prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Eftersom denna bestämmelse som en följd avdet allmänna förslaget om skattefrihet har slopats gäller kontinuitet alltid omdet mottagande företaget inte beskattas för utdelning. Ett undantag gäller docki fråga om sådan utdelning som avses i punkt 1 a av anvisningama till 22 § KL,dvs. när ett moderbolag till sina aktieägare delar ut aktierna i ettdotterbolag. I dessa fall gäller en särskild regel om fördelning avanskaffningsvärdet på aktierna i det utdelande bolaget (27 § 2 mom.). Bestämmelsemai nuvarande andra och tredje styckena om rätt till avdrag i föreningen förlämnad utdelning slopas som en konsekvens av förslaget att medlemmarna inteskall beskattas för sådan utdelning. Ändringen i det nuvarande nionde stycketär redaktionell. Avförsta stycket framgår att allmänna regler gäller för inkomstberäkningen i ettinvestmentföretag. Vinst och förlust på sådana instrament som omfattas av denföreslagna skattelättnaden halverad reavinst skall inte beaktas. Med hänsyntill att reavinstbeskattningen har sänkts har den schablonintäkt som skall tasupp enligt/öri/a stycket 2 sänkts till . Denna schablonintäkt tas ut påsvenska aktier e.d. Att allmänna regler gäller för inkomstberäkningen innebärbl.a. att den generella bestämmelsen om skattefrihet för utdelning på svenskaaktier gäller även för investmentföretag. Som en konsekvens av detta slopasrätten till avdrag för utdelning i första stycket 3. 1den nya lydelsen av första stycket 3 anges att vinst och förlust på andelar iutländska juridiska personer och vissa andra utländska finansiella instramentinte skall beaktas vid inkomstberäkningen. Genom hänvisningen till 3 § 1 mom.tredje stycket 1, 2 och 5 träffar bestämmelsen finansiella instrament somgivits ut av utländska juridiska personer och som motsvarar de svenskainstrament som räknas upp i nämnda punkter. Det innebär att bestämmelsernaomfattar utländska aktier, emissionsrätter till sådana aktier, andelar iutländska ekonomiska föreningar samt optioner och terminer som uteslutandeavser sådana delägarrätter. Utländska fordringsrätter omfattas således inte. Detnuvarande andra stycket slopas beroende på att utskiftning vid likvidation ochfusion enligt förslaget skall tas om hand helt inom reavinstsystemet. Iandra stycket finns en bestämmelse som skall förhindra att skattefriareavinster delas ut. Den innebär att det skall fastställas ett gränsbelopp somutgörs av mottagna skattefria utdelningsinkomster med tillägg för inkomster somhar beskattats i bolaget. Överstiger beslutad utdelning detta belopp presumerasatt det överskjutande beloppet utgörs av i företaget obeskattade reavinster somskall skattas av vid utdelning. Understiger beslutad utdelning gränsbeloppetfår skillnaden sparas och läggas till det gränsbelopp som beräknas förnästkommande år. I gränsbeloppet inräknas mottagna skattefriautdelningsinkomster. Föratom utdelning på svenska aktier e.d. kan utdelning påutländska aktier ingå om utdelningen är frikallad från beskattning enligt 7 § 8mom. eller genom dubbelbeskattningsavtal. Vidare inräknas av denskattepliktiga vinst som har beräknats enligt första stycket, dvs. vinsten iföretaget exklusive reavinster och reaförluster på tillgångar som utgörs avsvenska och utländska aktier och liknande tillgångar men inklusive den schablonintäktsom tas ut på värdet av svenska aktier. Har ett underskott fram- kommitvid denna beräkning tas beloppet inte med vid beräkningen av Prop.1993/94:50 gränsbeloppet. Det innebär att ett gränsbelopp aldrig kan vara negativt.