringar. Även om det skiljermycket i graden av reformsträvande från land till land är alla OECD-länderinbegripna i denna strakturanpassningsprocess. De svenska reformeraa liggersåledes väl i linje med utvecklingen i övriga OECD-länden Med tanke på behovet avatt minska graden av snedvridning, mellan Prop. 1993/94:150 arbete ochfritid och mellan konsumtion och sparande, är det också en Bilaga 1återkommande uppfattning i OECD-ländemas policydokument attbudgetunderskotten skall minskas främst genom utgiftsbegränsningar och integenom höjda skatten Privatiseringarhar genomförts i en rad länder och fler föratses. Det rör sig omprivatiseringar inom bank- och försäkringsverksamhet, telekommunikationer ochpost samt skeppsbyggnad. Insiktenom behovet av att öka effektiviteten i den offentliga sektom har lett till enrad reformer som bl.a. syftar till att göra olika verksamheter mermarknadsanpassade, t.ex. genom att öka konkurrensen där så varit möjligt. Enform för detta är att lägga ut produktion av tidigare offentligt produceradetjänster på privata entreprenören Reformeringav de svenska socialförsäkringarna Underde har en rad förändringar inom de offentliga utgiftssystemenskett även i . Uppmärksamheten har ofta koncentrerats på effektema på deoffentliga finansema, men syftet är vidare än så. Målet är att skapa en välfungerande ekonomi och lägga granden för en uthållig tillväxt och välfärd.Omprövningen av den offentliga sektoras roll fyller således en dubbel funktion:dels för att bidra till att sanera de offentliga finansema, dels att skapadrivkrafter för en god hushållning med ekonomiska resurser och förhindra attarbetslösheten varaktigt hamnar på hög nivå. För att uppnå målet om enhalvering av arbetslösheten och en stabil ekonomisk bas för välfärdssystemenkrävs att även den fortsatta saneringen av de offentliga finansema utformas pådetta sätt. Reformeringenav arbetslöshetsförsäkringen redovisas i avsnitt 12. Vissa viktigareformområden redovisas kortfattat i det följande. OECDhar påtalat behovet att reformera av pensionssystemen i en rad länder inklusiveTyskland, , , och . Pensionssystemen bör görasmer försäkringsmässiga, dvs. ett klarare samband mellan den enskildesinbetalningar och den pension han/hon senare erhåller bör skapas. I avsaknad avreformer skulle pensionsystemen i en rad länder bli en mycket stor belastningför de offentliga budgetarna framöver Föratsättningarför en genomgripande förändring av det svenska ålderspensionssystemetföreligger nu i och med Pensionsarbetsgrappens förslag. Det föreslagna systemetutgår från principen att hela livsinkomsten skall påverka pensionen, vilketförstärker sambandet mellan avgifter och förmåner samt skapar följsamhet tillsåväl samhällsekonomin som medellivslängden, som grandtrygghetenbestår Det blir ocksåmera lönsamt att arbeta ålden Stimulansen till arbete Prop.1993/94:150 den ekonomiska granden för såväl detta som andra socialförsäk- Bilaga 1 ringssystem förbättras. Det förslagna pensionssystemet inkluderaräven ett betydande sparande bl.a. i form av individuellt premiereservsparandesom förbättrar föratsättningama för en god och uthållig tillväxt. överenskommelse som träffades mellan regeringen ochsocialdemokratema ingick att den allmänna pensionsåldera successivt skullehöjas till 66 ån På grandval av denna överenskommelse föreslog regeringen iproposition 1992/93:155 om höjd pensionsålder en sådan höjning avpensionsåldem. 1 sift betänkande 18992/93:SfU 15 uttaladesocialförsäkringsutskottet att det är en principiellt riktig åtgärd att höjapensionsåldem men att det med beaktande av det aktuella arbetsmarknadslägetinte var motiverat att påbörja en höjning. Utskottetföreslog att Pensionsarbetsgrappen skulle få i uppdrag attytterligare bereda frågan. biträdde utskottets förslag. Pensionsarbetsgrappenhar i sitt betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20) framlagt förslagtill en genomgripande förändring av det allmänna pensionssystemet. Syftet äratt göra systemet mer följsamt såväl mot samhällsekonomin som i förhållandetill demografiska förändringar såsom förändringar i den förväntade livslängden.Grandläggande för det reformerade systemet är att pensionen skall baseras påhela livsinkomsten. Ett väsentligt inslag i förslaget är den flexiblapensionsåldera som bl.a. innebär att man genom fortsatt arbete även efterfyllda skall kunna förbättra sin intjänade pension. Allteftersom detreformerade systemet successivt får genomslag kommer det förbättrade ekonomiskautbytet av att stanna kvar längre i arbete i form av högre pension att medverkatill en höjning av den genomsnittliga pensionsåldem. Inomde närmaste årtiondena är det emellertid främst det nuvarande pensionssystemetsregler som avgör utgiftsutvecklingen vad gäller utgående pensionen Den allthögre medellivslängden i förening med sänkningen av den allmänna pensionsåldemmed samt de successivt växande förmånsnivåeraahar inneburit en ökad ekonomisk belastning för de yrkesverksamma somfinansierar de löpande pensionsutgifteraa. Mot bakgrand av desamhällsekonomiska restriktionerna är det nödvändigt att kostnaderaa för detnuvarande pensionssystemet minskas, utan att det leder till orimligakonsekvenser för den enskilde. Det är därför regeringens ambition att stegvishöja pensionsåldern inom det nuvarande pensionssystemet till 66 ån Inomsjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa har betydande förändringar genomförts.Arbetslinjen förstärks och investeringar i bättre arbetsmiljö samt andraförebyggande åtgärder blir mera attraktiva för såväl arbetsgivare somarbetstagare. Införandet av en karensdag tillsammans med övriga ändringar av ersättningsnivåema, samt en viss inverkan av