prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Därvidhar hänsyn tagits tiU såväl beräknade utgifter för inlösen av byggnader påbestående Qällägenheter som de inkomster om ca 200 0(X) kr på arrendeavgifterm.m. som redovisas under anslaget Mot bakgmnd av reservationen på anslagetföreslår verket dock oförändrat anslag. Regeringenuppdrog åt att göra en översyn av dispositionenav statens mark ovanför ocUingsgränsen och på renbetes-Qällen som harbebyggelse för permanent bmk. Uppdraget har redovisats och regeringen avser atti annat sammanhang återkomma till med sina överväganden i frågan. Anslagetför /95 bör föras upp med . tiUStöd tiU innehavare av fjällägenheter m .m. för /95 anvisar ettreservationsanslag på . F. Djurskydd och djurhälsovård Pop. ' * BUaga 10 1993/94Anslag 1000 1994/95Förslag 1000 Under anslaget tas upp ett formeUt belopp av 1 000kr tiU uppdragsverksamhet vid (). SVA är ett expert- cxh serviceorgan åt och andra myndigheter samt åt enskilda organisationer ochallmänheten, med uppgift att bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst,orsak cxh spridningssätt. SVA skaU vara ett veterinärmecUcinsktcentrallaboratorium samt utföra viss m-tihmässig cUagnostisk verksamhet Vidareskall SVA aktivt medverka i djursjukdomars förebyggande och bekämpande. Tillstöd för dessa funktioner skall SVA utföra forsknings- och utvecklingsarbete. m.m. framgår av förordningen(1988:864) med insöiiktion för Verksamheten består av myndighetsuppgifter somfinansieras med bidragsanslag från staten samt uppdragsverksamhet somfinansieras med avgiftsintäkter. SVAframhåUer i sin enkla anslagsframställning att det intehar inträffat något som föranleder SVA att föreslå några förändringarbeträffande verksamhetens inrikming eUer resiu-stilldelning. SVA föreslår därföratt den verksamhetsinriktning cxh de planeringsramar som lades fast i 1993 årsbudgetproposition får ligga till gmnd för verksamheten /95. SVAhar för /93 uppfyllt avkastningskravet på statskapitalet 5 1993/94. Nr 100 Bilaga 10 1993/94:100 Bilaga10 Dethar inte funnits skäl till att förändra den verksamhetsinrikming som gäUer förotiärsperioden /94-1995/96. StatensveterinärmecUcinska anstalt: Uppdragsverksamhet 1994/ Bidrag tiU StatensveterinärmecUcinska anstalt 1994/95 (förslagsanslag) Kostnadema för SVA:s verksamhet beräknar regeringenför /95 tiU . Dessa finansieras dels genom bidragöver statsbudgeten med , dels med intäkter frånuppdragsverksamheten med . Regeringen anser art de riktiinjer som lades fast i1993 års budgetproposition för treårsperioden /94-1995/96 bör ligga fast. tUlStatens veterinärmedicinska anstaU: Uppdragsverksamhet för /95anvisar ert anslag på . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Underdetta anslag anvisas medel för centrallaboratorieuppgifter m.m. vid Statensveterinärmedicinska anstalt. Medhänvisnmg tUl vad regeringen anfört under punkten F I beräknas bidraget riU . Medelsbehovethar beräknats med utgångspunkt i en real minsknmg av ut- Prop. 1993/94:100 giftema om . tUlBidrag till för /95 anvisarert förslagsanslag på 67 834 0(X) kr. F 4, Bidrag till distriktsveterinärorganisationen Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård InomregeringskansUet bereds frågor omdisöiktsveterinäror-ganisationen bl.a. mot bakgmnd av det förslag riU nyorganisation m.m. som lämnades av tiU regeringen den 27 oktober1993. Arbetet bedrivs med sikte på att en proposition i ämnet skall kunnaföreläggas . I avvakten på art beredningen slutförs föreslårregeringen art ifrågavaiande anslag förs upp med oförändrat belopp. Regeringenföreslår att , i awaktan på en särskild proposition i ämnet, 1. tUl Distriktsveterinärorganisationen:Uppdragsverksamhet för budget /95 anvisar ert anslag på I . 2. tiU Bidrag tiU distriktsveterinärorganisationen /95 anvisar ett förslagsanslag på . 3. till Bidrag till avlägset boende djurägare förveterinärvård för /95 anvisar ett förslagsanslag på 6 000 000kr. