prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — 1991/92: 170, bet 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18)uttalat att provning och konttoU i princip skall ske i system öppna förkonkurrens. En följd av det är bl.a. att de statiiga monopol för provning och kontrollsom finns på ett antal områden, det s.k. riksprovplatssystemet, avskaffas. Allakompetenta organ som sä önskar kommer att få möjlighet att prova produkter ochatt certifiera bl.a. prcxlukter och kvalitetssäkringssystem enUgt EN 45000-serien. En kompetensprövning av de myndigheter cxh bolag som önskar fåstams som kompetent organ görs av Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC). Standarder enUgt EN 45 000-serien är emeUertid inteutvecklade för certifiering av utsäde. Ett arbete har påbörjats inom EU föratt få sådana till stånd. Det är således inte möjligt att införa ettsådant system på utsädesområdet, vilket har föreslagits av vissaremissinstanser. Däremot är det rimUgt att de laboratorier som utföranalyser som ligger till gmnd för den certifiering Prop. som och de lokalafrökonQ-ollanstaltema utför skall vara ackrediterade Bilaga 10 enUgt EN 45 000-serien.Därigenom skapas enhetliga kompetenskrav för dessa laboratorier liksomklara spehegler för de laboratorier som vill börja analysera utsäde.Fömtsättningama för konkurtens på lika villkor kommer därmed att öka. Regeringenbedömer att ett sådant krav bör stäUas. bör svara för denerforderliga kompetensprövningen. Det fakmm att har intemationeUa åtagandenbeofande utsädescer-tifiering cxh därmed bör kunna tillgodose vissakontinuitetskrav är ett skäl tiU varför även fortsättningsvis bör handhautsädescertifieringen. Den områdesindelning av marknaden for certifiering,som jordbmksutskot-tet haft synpunkter på i sitt betänkande, har en renthistorisk bakgmnd och har ingen praktisk betydelse. Regeringen harerfarit att , som utfärdar föreskrifter på området, har föravsikt att inför den kommande certifieringssäsongen avskaffa uppdelningen. Denförändring av utsädeslagen som regeringen föreslår i det följande mnebär attdet blir möjligt för fler organ än de nu verksamma att få cerrifiera utsäde.Detta kommer att befrämja konkurrensen cxh effektiviteten inom denna sektor. Taxan för certifiering av utsäde sätts av eftersamråd med (). Beslut om taxa är ett beslut omföreskrift. Enligt regeringsformen kan inte uppgiften delegeras tUl ettenskilt organ. Även med beaktande av de rent nationeUa bevekelsegmndemaför en statiig utsädeskontroU, bl.a. som ett led i arbetet att minimerabekämpningsmedelsanvändningen och att uppnå ett kostnadseffektivt jordbmk, ärdet rationeUt att ansvaret för dessa frågor även fortsätmingsvis liggercentralt på en myncUghet Det är då nartirligt att som har den samladekompetensen på området får behåUa sitt nuvarande ansvar. Utsädeskontrollen skall under rteårsperioden1994/95-1996/97 verka för att ett fuUgott utsäde används i landet, med syfteatt bl.a. få tiU stånd en mini-merad användning av bekämpningsmedel för att påså sätt främja en effektiv växtodUng. Regeringen anser att en minsknmg av påbidraget till , i enlighet med myncUghetens förslag, bör genomföras. Regeringensförslag: I utsädeslagen (1976:298) införs en bestämmelse enligt vilken en föruppgiften gcxlkänd juridisk person får certifiera utsäde och därmed fullgöraen förvaltningsuppgift som innebär myndighetsutövning. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 §utsädeslagen (1976:298) får regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om att utsäde av visst slag får släppas ut påmarknaden endast om certifiering av utsädet har skett. Av 1 § 2 samma lagframgår vad som avses med certifierijig avutsäde. Därmed föntås förvaltningsuppgift som bl.a. inne- Prop. 1993/94:100 bär kvaUtetskontroU av utsäde. Uppgiften innebär myndighetsutövnuig. EnUgt utsädesförordningen får utsäde certifieras avStatens utsädeskonrtoll eUer av sådana frökontrollanstalter som Jordbmksverkethar förklarat behöriga att certifiera utsäde. En frökontrollanstalt