Överstiger beslutad utdelning gränsbeloppet skall av beloppet tas upp somintäkt i företaget. underskott får intäkten kvittas motdetta underskott. Avtredje stycket framgår att utskiftning från företaget jämställs med beslutadutdelning. Det innebär att reglema om överskjutande utdelning blir tillämpligaäven på utskiftning i samband med nedsättning av aktiekapitalet eller närföretaget upplöses genom likvidation. Vid likvidation skall hänsyn tas tilltillskjutet kapital vilket i normalfallet avser aktiekapital som skjutits tillvid bolagets bildande och vid eventuell nyemission. Till tillskjutet kapitalbör även hänföras den del av reservfonden som utgörs av eventuell överkurs isamband med nyemission. Enligtfjärde stycket skall en schablonintäkt på 2. % tas ut på innehav av utländskaaktier och vissa andra utländska finansiella instrament. Denna schablonintäktskall beskattas effektivt. Ett eventuellt underskott får alltså inte kvittasmot intäkten. Det hindrar emellertid inte att underskottet får föras över tilldet närmast följande beskattningsåret. Definitionenav ett investmentföretag har flyttats till femte stycket. Tillägget innehållerbestämmelser som blir tillämpliga om ett företag övergår till sådan verksamhetatt det inte längre uppfyller definitionen på ett sådant företag. Deobeskattade reavinster företaget haft skall då skattas av. Denna avskattningsker schablonmässigt genom att en intäkt påförs motsvarande av värdet avinnehavet av svenska och utländska aktier e.d. Värdet bestäms vid ingången avdet beskattningsår under vilket företaget övergår till annan verksamhet. Ärmotsvarande värde högre under något av de fem föregående beskattningsårenberäknas intäkten på detta högre värde. Med hänsyn till att skattefriheten förreavinster infördes i samband med skattereform går emellertidjämförelsen aldrig längre tillbaka än . Möjlighet finns förföretaget att beräkna intäkten vid en avskattning med utgångspunkt från deverkliga reavinster och reaförluster företaget haft. Från summan av vinster ochförluster får avdrag göras för intäkt som kan ha påförts p.g.a. att företagetlänmat överskjutande utdelning. Av det resterande beloppet skall tas uppsom intäkt. Isjätte stycket finns regler för värdepappersfonder. Vid inkomstberäkningengäller vad som föreskrivits för investmentföretag i första stycket. Det innebäratt hänsyn inte skall tas till reavinster och reaförluster på svenska ochutländska aktier e.d. En skillnad i förhållande till investmentföretagen är denschablonintäkt på som tas ut på värdet av svenska aktier. Envärdepappersfond medges enligt sjunde stycket avdrag för beslutad utdelning förbeskattningsåret till den del denna utdelning överstiger mottagna skattefriautdelningsinkomster. Ett sådant avdrag får inte innebära att underskottuppkommer. Iåttonde stycket finns bestämmelser om den schablonintäkt som skall tas ut påvärdet av utländska aktier och vissa andra utländska finansiella instrament.Mot denna intäkt får inte annat avdrag göras än utdel- Ettkvarstående underskott får emellertid föras över till det Prop. 1993/94:50närmast följande beskattningsåret. Sistameningen i första stycket innehåller en möjlighet till kvittning av förlust somhar uppkommit genom att aktier förlorat sitt värde till följd av att bolagetupplösts genom likvidation eller fusion. Kvittning är möjlig mot utdelning frånbolaget. Enligt förslaget skall likvidation och fusion enbart hanteras inomreavinstsystemet. Bestämmelsen om kvittning slopas därför. Iandra stycket har skett en redaktionell ändring. De nuvarande bestämmelsema i7 § 8 mom. tredje stycket föreslås slopade och därför har bestämmelsen inuvarande tredje stycket a överförts till detta moment. Andrastycket har slopats som en konsekvens av att reglema om räntefördelning hartagits in i en särskild lag. Ändringen i tredje stycket är redaktionell. Iförsta stycket har införts bestämmelser att förskottsränta som har betalats underbeskattningsåret skall vara avdragsgill även till den del den avser tid efterbeskattningsåret utgång, dock längst t.o.m. året efterbeskattningsåret. Ändringeni andra stycket innebär att räntekompensation i fortsättningen skall behandlassom ränta. Det irmebär att avdrag för kompensation för upplupen men inteförfallen avkastning vid förvärv av obligationer och andra skuldebrev samtandelar i s.k. räntefonder medges när den avkastning kompensationen avserförfaller till betalning. Har vidareöver-låtelse skett av skuldebrevet ellerräntefondsandelen tillsammans med rätten till ränta och har dennavidareöverlåtelse skett innan räntan har förfallit till betalning medges dockavdrag under det beskattningsår när vederlaget för överlåtelsen skall tas upptill beskattning. Bestämmelsen innebär således en avvikelse från denkontantbestämmelse som gäller enligt 5 mom. Ändringeni tredje stycket är en följd av förslaget att utdelning på aktier skallundantas från skatteplikt. 