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1992/93Utgift 31595 099 Reservation 7 905 030 1993/94Anslag 25 757 000 1994/95Förslag 25 911000 Under anslaget anvisas medel för kostnader förprövning från djurskyddssynpunkt av djurhållningsmetcxJer, inredningsdetaljeri stallar, m.m. och utbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas cxkså medel för en del avden djurhälsovård som Prop. 1993/94:100 tidigare fmansierats inom ramen för jordbmksprisregleringen. Jordbmksverketsverksamhet beträffande djurskyddsfrämjande åtgärder har under budgetåret1992/93 främst inriktats mot forskning, försök och utvecklingsarbete förframtagning av altemativa inhysningssystem för värphöns. Dessutom har medelgått till den vidareutbildning i djurskydd som lantbruksuniversitetanordnar för djurskyddsinspektörer samt till projekt för olika djurslag inomanimalieproduktionen. För att täcka kostnader för provning från djurskyddssynpunktav djurhåll-ningsmetcxler, inredningsdetaljer i stallar m.m. och kostnader förutbUdning i djurskyddstillsyn bör 5 mUjoner kronor anvisas för budgetåret1994/95. För den del av den djurhälsovård som ticUgarefinansierats inom ramen för jordbruksprisregleringen bör anvisas 21 757 000kronor, vilket aren ökning med . Ökningen avser uppbyggandet aven organisation för registrering cxh cenol ledning av hjorthälsovård. Övrigamedel skall disponeras för arbetet med djurhälsovård hos Svenskhusdjursskötsel cxh hos samt för djursjukdata,färhälsovård och stöd tiU biodlingen. EnUgtverksamhetsmålen skall säkerställa genomförandet av de skärptadjurskyddskraven och verka för ett gott hälsotillstånd bland husdjuren.Regeringen anser att insatser för att ta fram altemativainhysningssystem för höns är mycket viktiga mot bakgmnd av att förbudet motatt inhysa värphöns i bur tider i kraft . Det är enligt regeringens mening vUctigt att såsnart som möjUgt bygga upp en central organisation för hjorthälsovård. Dennauppbyggnad skaU finansieras inom ramen för befintiiga resiuer. Regeringenberäknar anslaget för /95 till . tillDjurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder för /95 anvisarett reservationsanslag på . 1992/93 Utgift 6466 706 BUaga 10 1993/94 Anslag 5585 000 1994/95 Förslag 5613 000 RUcsdagen beslutade (prop. 1987/88:93,bet l987/88:JoU22, rskr. 1987/88:327) om Cenöala försöksdjursnämndens (CFN)roll som myncUghet Nämndens uppgifter framgår av förordningen (1988:541) medinstruktion för . Nämnden har bl.a. öU uppgift attverka för art användningen av försöksdjur begränsas genom att främjautvecklingen av alternativa metoder samt svara för planeringen avförsöksdjursverksamheten och företa åtgärder för att förbättra situationeninom försöksdjursområdet, sammanställa statistik över försöksdjursförbmkningensamt följa de djurförsöksetiska nämndemas arbete cxh bedömning av frågor omanvändning av försöksdjur. CFNhar i sin årsredovisning i de delar som avser resultatredovisningen redogjortför resultaten inom de tre områden i viUca verksamheten kan indelas. I fråga om finansiellt stöd cxh inifiering avforskning kring altemativa metoder tiU djurförsök har insatsema inriktatsfrämst mot sådana forskningsområden som bedömts som särskilt vUctiga för attnå försöksdjursbesparande effekter. De områden som prioriterats är bl.a,toxikologi cxh farmakologi, har CFN genomfört en intemationellkongress om immuno-toxikologi bl,a, för att initiera forskning inomallergiområdet i syfte att kunna ersätta djurtester. Vidare gjordesunder en utvärdering av CFN:s forskningsinsatser av en utomståendeexpert Den djurförsöksetiska prövningen har underbudgetåret utvärderats av nämnden. Utvärderingen har som helhet gett ertpositivt svar om synen pä prövningen och visar cxkså att den etiskamedvetenheten höjts inom forskar-samhäUet Den redovisade statistiken över försöksdjursanvändningentyder på art förbrukningen av fåglar ökat , Denövervägande delen av dessa fåglar har använts för framstäUning av hyaluronsyraur tuppkammar samt för selektionsstudier cxh prcxluktionsförsök vad gällerhöns och kycklingar. För tiden redovisades sådan användning avförsöksdjur endast i liten