kan fäsådan behörighet om anstalten har tiUgång tUl lämplig lokal och uöustning ochförbinder sig att uppfylla vissa krav som framgår av utsädesförordningen.Jordbmksverket kan återkalla en behörighetsförklaring om det finns särskildaskäl. finns i landet tvåfrökontrollanstalter, en i och en i . Frökono-ollanstaltema ärprivata stiftelser som ägs av vederbörande hushåUnuigssällskap men utgör fiiståendeekonomiska enheter. Den nuvarande ordningen med obligatoriskcertifiering av utsäde eller, med den hittUIsvarande benämningen,statsplombering av utsäde har pågått . En centt-almyndighet på området. Statens utsädeskontroll, har under denna rid hafthuvudansvaret för certifieringen. ParaUeUt med Utsädeskonö-ollens verksamhethar certifiering utförts av lokala frökontrollanstalter. Frökontrollanstaltemas verksamhet är inte regleradi utsädeslagen. En möjlig förklaring tiU att detta inte har skett kan vara attfrökonttollanstaltemas certifiering inte har uppfattats som en i förhållanderill Utsädeskonörollen självständig verksamhet. Övervägande skäl talar dockför att anstaltemas certifiering bör betraktas som fristående i förhällandetill Utsädeskontrollen, Det är då fråga om en myndighetsutövning av ett enskiltorgan som enligt regeringsformen kräver lagstöd. Ert yrteriigare skäl för enlagregel som ger stöd för art överlämna certifiering tiU enskilda organ är denutveckling som sker i på konrtollområdet och som har berörts i detföregående. Regeringen föreslår därför art det i utsädeslageninförs en bestämmelse enUgt vilken en för uppgiften godkänd juridisk personfår certifiera utsäde och därmed fuUgöra en förvaltningsuppgift som innebärmyncUghetsutövning (se underbilaga 10.1). Bestämmelsen, som i och för sig faller inomLagrådets granskningsområde, är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 1. antar regeringens förslag riU lag om ändring iutsädeslagen (1976:298), 2. godkänner de riktiinjer för verksamheten inomStatens utsädeskontroll som regeringen har föreslagit i avsnittet Slutsatser, 3. tUl Statens utsädeskontroU: Uppdragsverksamhetför /95 anvisar ett anslag på . G 2.Bidrag till Statens utsädeskontroll Prop. Bilaga 10 1992/93 Utgift 2758 300 Reservation 464 700 1993/94Anslag 2 385 000 1994/95Förslag 819 000 Under anslaget anvisas medel för den allmännyttigaverksamheten vid Statens utsädeskontroll. Medhänvisning tiU vad som har anförts under punkten G 1 beräknar regeringenbidraget till . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . tiUBidrag tiU Statens utsädeskontroU för /95 anvisar ettförslagsanslag på . 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag Nämnden skaU enligt sin insöiiktion handhauppgifter enligt växtförädlarrättslagen (1971:392) och utsädesförordningen(1993:1375). Nämnden fullgör de skyldigheter som åligger myndighet enligtkonventionen för skydd av växtförädlingsprcxiukter. inkomster härtör från denavgiftsbelagda registreringen av nya växtsorter för växtförädlartätt. Nämndenskostnader för godkännande av nya växtsorter och för omprövning av godkända sorterför statsplombering finansieras över statsbudgeten. Under /94 beräknasförvaltningskostnadema uppgå tiU , varav avserlönekostnader. Kosmadema finansieras dels genom beräknade avgifter med 489 000kr, dels genom anslag över statsbudgeten med . harav regeringen undantagits frän reglema om resultattedovisning i förorchiingen(1993:134) om myndigheters årsredovisning cxh anslagsframställning. I sin enkla anslagsframställning fömtser intenämnden nu några fcjränd-ringar i sin verksamhet som kan komma att påverkaanslaget Regeringens överväganden Prop. Dethar inte funnits skäl att ändra på de övergripande mål som gäller för tteårsperioden1993/94-1995/96. Ramanslag 1994/95 Denekonomiska rapportering som upprättats bedömer regeringen vara tiUfredsstäUande.Regeringen konstaterar att () inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen. Regeringen bedömer att målen förverksamheten kan uppnås. bör omfatta tt-eårsperioden / 94-1995/96, Det har intefunnits skäl att ändra verksamhetsmålen för Växt-sormämnden. Medelsbehovethar beräknats med utgångspunkt i en real minskning av utgiftema om . tiUStatens växtsortnämnd för /95 anvisar ett ramanslag på 647 000kr. Statens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet 1993/94 Anslag 1000 1994/95 Förslag 1000 Under anslaget tas upp ert formellt belopp av I0(X) kr tiU uppdragsverksamhet vid Statens maskinprovningar. 