1 stycket regleras numera i vilka fall skattepliktföreligger för utdelning som inte utgår i förhållande till innehavda aktier. Inuvarande fjärde och femte styckena finns en bestämmelse om skattefrihet förutdelning i vissa fall. Den gäller när ett moderbolag till sina aktieägaredelar ut aktier i ett dotterbolag. för utdelning innebär attdenna bestämmelse kan slopas. Här finns också Prop. 1993/94:50 bestämmelsersom tillämpas när de utdelade aktiema utgör lager hos mottagaren avutdelningen. 1 denna del flyttas bestämmelsen till punkt 1 a av anvisningamatill 22 § KL. Återbetalningtill aktieägaren i samband med nedsättning av aktiekapitalet ellerreservfonden som skett genom minskning av aktiemas nominella belopp skallenligt det nya fjärde stycket behandlas som utdelning. Det innebär att sådanåterbetalning är skattefri om utdelning på aktien är skattefri. Vid nedsättningav aktiekapitalet eller reservfonden som sker genom inlösen av aktier anses att aktiema har avyttrats. Förslaget om en ny reglering för utskiftninginnebär emellertid att den återbetalning som sker till aktieägaren inte längreskall anses som utdelning. Inlösen av aktier behandlas alltså i sin helhet inomreavinstsystemet. Momentetbehandlar i nuvarande andrafemte styckena utskiftning från en svensk ekonomiskförening. I andra stycket anges att utskiftning i samband med föreningensupplösning skall behandlas som utdelning. Denna utskiftning behandlas på sammasätt som föreslås i fråga om utskiftning vid upplösning av ett aktiebolag inomreavinstsystemet. Bestämmelsen slopas därför. Att en andel i en ekonomiskförening anses ha avyttrats vid likvidation framgår redan av nuvarande 24 § 2mom. Inuvarande tredje stycket behandlas ombildning av en ekonomisk förening tillaktiebolag. För att sådan ombildning skall kunna ske utan omedelbaraskattekonsekvenser behandlas sådan utskiftning inte som utdelning. Med hänsyntill den nya regleringen för utskiftning är bestämmelsen inte längreerforderlig (jfr 24 § 4 mom. sjunde stycket). Den del av bestämmelsen sombehandlar den situationen att utskiftade aktier utgör lager hos mottagaren harflyttats till punkt 1 a av anvisningama till 22 § KL. Idet nya andra stycket (nuvarande fjärde stycket) har skett en redaktionelländring. Momentets/o>j/aoch andra stycke har ändrats till följd av det allmänna förslaget omskattefrihet för utdelning. Bestämmelserna har gjorts generella med följd attnuvarande sista stycket slopats. Någon materiell ändring är inte avsedd.Lagrådet har pekat på den aktiebolagsrättsliga principen om en aktiesodelbarhet som kommer till uttryck i det s.k. splittringsförbudet ochprincipens betydelse för det remitterade förslaget om reavinstbeskattning ivissa fall av ersättning vid överlåtelse av utdelningskupong. Lagrådetframhåller att en aktie inte torde kunna splittras på det sätt som antagits idet remitterade förslaget, nämligen att utdelningskuponger avskiljs innan ettförslag till vinstutdelning lagts fram eller antagits. Det har ocksåunderstrakits att det i fråga om aktier i avstämningsbolag inte ärmöjligt att göra några som helst avvikelser från Prop. 1993/94:50splittringsförbudet. Lagrådet har vidare anfört att dess uttalanden ominnebörden av odelbarhetsprincipen i allt väsentligt torde äga tillämpning påandel i ekonomisk förening resp. värdepappersfond. Motbakgrand av vad Lagrådet anfört finns inte tillräckliga skäl att behålla ensärbestämmelse om reavinstbeskattning av kupongöverlåtelse. Det sagda imiebärockså att tillämpningsområdet för tredje stycket i momentet i huvudsak tordeinskränka sig till överlåtelse av