utsttäckning. Användningen av övriga försöksdjurhar varit relativt under tidspericxlen. Riksrevisionsverkefsrevisionsberättelse innehåller inga anmärkningar. Under den senaste treårspericxlen harläkemedelsföretagen enligt avtal bichagit medsammanlagt 3 mUjoner kronor för forskning i fråga om altemativa metoder tilldjurförsök, I förhandlingar med CFN har läkemedelsföretagen förklarat sig intevara beredda art ingå ett nytt avtal omforskningsstöd. Om något nytt avtal inte tfäffas kommer CFN:s stöd tiUaltemativforskningen att lida ett allvarligt avbräck. Med undantag för vad somticUgare sagts om forskningsstöd bedömer CFN att dess verksamhet för budgetåret1994/95 i sin helhet behöver finansieras genom anslag. CFN föreslår i sin enklaanslagsframställning att regeringen anvisar nämnden ett ramanslag enligt dentidigare fastställda planeringsramen. 1993/94:100 Bilaga10 Dethar inte funnits skäl tiU att förändra de övergripande mål som gäller förtreårsperioden /93-1994/95, Regeringen har beslutat attde riktiinjer för verksamhetsinriktningen som gällt för perioden1992/93-1994/95 samt art de övergripande mål och verksamhetsmål som anges iregleringsbrevet för /94 även skaU gälla för /96. CFN:sårsredovisning visar med tydlighet art verksamheten under /93bedrivits i enlighet med nämndens insöiUction och de övergripande mål ochverksamhetsmål som angivits i regleringsbrevet. Ert av de verksamhetsmål somanges i regleringsbrevet är att nämnden skaU verka för att minskaförsöksdjursanvändningen bl.a, genom att främja utvecklingen av alternativametcxler. Regeringen konstaterar att det vid bedömningen av hur försöksdjursanvändningenförändrats under en följd av år är viktigt att hänsyn tas tUl dels vilkakriterier som gällt för inrapporteringen av försöksdjursanvändningen,dels hur omfattningen av den forskning inom viUcen djurförsök eller altemativametoder är aktuella har förändrats. Med beaktande av detta bedömer regeringenatt utvecklingen av försöksdjursanvändningen varit tillfredsställande undersenare år. Regeringen noterar med tillfredsställelse att utvärderingen av dendjurförsöksetiska prövningen, visat på ett positivt gensvar liksom att CFN:sinformationsverksamhet utökats ytterligare bl,a. genom utgivningen av ettnyhetsbrev rörande altemativ till djurförsök inom Prop. 1993/94:100 den högre utbildningen, avsett för utbildningsansvariga vid högskoloma. Regeringen noterar att något fortsatt avtal medläkemedelsföretagen , avseende forskningsstöd ifråga om altemativa metcxler till djurförsök, ännu inte kunnat slutas. Detslutiiga utfallet av avtalsförhandUngama samt rapporten avseende utvärderingenav CFN:s ticUgare forskningssatsningar, som har presenterats under hösten1993, får Ugga tilll gmnd för CFN:s ställningstagande i fråga om den framtidainrikmingen pä forskningsstödet Regeringenanser att resultaten av CFN:s verksamhet är positiva cxh bedömer därför att deriktiinjer för verksamhetsinriktningen som lades fast i 1992 årsbudgetproposition samt de övergripande mål cxh verksamhetsmål som senastangivits i regleringsbrevet för /94 bör gälla även för budgetåret1994/95. Regeringen beslutade också att gäUande riktUnjerskaU föriängas och omfatta även /96. Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . riUCentrala försöksdjursnämnden för /95 anvisar ett ramanslag på . Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1992/93Utgift 61054 202 1993/94Anslag 51766 000 1994/95Förslag 72 150 000 Anslaget finansierar kosmader och ersättningar isamband med bekämpande av eller beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar.Från anslaget utbetalas också ersätming för kosmader som uppkommit genombeslut om förintande av bisamhäUen, för bitillsynsmännens arvoden m.m. Vidareanvisas under anslaget medel för bekämpande av leukos och Aujeszkys sjukdom. Budgetåret1992/93 innebar ett omfattande arbete för att kontrollera och följa uppeventueU spridning från det konstaterade faUet av tuberkulos hos hjort i Påsalmonellaområdet härden fortsatta låga frekvensen av smitta i