6 1993/94. 1 samt Nr 100 Bilaga 10 Maskinprovningama har till uppgift att åtalhnänheten prova maskiner, for- Prop. 1993/94:100 don och redskap förjordbmket, skogsbmket, ödgårdsnäringen och för vår- Bilaga 10 den av grönytorsamt publicera resulfaten. Maskinprovningama skall vidare enligt särskUdaföreskrifter utföra kontroU som avses i lagen (1992:1119) om teknisk kontroU.Maskinprovningama utför också uppdragsprovning på begäran av myncUghet ellerenskild. Maskinprovningama har också att bistå allmänheten och berördamyndigheter med råd och upplysningar inom maskin-provningamas verksamhetsområdesamt verka för upplysning om en ändamålsenUg maskinanvändning. Maskinprovningarnas organisation m.m. framgår avförordningen (1988:858) med instmktion för Statens maskinprovningar. /94 beräknas kostnadema för provning och myndighetsuppgifterm.m. uppgå till , för besiktning tiU 18,1 miljoner kronoroch för certifiering tUl . Kosmadema beräknas blifinansierade med som flyter in som inkomster från provningoch certifiering m.m., 7 280 (X)i bidrag över statsbudgeten och 18,1miljoner kronor i intäkter från besiktning. Myndigheten har i sin ånredovisning redogjort förresultaten inom de två verksamhetsgrenar som myncUghetens arbete kan indelas i,nämligen Allmän provning cxh Obligatorisk kontroU. Riksrevisionsverkefsrevisionsberättelse innehåller inga invändningar. Inom verksamhetsgrenen Allmän provning redovisas enkraftig nedgång i antalet uppdrag och en ökning av totalt arbetad tid . SamticUgt redovisas en ökning av den tidMaskinprovningama kan ta betalt för dvs. debiteringsgraden av verksamheten inomenheten. Detta skall ses mot bakgmnd av den kraftiga nedgången i försäljningenav lant-bmksmaskiner som har inttäffat som det omfattande Typ93-pro-jektet inneburit ökade intäkter. Den andra verksamhetsgrenen. Obligatorisk kontroll,består i huvudsak av revisionsbesUcmingar av grävmaskiner cxhtypbesUcmingarenUgt föreskrifter från Arbetarskyddsstyrelsen och VägverketBettäffande arbetarskyddsbesiktningar har volymen varit i stort sett konstantunder den senaste fyraårsperioden medan en tiUbakagång kan noteras förttafiksäkerhetsbesUctningar. Inom denna verksamhetsgren har andelen tid sommyndigheten kan ta betalt för minskat. Enligt SMP beror detta på att anfalmaskiner i arbete har minskat tiU följd av lågkonjunkturen,Arbetskraftsproduktiviteten har dock ökat jämfört medresultatkravet på en 6-procentig ökning. Statens maskinprovningar redovisaren fördjupadanslagsframställning för budgetåren 1994/95-1996/97. Av resultatanalysenframgår att myncUgheten inte uppnått statensavkastningskrav på statskapitalet vad avser ObUgatorisk kontroU, Enjämförelse mellan tysk cxh svensk olycksfallsstatistik visar att SMP:s arbetemed regelbunden återkommande opartisk teknisk kontroll av grävmaskiner ochgrävlastare är ett effektivt sätt att minska arbetsskadorna på svenskaarbetsplatser där dessa typer av maskiner förekommer. Enligt SMP har arbetetmed obligatorisk provning av skyddsramar och traktorhytter och ett aktivtdeltagande i arbete med att fastställa provningsmetcxier för dessamaskindelar påtagligt nedbringat olycksfrekvensen på området Även oUka produktivitetsmått som Maskinprovningamahar tagit fram redovisas. Maskinprovningama anger att hela verksamhetenkommer att konkiurens-utsättas i och med ikraftträdande cxhriksprovplatsverksamhe-tens avskaffande. Maskinprovningama avser att även underkommande treårsperiod fokusera den allmännyttiga verksamheten på områden somär föremål för ökade samhälleliga krav såsom maskiners påverkan pä nartir- ocharbetsmiljö. Information om EG:s krav på olika intemationella standarder isyfte att skapa fömtsättningar för svensk mekanisk verkstadsindustri attkonkurrera på Europamarknaden lyfts cxkså fram som vUctigt. Slutsatsen är attmyndigheten står väl mstad för att möta omvärldens krav på en effektivorganisation. 