räntekuponger (jfr hänvisningen i 3 § 5mom.). I likhet med vad Lagrådet påpekat bör framhållas att en aktieägare istället för att överlåta framtida ännu inte beslutad utdelning självfallet kanutfästa sig att till annan betala sådana utdelningsbelopp. Det blir då enobligationsrättslig förpliktelse och inte en verklig splittring av aktierätten.Denna överlåtelse beskattas enligt vanliga regler beroende av utfästelsensinnebörd. första stycket har gjorts en redaktionell ändring som en konsekvens avslopandet av bestämmelsen i 3 § 1 mom. tredje stycket att utskiftning från ettaktiebolag skall behandlas som utdelning. Frånden allmänna bestämmelsen om skattefrihet för utdelning resp. halveradbeskattning av reavinst undantas enligt 3 § 1 mom. femte stycket utdelning frånfåmansföretag eller vinst vid avyttring av aktier i ett sådant företag. Debestämmelser som blir aktuella i dessa fall finns i detta moment. första stycket finns den bestämmelse som reglerar i vilka fall viss del av enutdelningsinkomst skall tas upp som intäkt av tjänst. För den del av ettutdelningsbelopp som tas upp som intäkt av kapital gäller den allmännabestämmelsen om skattefrihet. Utbetalning i samband med nedsättning avaktiekapitalet eller reservfonden som skett genom minskning av aktiernasnominella belopp skall enligt 7 mom. behandlas som utdelning och omfattasdärmed av bestämmelserna i detta stycke. Tillägget i sista meningen att vinstvid nedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden skall behandlas somutdelning i fråga om fåmansföretag gäller den situationen att nedsättning skergenom inlösen av aktier. Itredje stycket har kvoten för fördelning av reavinst ändrats. Av den beräknadereavinsten med eventuellt avdrag för sparat utdelningsutrymme skall tasupp som intäkt av tjänst. Resterande belopp () tas upp som intäkt avkapital. För sådana aktier som enligt 1 mom. omfattas av den föreslagnaskattelättnaden skall denna del av reavinsten tas upp till hälften. Som intäktav kapital skall också tas upp den del av reavinsten som undantas beroende påsparat utrymme för utdelning. Även detta belopp kan omfattas av den allmännaregeln att endast häften skall tas upp till beskattning. Enannan ändring i tredje stycket är att de bestämmelser som hänger Prop.1993/94:50 samman med den nuvarande regleringen för beskattning av utskiftadebelopp slopas eftersom utskiftning i samband med likvidation numera i sinhelhet regleras inom reavinstsystemet. Tilläggeti tionde stycket begränsar möjligheten att vid taxering beräkna detkapitalbeskattade utrymmet vid utdelning enligt den altemativavärderingsmetoden i fjärde stycket 1. Det innebär också att denna metod intefår användas vid beräkning av del sparade utrymmet. Det vid taxeringberäknade sparade utrymmet kan alltså inte användas om den altemativavärderingsregeln har använts. Begränsningen gäller även vid beräkning avreavinst på aktier och andelar om avyttring skett till närstående. Bestämmelsemai nuvarande första och andra styckena har arbetats om. Att kvoterat slutavdraginte medges i fråga om självständig näringsverksamhet i utlandet (nuvarande andrastycket) framgår fortsättningsvis av första stycket. Nuvarande möjlighet tillkvoterat slutavdrag i fråga om verksamhet i handelsbolag slopas. Detta är enkonsekvens av att indelningen i förvärvskällor i princip avskaffas förverksamheter inom ett och samma handelsbolag. I fortsättningen kan delägarenendast tillgodogöra sig avdrag för ackumulerade underskott under innehavstidensom reaförlust. Nuvarande andra stycket blir obehövligt och upphävs. Övrigaändringar i momentet föranleds främst av det nya allmänna avdraget(kvittningen) i 46 § 1 mom. KL eller av den nya underskottslagen. Ändringamahänger samman med den ändrade dödsbobeskattningen. Det nya fjärde stycket har frånsett några redaktionella ändringar utformats enligt Lagrådets förslag. Avstycket framgår att bestämmelserna i andra och tredje styckena om beräkning avskatten för fysiska personer skall gälla också för dödsbon med vissa undantag.Från och med beskattningsåret efter det kalenderår då dödsfallet inträffade tasdet fasta beloppet om bara ut om den beskattningsbara förvärvsinkomstenöverstiger ett belopp som motsvarar grandavdrag enligt 48 § 2 mom. KL, trotsatt grandävdrag inte medges för dödsbon för beskattningsår dådödsfallet inträfffade. Från och med det fjärde beskattningsåret efter detkalenderår då dödsfallet inträffade utgör skatten på förvärvsinkomst avden beskattningsbara förvärvsinkomsten. Dessutom skall det fasta beloppet om100 kr tas ut om förvärvsinkomsten överstiger det angivna gränsbeloppet. 