Prop.1993/94:100 husdjursproduktionen kunnat vidmakthållas. De pågåendekontrollprogram- Bilaga 10 men avseende leukos hos nötkreatur och Aujeszkyssjukdom hos svin följer de uppgjorda tidsprogrammen. När det gäller den senaresjukdomen har an-slumingsfi:ekvensen till cxh med varit högre än fömtsett. har beräknat kosmadema förbekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar tiU 25 miljoner kronor.Jordbmksverket anpassar därmed anslaget tiU utfallet av anslagsposten, viUcenför budgetåret belastas med kostnader tiU följd av tuberkulosbekämpningen hoshägnade hjortar. har hemställt om att 4 750 0(K) kranslås som bidrag till obduktionsverksamhet, viUcet innebär en ökning med 2,6miljoner kronor. Bakgmnden tUl detta är att verket för /95beräknar att den ordinarie obduktionsverksamheten ökar cxh attobdukrionsverksamheten inom tuberkulosbekämpningsprogrammet kommer i gäng ifull skala. har beräknat de årliga kosmademaför de sjukdomskon-troUer som krävs med anledning av ett tiU 10miljoner kronor. För bekämpande av leukos, Aujeszkys sjukdom ochmaedi-visna hos får har Svensk husdjursskötsel och ,som är huvudmän för bekämpningsprogrammen, beräknat kostnadema för budgetåret1994/95 till 40,0, 28,6 resp. . Programmen för bekämpning av leukos och Aujeszkyssjukdom fortgår även under /95. Kostnadema förbekämpningsprogrammen förväntas dock att minska under /96allteftersom djurbesättningar kan friförklaras. föreslårdärför att 35 mUjoner kronor anslås rill anslagsposten. Inom ramen föranslagsposten bör även bekämpningsprogrammen för maedi-visna och bovinvimsdiarté bekostas. Regeringenberäknar kostnadema för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar till 25miljoner kronor vUket innebär en anpassning till tidigare års utfall avanslagsposten. Bekämpningsprogrammen för leukos och Aujeszkyssjukdom löper under 5 resp. . Bekämpningen sker inom ramen för lagen(1985:342) om kon-d-oll av husdjur m.m. Sjukdomama kan orsaka betydandeproduktionsförluster cxh förekomst av sjukdomama i landet kan leda tillhandelsresöikrioner frän andra länder. Regeringen anser det vUctigt attbekämpningsprogrammen fullföljs. Under förevarande anslag bör beräknas enoförändrad post på för bekämpning av djursjukdomar. Regeringen har lUcsom /93, inomramen för anvisade di-rektbichag för /94, anvisat 40 miljonerkronor för bekämpningsprogrammen av leukos, Aujeszkys sjukdom cxh maedi-visna.Medlen avser kosmader under /95. Av direktbidragen /95 har i det föregående beräknats ytterligare 20 miljonerkronor för Sammanlagt disponeras således 95 miljoner Prop. 1993/för ändamålet BUaga 10 har i ett intemationeUt perspektiv ettmycket gott läge i fråga om antalet faU av smittsamma husdjurssjukdomar.Obduktioner av djur är ert viktigt medel för art kontroUera och dokumenterasjukdomsläget i landet Regeringen föreslår därför att avsätts sombidrag fill obduktionsverksamheten. Obduktionerna med avseende på tuberkuloshos hjortdjur får således rymmas inom ramen för dessa medel. Regeringen bedömer att böranvisas för utveckling av sjukdomskontrollprogram och genomförande avsjukdomskontroller som krävs för att infria de krav som förväntas med anledningav Regeringenföreslår att anslaget förs upp med . tillBekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar för /95 anvisar ettförslagsanslag på . G.Växtskydd och jordbrukets miljöfrågor Prop-1993/94:100 Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 1993/94 Anslag 1000 1994/95 Fönlag 1000 Under anslaget tas upp ett formeUt belopp av 1 000kr tUl uppdragsverksamhet vid Statens utsädeskontroll (). är centt-alt organ för den statUgautsädeskonffollverksamheten med uppgift att mot fastställda avgifter verkställaanalysering, provtagning och certifiering m.m. av utsädesvaror samt att bedrivaforskning och försöksverksamhet i syfte att främja att fullgott utsädetUlhandahåUs. bedriver vidare rådgivnmg och upplysning, utövar tiUsyn avefterlevnad av lagar cxh förordningar på området samt arbetar för samordningav kontroUverksamheten. m.m. framgår av förordningen(1988:860) med