1993/94:100 Bilaga10 Deövergripande målen för verksamheten skall för /95 vara att provacxh redovisa maskinegenskaper som kan minska maskiners negativa effekter påmiljön, på arbetsmiljön för maskinförare samt på djurmiljön. Iawaktan på den översyn som regeringen senare föreslår bör verksamheten prövasendast och genomföras enligt de mål som gäUer för budgetåret1993/94, AvMaskinprovningamas årsredovisning framgår att resultatkraven har uppfylltsliksom det återtapporteringskrav om hur de medel används som myndighetendisponerar för genomförande av Typ 93-projektet. För att Typ 93-projektefsresultat skall kunna omsättas i standard för den svenska marknaden är detnödväncUgt att de får intemationeU acceptans. Så förefaUer cxkså bU fallet DetbortfaU i provningsuppdrag som registrerats kan förklaras av det rådandekonjunkturläget Med en återhämtning av ekonomin i sikte och sominom kort ttäder i kraft, finns fömtsättningar för SMP att återta den tappadevolymen. Även för besiktnings- och certifieringsverksamhetema bör det finnasmöjUgheter att under det kommande budgetåret öka den debiter-bara arbetstidenså att självfinansiering i dessa delar uppnås. Avden fördjupade anslagsframställningens resultatanalys framgår att verksamhetendrivs på ert sådant särt aa de verksamhetsmål som gäUt bör kunna nås. Dekonkreta exempel på SMP:s verksamheter som lämnats visar att det är möjUgt attmed konsekvent provmngs- och besikmingsverksamhet driva utvecklingen på miljö-och arbetarskyddsområdena i den rikming som verksamhetsmålen ger uttryck för.Det är emeUertid inte alltid enkelt att utifirån det underlag som presenterasi den fördjupade anslagsframställningen avgöra till vilken del det är SMP:sinsatser som har varit avgörande för ett visst resultat. Vidare är detotUlfredsstäUande art en förränming av statskapitalet inte i aUa enskilda delarhar uppnåtts . Motbakgmnd av den lämnade årsredovisningen och den fördjupade anslagsframställningengör regeringen sammantaget bedömningen att verksamheten vid SMP har bedrivitspå ett ändamålsenUgt sätt TUl följd av en ökad konkur-rensutsätming avmyndighetens verksamhet är det dock namriigt att det sfatUga engagemanget iSMP avtrappas. Därför bör det bidrag som utgår till SMP reduceras med 2 mUjonerkronor. I finansplanen (prop. 1991/92:100 bil. 1) anförregeringen att "konkurtensutsatt verksamhet bör om inte särskilda skältalar för detta, inte bedrivas i myncUghetsform och i normalfaUet ej avstaten". urtedare har gjort bedömningen att möjlighetema för enframtida privatisering av SMP är små cxh att en bolagisering av SMP därför inteär aktuell. Med ett avskaffande av SMP:s monopolstäUning beträffandebesUctningsverksamheten och en ökad konkurrens även till följd av ,är det dcxk angeläget att få en akmeU bUd av fömtsättningama för myndighetensverksamhet. Frågan om en förändring av SMP:s verksamhetsform bör därför belysasytterligare. gälleräven storleken på det statskapital som myndigheten disponerar. Även Prop.1993/94:100 huvudmannaskapsfrågan bör behancUas. Av det skälet är regeringeninte BUaga 10 beredd att föreslå en treårsram för SMP. De nu redovisadefrågeställningarna bör utredas skyndsamt. AvsUcten är att ett förslag skallkunna föreläggas . De övergripande mål somriksdagen ticUgare faststäUt (prop. 1990/91:100 bet 1990/91 :JoU22, rskr.1990/91:202) bör gälla för det kommande budgetåret. tillStatens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet för /95 anvisarett anslag på I . Bidrag till Statens maskinprovningar 1992/93Utgift 6 914 140 Reservation 173 976 1993/94Anslag 7 280 000 1994/95Förslag 5 165 000 Under anslaget anvisas medel for den allmännyttigaverksamheten vid Statens maskinprovningar. Medhänvisning till vad som har anförts under punkten G 4 beräknar regeringenanslaget till . Medelsbehovet har beräknats med utgångspunkt i enreal minskning av utgiftema om . tiUBidrag riU Statens maskinprovningar för /95 anvisar ettförslagsanslag på . Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1992/93Utgift 42 807 351 Reservation 64 413 393 1993/94Anslag 28 315 000 1994/95Förslag 38 513 000 Medel ur anslaget disponeras för att genomförsöks-, utvecklings-, informations- cxh rådgivningsverksamhet styrautvecklingen inom jordbruket mot minskat växmäringsläckagesamt säkrare och minskad användning av kemis- Prop. 1993/94:100 kabekämpningsmedel och tiU åtgärder för art bevara biologisk mångfald samt Bilaga10 natur- cxh kulturmiljövärden i cxUingslandskap. För /94 har anvisats 28,3 miljonerkronor, varav för minskat växmäringsläckage, 15,2 miljonerkronor för minskade risker vid användning av bekämpningsmedel samt 7,7miljoner kronor för ekologisk produktion. Dämtöver används medel som anvisatsunder ticUgare budgetår för bl.a. tUlsyn och information enligt skötseUagen. Jordbruksverketsarbete för en god miljö och långsiktig hushållning med naturtesurser styrs avlångsiktiga program med inriktning på minskat växtnäringsläckage, säkrare ochminskad användning av kemiska bekämpningsmedel, ökad ekologisk produktion samtbevarad biologisk mångfald och bevarade nartir- och kulrtirvärden i odlingslandskapetVerksamheten utgörs av dels utrednings- och utbildningsinsatser, dels försöks-och utvecklingsmsatser för att finna t.ex. mer miljövänUga odUngsmetcxler. Vialänsstyrelsema förmecUas rådgivning om bl.a. reducerade doser vidbekämpningsinsatser, bättre teknUc vid spridning samt hänsyn rill natur- ochkulturmiljövärden i odlingslandskapet av dessa verksamheter är av ensådan karaktär att det är svårt att dra säkra slutsatser om hur effektivainsatsema är på kort sikt. I fråga om programmet för minskade risker vidanvändning av bekämpningsmedel visar statistiken dock att användningenfortsätter att minska och Ugger på av den totala användningen åren1981-1985. bedömer att den nuvarandeomfattningen av verksamheten är riUräcklig för att uppnå de av rUcsdagenbeslutade miljömålen för jordbruket Särskilda resurser för denna verksamhethar anvisats vid flera tiUfäUen . bedömeratt vid oförändrad ambitionsnivå behöver anslaget höjas med 12,8 miljonerkronor jämte pris- cxh löneomräkning. Medlen är avsedda att användashuvudsakligen inom ramen för programmet för minskade-risker vid användning avbekämpningsmedel samt för information och utbildning om biologisk mångfald iocUingslandska-pet Av anslagsökningen avser en överföring avmedel för tUIsyn och information enUgt skötsellagen från anslaget tUl förevarande anslag. föreslår vidare att 0,6 miljonerkronor tillförs för verkets deltagande i det arbete med standardisering avspridningsutmsfning för bekämpningsmedel och gödselmedel som pågår inom ramenför den europeiska standarcUseringsorganisationen (). Regeringens överväganden Prop. beslutade är1988 att målet skall vara art halvera kväveutiakmngen TUl följd av intemationeUa överenskommelser har dettamål tidigarelagts cxh beslöt är 1990 art en halvering skaU omfattaaUa utsläpp tiU haven längs hela väst- och sydkusten upp till Stockholmsskärgärd . RUcsdagen beslutade att användningen avbekämpningsmedel skulle halveras räknat på mängden försålda medelåren 1981-1985. RUcsdagen lade fast målet att ytterligare en gånghalvera an-väncUiingen av bekämpningsmedel tiU strax efter mirten av 1990-faleträknat i aktiv substans. Dessutom skall ammoniakavgången från jordbruket minskamed i södra och . Den ökade insUrt om denatur- och kulturmiljövärden, såsom öppna landskap och biologisk mångfald, somjordbruket i vårt land bidrar med ser regeringen som mycket positiv. Det ärväsentUgt att dessa värden cxh de mål som har safts upp vämas. Under anslaget har /89 anvisats medel för mUjöinriktad växtodlingsrådgivning.Jordbmksverket har bedömt att anslaget behöver höjas för att bibehålla dennuvarande ambitionsnivån i pågående program. Vidare föreslås yrteriigareresurser