76§ 2 mom. Prop. Imomentet som är nytt i förhållande till lagrådsremissen slopas andrastycket a. Det innebär att enligt huvudregeln är det avgörande för om det ärfråga om ett utländskt bolag enbart den beskattning som den utländska juridiskapersonen är underkastad i den stat där den är hemmahörande. Enligt ett nytttredje stycke anses en utländsk juridisk person dock utgöra ett utländskt bolagnär den juridiska personen omfattas av ett dubbelbeskattningsavtals regler ombegränsning av beskattningsrätten som har ingått med någon av deuppräknade statema samt den juridiska personen har hemvist i denna stat. Somen konsekvens av det allmänna förslaget om skattefrihet för utdelning frånsvenska företag har föratsättningama för avdrag i stället knutits till den nyalydelsen av 7 § 8 mom. a. En redaktionell ändring har också gjorts eftersomskattefrihet enligt den bestämmelsen endast kan komma i fråga avseendeutdelning från utländskt bolag. Ändringeni första stycket innebär att avyttring av ett finansiellt instrament ansesföreligga redan när det företag som har givit ut instramentet har försatts ikonkurs under föratsättning att företaget är ett svenskt aktiebolag eller ensvensk ekonomisk förening. Ändringen i sista meningen beror på att regler somavser upplösning av en ekonomisk förening i samband med ombildning tillaktiebolag numera finns i punkt 1 a av anvisningama till 22 § KL. Någon ändringhar inte skett i fråga om avyttring i samband med likvidation och fusion.Bestämmelsen i 3 § 1 mom. tredje stycket att utbetalning till aktieägaren isamband med likvidation, fusion e.d. skall behandlas som utdelning haremellertid slopats. Det innebär att avyttring vid likvidation resp. fusionenligt förslaget helt kommer att regleras inom reavinstsystemet. Vid avyttringmotsvaras vederlaget av det utskiftade beloppet. Tilläggeti fjärde stycket innebär att reglema för inlösen av andel i värdepappersfondäven gäller när en medlem avgår ur en ekonomisk förening. 1det nya sjätte stycket finns regler som kan bli tillämpliga sedan avdrag förreaförlust har medgetts när företaget försattes i konkurs. I sjätte stycket 1behandlas den situationen att ackord träffas eller att utdelning erhålls i enkonkurs. Det avdrag som tidigare gjorts för reaförlust skall då elimineras ochdet sker genom att den ersättning som erhållits tas upp som reavinst. Medgavsett kvoterat avdrag för reaförlusten skall motsvarande kvotering görasbeträffande den ersättning som skall tas upp Om avdragmedgavs för av förlusten skall således Prop. 1993/94:50 averhållen ersättning tas upp. Sjättestycket 2 tillämpas i de undantagsfall ett beslut om konkurs upphävs. Dettillämpas även om en konkurs har lagts ned på grand av ackord i fråga om sådanatillgångar som inte omfattats av ackordet, dvs. i princip aktiema i ett bolag.Det tidigare erhållna avdraget skall då i sin helhet återföras tillbeskattning. Därefter skall aktien eller andelen anses ha det anskaffningsvärdeberäknat enligt genomsnittsmetoden det hade för konkursen.Motsvarande gäller om konkursen avslutats med överskott. Det innebär att dettidigare avdraget för reaförlust elimineras och att aktien därefter anses avyttradi samband med att företaget upplöses genom likvidation. Då gäller allmännaregler för beräkning av reavinst. Harnedsättning av aktiekapitalet eller reservfonden skett genom inlösen av aktieranses en avyttring ha skett. Vinst som uppkommit vid inlösen