instruktion för Statens utsädeskonö-oll. /94 beräknas kostnadema för den aUmännyttiga verksamheten uppgåfill och kosmadema för uppdragsverksamheten till 19 895 000 kr.Kosmadema beräknas bli finansierade genom intäkter för uppdragsverksamheten med20 cxh genom ett bidrag över statsbudgeten med . redovisar en fördjupad anslagsframställning förbudgetåren 1994/ 95-1996/97. utgår i anslagsframstäUningen från a» ingaförändringar sker i verksamheten fill följd av den översyn Statskontoretgenomförde år 1992.1 StäUet bör nuvarande konffollorganisarion och kontroUformerbestå i awaktan på de förändringar som kan fömtses inträffa inom EG. SUK:s avgiftsbelagda verksamhet består avcertifiering, analysering av frö-vamkvalitef, sortprovning cxh sortkonrtoU cxhutgör av SUK:s verksamhet. En fortsatt minskad spannmålsproduktion ochen ökad användning av hemmarensat utsäde cxh därmed en vikande efterfrågan påcertifierat utsäde har resulterat i ett underskott i den avgiftsbelagdaverksamheten. har vidtagit rationaliseringsåtgärder, främsti form av personalminskningar. Som en effekt av vidtagna åtgärder konstaterasi resultatanalysen aft kosmadstäckningsgraden har förbättrats under slutet avperioden för alla dessa verksamhetsområden. I samtUga faU utom bettäffandeanalyserings-området är kostnadstäckningsgraden . Således harunderskottet i den avgiftsfinansierade delen av kunnat elimineras. Denpositiva resultatutvecklingen har åstadkommits utan menlig inverkan påkvalitet och utan omotiverade prishöjningar. Den anslagsfinansierade delen av SUK:s verksamhetomfattar deltagande i intemationella fora som () och , tillsyn av lagar påområdet samt information. haren större andelavinformations-cxh uppföljningsverksamheten koncentterats på verksainhet inomcertifieringssystemet och därmed avgiftsbelagts. Enligt bör ävenfortsättningsvis en ökad andel av den verksamhet som fmansieras viaanslag i stället finansieras via avgifter. Sammanfaget innebär detta ettminskat anslagsbehov med . IFramtids- och resursanalysen tar myndigheten utgångspunkt i den intemationeUautvecklingen och den svenska utsädesmarknaden. Slutsatsen är att såväl Iot den avgiftsbelagda som denanslagsfinansierade verksamheten bör den nuvarande organisationen, med gjordaoch planerade rationaliseringar, stå bra mstad för att möta omvärldens krav påen effektiv organisation. EnligtSUK innebär resultatet för /93 en förbättting med nästan 1,9miljoner kronor i förhållande tiU föregående verksamhetsår cxh en avkastning om7 % på statskapitalet. uppnådde således inte statens avkastningskrav om12,. räknar dcxk med att de ackumulerade förluster myndighetenhittills har redovisat kommer att kunna tas igen tiU 1995/ 96 cxh att det skallbli möjligt att även ta igen den utebUvna förränmingen av statskapitalet. Resultatkravet att öka andelen certifierat utsädeav sttåsäd och potatis har inte kunnat nås. menar att myncUghetenendast har begränsad möjUghet att påverka måluppfyllelsen i denna del. Prisetär ofta utslagsgivande för lantbmkarens val av utsäde. Kontrollkostnaden förcertifierat utsäde, som myncUgheten direkt kan påverka, utgör endast en litendel av den totala kostnaden för utsäde. pekar dock på arbetet medfortlöpande effektiviseringar av för att därigenom minska styckkostnadema.Under våren 1993 har fattat ytterligare beslut i syfte att rationaliseraverksamheten. Riksrevisionsverketsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Prop.1993/94:100 Bilaga 10 Förpericxlen 1994/95-1996/97 skall målet för Utsädeskontrollen vara att verka föratt fullgott utsäde används för att bl.a. minimera användningen avbekämpningsmedel. Därmed kan en effektiv växtodlmg främjas. Ramanslag 1994/95 819 000kr har gett regeringen tiU känna att vissafrågor beöfande . 1993/94:100 bör udredas (bet 1991/92:JoU 12, rskr.1991/92:212). Regeringen har med Bilaga 10 anledning härav uppdragit åtStatskontoret att med utgångspurJct i beslut Uöeda och föreslå enlämpUg organisation för den officieUa utsädeskontrollen. Statskontoret har inovember 1992 tiU regeringen överlämnat rapporten i nya former- förslag tUl organisation. Rapporten har remissbehancUats. AvSUK:s årsredovisning framgår att resultatkraven inte har kunnat uppfyllas.