som skall tiUföras för det europeiska standardiseringsarbetet.Regeringen anser att åtgärdema är mycket angelägna men art det med hänsyn tilldet statsfinansieUa läget är nödvändigt att bedriva verksamheten inom ramen förbefintliga resurser. Regeringen är således inte beredd att föreslå utökaderesurser för detta ändamål. Regeringen har i proposition (1993/94:30) om enstt-ategi för biologisk mångfald gjort den bedömningen att eninformationskampanj om biologisk mångfald bör genomföras inom jordbmksområdet.Information och utbUdning är bland de viktigaste insatsema i en samlad söategiför bevarande av biologisk mångfald. Inom skogsområdet har , som genomförts i stucUecirkelform och i samarbete med bl.a.skogsägarorganisa-tionema, inneburit en betydande förstärkning av skogsbmkamaskunskaper på det ekologiska området cxh ökat förståelsen för betydelsen avbl.a. en bevarad biologisk mångfald i skogsekosystemet. Med tanke på dencenttala betydelse som jordbmket har för den biologiska mångfalden är detmotiverat att genomföra en liknande insats på jordbruksområdet. Regeringenföreslår att anvisas som ett engångsanslag under härifrågavarande anslag för en informationskampanj som skall genomföras avJordbmksverket i samarbete med cxh föreo-ädare för näringen. tillMiljöförbättrande åtgärder i jordbruket för /95 anvisar ertreservationsanslag på . Bekämpande av växtsjukdomar Prop. Bilaga 10 1992/93 Utgift 1940 085 1993/94Anslag 2 429 000 1994/95Förslag 2 629 OCK) Från anslaget utbetalas ersättningar för kostnadertill följd av åtgärder mot växtskadegörare enUgt växtskyddslagen (1972:318)samt för vissa förluster tiU följd av sådana åtgärder. Kostnader forberedskapsätgärder mot karantänsskadegörare betalas också från detta anslag,liksom kosmader för undersökningar av växtprover som av växtinspektionenöverlämnas för laboratoriemäs-sig cUagnostisering. Jordbruksverketföreslår att verket bemyncUgas att använda högst för brådskandeimdersökningar i samband med växtinspektion. Regeringenföreslår att anslaget fas upp med . Regeringen har därvid räknatmed högst för brådskande undersökningar i samband medväxtinspektion. Detta innebär en ökning med jämfört med innevarandebudgetår. tillBekämpande av växtsjukdomar för /95 anvisar ett förslagsanslagpå . Livsmedel °P-1993/94:100 Bilaga 10 H 1. 1992/93Utgift 76 543 693 1993/94Anslag 91635 000 1994/95Förslag 91420 000 är centralförvaltningsmyncUghet med uppgift att hancUägga frågor om Uvsmedel, i den mänsådana frågor inte skaU hancUäggas av någon annan myndighet ärchefsmyndighet för besUcmuigsveteri-närorganisationen. m.m. framgår av förordningen (1988:857) med instruktion förStatens . De huvudsakliga uppgiftema för verket är att bevakakonsumentintresset inom Uvsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen(1971:511) samt leda och samordna Uvsmedelskontrollen, verkställa utredningarcxh praktiskt vetenskapliga undersökningar om Uvsmedel och kostvanor, medverkatill att statsmaktemas riktiinjer i fråga om kost och hälsa fullföljs,informera om sådana förhåUanden på Uvsmedelsområdet som är vUctiga för konsumentemasamt gcxlkänna laboratorier för livsmedelsundersökningar. Livsmedelsverketsinkomster består bl.a. av avgifter för köttbesiktning m.m., kontroll avläkemedelsrester och bekämpningsmedelsrester i animaliska och vegetabiUskalivsmedel, avgiftsmedel för central tUlsyn som överförs tiU verket frånkommunema, avgifter för provtagning och undersökning vid störrelivsmedelsanläggningar samt avgifter för tillstånd m.m. Dessutom erhålls inkomsterför uppdragsverksamhet, publikationer cxh kursverksamhet Inkomstema utgör ca65 % av verkets finansiering. I årsredovisningen redovisar Livsmedelsverketresultatredovisningen i verksamhetsområdena tillsyn cxh konttoll, informationoch påverkan, normgivning, kunskapsuppbyggnad samt övrigt. För dessa harföljande mål lagts fast. - samordna den offentliga livsmedelskontrollen,som kontrollen i högre grad skall bygga på företagens egentillsyn, - bedriva tUIsyn av störte livsmedelsanläggningar,