undantas enligtsjunde stycket från skatteplikt. Det gäller även reavinst vid likvidation avsvenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening. Det får dock inte i någotav fallen vara fråga om ett fåmansföretag. Undantag från skatteplikt gällerinte heller näringsbetingade andelar i näringsverksamhet som bedrivs av fysiskperson eller dödsbo eller aktie eller andel som innehas av handelsbolag. Idessa fall skall reavinsten tas upp som intäkt i näringsverksamheten. Harreaförlust uppkommit vid likvidation av svenskt aktiebolag eller svenskekonomisk förening enligt allmänna regler. Desärskilda bestämmelser i 3 § 7 mom. som tar sikte på att ett moderbolag tillsina aktieägare delar ut aktiema i ett dotterbolag har slopats i den del deavser skattefrihet för utdelningen. Vissa bestämmelser om undantag frånuttagsbeskattning m.m. vid sådan utdelning regleras nu i punkt 1 a avanvisningama till 22 § KL. Som en konsekvens av detta hai första stycketändrats. Iförsta stycket ändras skatteplikten för kontantersättning i samband med byte avsvenska aktier och andelar till hälften av utgiven kontantersättning.Ändringen är en följd av förslaget att hälften av reavinsten är skattepliktigvid avyttring av svenska aktier. Tillägget i de två sista meningarna avser byteav aktier eller andelar i företag som innehar fastighet taxerad somhyreshusenhet. Den del av vinsten som kan anses belöpa på denna fastighet skalltas upp som skattepliktig reavinst. För återstående del medges uppskov medbeskattningen. Som anskaffningsvärde för de avyttrade andelarna ansesanskaffningsvärdet för de avyttrade andelarna med tillägg för den del avreavinsten som beskattats i samband med bytet. 27%5 mom. Prop. Inuvarande/örifa stycket finns de bestämmelser som innebär att vinst påmarknadsnoterade aktier e.d. får kvittas fullt ut mot förlust på sådanamarknadsnoterade instrament. Bestämmelsema har formulerats om och reglerar nurätt till avdrag för förlust vid samtliga fall av avyttring av tillgångar somavses i 27 § 1 mom. Om det är fråga om ett sådant finansiellt instrament påvilket en vinst skulle ha tagits upp till hälften resp. är endast hälftenresp. av en förlust avdragsgill. I det fall det är fråga om en förlust påicke marknadsnoterade aktier är endast (av ) eller (av )av föriusten avdragsgill. Bestämmelseni det nuvarande andra stycket om begränsning i rätten till full kvittning ifråga om andel i marknadsnoterad värdepappersfond slopas (jfr kommentaren tillpunkt 2 a av anvisningama till 22 § KL). Reglemai tredje stycket slopas som en konsekvens av att den ändrade regleringen förbeskattning av utskiftade medel. Vidare slopas fjärde stycket till följd av attavdrag för förlust medges redan när ett bolag försätts i konkurs. Iparagrafen, som behandlar det justerade ingångsvärdet vid reavinstbeskattningenav handelsbolagsandelar, görs några kompletteringar. Tillföljd av att någon uppdelning på skilda förvärvskällor inte skall göras avbolagsinkomstema då ett handelsbolag innehar en andel i ett annat handelsbolag(se 18 § KL) görs ett tillägg i första stycket. De nya föreskriftema tordemotsvara vad som i praktiken redan tillämpas i motsvarande situation då andeleni ägarbolaget ägs av t.ex. ett aktiebolag. Bestämmelsema om det justeradeingångsvärdet (jiv) kan åskådliggöras av ett exempel. "eget" resultat HB 3 -1-220 HB 2 -200 HB 1 -100 Omandelen i HB 1 ägs av ett aktiebolag bör hela underskottet minskaingångsvärdet. Resonemanget föratsätter att avdragsbegränsningen i 2 § 1 mom.femte stycket inte är tillämplig. Ägs andelen i stället av en fysisk person böringångsvärdet minskas i den utsträckning underskottet är avdragsgillt, dvs.till den del avdrag yrkas och medges enligt 46 § 1 mom. KL. Detjusterade ingångsvärdet har hitills haft betydelse endast vid beräkning avreavinst på grand av avyttring av andel i handelsbolag. För delägare som ärfysiska personer eller dödsbon kommer det justerade ingångsvärdet ifortsättningen att få betydelse även vid den löpande Prop. 1993/94:50beskattningen.