Även om kontrollkostnaden för certifierat utsäde är liten i förhållande tiU dettotala utsädespriset bör fortlöpande rationaUseringar på området göras viUcetocksä har aviserat Den nyUgen beslutade förändringen av utsädesförordningenger möjligheter till kosmadsbesparingar och effektiviseringar. Som exempel kannämnas att det cerrifierande organet kan använda sig av de utsädesprcxlucerandeföretagens egna analysresultat som ett undertag för certi-fieringen. Dettafömtsätter att företagen i fråga av har bedömts ha entiUförlidig prcxluktionskontroU. Det fakmm att de flesta utsädes-företag i daggör kontinuerliga kontrollanalyser under produktionsprocessen i stället för attvänta på det officiella analysresultatet, är ett tydligt exempel pä hurmyndigheten genom sitt informationsarbete har kunnat påverkaprcxliUc-tionskostnaden för certifierat utsäde. Arbetet för att nå resultat-och verksamhetsmålen kan således ske på flera sätt. Regeringen bedömer att detsätt som myncUgheten har valt att närma sig verksamhetsmålet, med fortiöpanderationaliseringar, förändringar i regelsystem, information och rådgivning ären framkomlig väg. Avden fördjupade anslagsframställningens resultatanalys framgår att verksamhetendrivs på ett sådant sätt att målen för verksamheten bör kunna nås. Trots entrendmässigt minskande volym inom i princip alla delområden inom denavgiftsfinansierade delen av SUK:s verksamhet har myndigheten genom besparingaroch rationaliseringar lyckats vända resultatutvecklingen. FortsattarationaUseringar kan bU nödväncUga för att klara avkasmingskrav i framtiden.Regeringen har erfarit att har för avsikt att flytta verksamheten från Lundoch att man därigenom räknar med ytterligare besparingar. Inom den anslagsfinansieradedelen av SUK:s verksamhet bör i Ukhet med vad föreslår dessa tjänster iökad utsträckning avgiftsbeläggas. Bilaga 10 I Statskontorets rapport föreslås att SUKawecklas som myndighet cxh att näringenfår ta ett ökat ansvar för provning, analysering och certifiering av utsäde.Enligt rapporten bör ha tiUsynsansvaret för att certifie-ringenfungerar, de intemationella uppgiftema samt föreskriftsarbetet på områdetVidare bör omrädesindeUiingen för certifiering avskaffas Uksom den enhetUgataxan. har i sitt betänkande överstatsbudgeten för /93 anfört att regeringen bör låta uttedafömtsätmingama för en lösning av Utsädeskontrollens organisation som inteberövar de lokala frökontroUan-stalfema deras certifieringsrätt. En sådanlösning torde enligt utskottet fömtsätta att nuvarande bestämmelser omtaxesätming och områdesindelning för certifiering upphör. Mot bakgrund av Statskontorets rapport och denfördjupade prövning regeringen har gjort av verksamheten gör regeringenbedömningen att även fortsättningsvis bör vara det centtala stadiga organetpå utsädesområdet Verksamheten inom Utsädeskontrollen betingas i storutsträckning av gjorda mter-nationeUa åtaganden inom EU, ISTA och . Inteminst genom och de svenska positionema på utsädesområdet inomramen för EU-för-hancUingama har accepterat den ordning som råder pådetta område inom EU. är vidare godkänt som s.k.tredje land gentemot EG beträffande fröbuma växtslag, vilket innebär att viaccepterar EU:s system för certifiering av jordbmksutsäde. har såledesförbundit sig att tillse att aUt jordbmksutsäde som säljs i är officieUtcertifierat i enlighet med de regler som EU, ISTA cxh anger. EU-medlemskap,liksom åtagande enligt , fömtsätter för certifiering officieUsortkontroU samt officiell analysering av teknisk renhet och grobarhet. Sammakrav StäUs cxkså för certifiering enUgt OECD-systemet vid export Det faktum att har gjort dessaintemarionella åtaganden gör att Statskontorets förslag att låta näringen självstå för utsädescertifieringen genom tUlverkardeklaration, inte är genomförbarti dag. härvid sin behancUing avEES-propositionen (prop.