prop · GG03174 · 1993-02-25 00:00:00 — Med hänsyn till att i huvudsak beräknade inkomster skall ligga till grund för bidragsberäkningen anser jag att det är en nackdel med retroaktiv bidragsgivning. Jag föreslår att den nuvarande regeln om tre månaders retroaktivitet begränsas till en månad. Ett bidrag skall alltså inte ges tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Det bör dock vara möjligt för att i särskilda fall lämna bidrag när retroaktiva hyreshöjningar uppkommit som på grund av utdragna hyresförhandlingar skulle påverka familjens ekonomi. Som förutsättning bör gälla att en ansökan om en sådan bidragsändring görs inom en månad från det att bidragstagaren fått kännedom om en hyres- eller avgiftshöjning. Ett beslut om bidrag efter ansökan bör i det nya systemet kunna tidsbegränsas och förenas med villkor, om det finns särskilda skäl. Stor osäkerhet om de framtida inkomstförhållandena kan exempelvis göra att ett beslut behöver tidsbegränsas. Ett hyresförhållande som på förhand är bestämt till för att därefter upphöra bör också ge möjlighet till en tidsbegränsning av bidraget. Ett rullande bidragssystem som det jag har föreslagit förutsätter annars i normalfallet att beslut om bidrag gäller tills vidare med en bidragsgrundande inkomst beräknad för en tolvmånadersperiod. Vissa remissinstanser har varnat för att ett sådant system kan leda till en galopperande kostnadsutveckling. Jag anser dock att ett väl fungerande kontrollsystem torde förhindra kostnadsökningar i lika hög grad som de kontroller som kan utföras i ett system med årliga ansökningar. Ett rullande system bör därtill ge en ökad flexibilitet vad gäller möjligheterna att avsätta resurser för sådana kontroller som jämförelsevis kan vara mer nödvändiga att utföra. Frågor av detta slag är viktiga för RFV att uppmärksamma i den uppföljning som skall ske av bidragssystemet. Som jag redogjort för i det föregående behövs en spärr för kontrollen av när ett bidragsbeslut löpt utan ändring . RFV arbetar även med andra kon- trollfunktioner, däribland möjligheten att göra jämförelser med uppgifter i andra bidragsregister hos kassorna. Det är också viktigt att RFV till ledning för försäkringskassornas kontakt med bidragstagarna är tydlig i sin in- formation om de krav bidragsreglerna kommer att ställa på bidragstagarna. För att det valda systemet skall kunna fungera på ett bra sätt fordras att samarbetet mellan individen och kan byggas upp på ett förtroendefullt sätt. Systemet ställer också krav på ett fungerande samarbete mellan individerna i bidragshushållet så att uppgifter om ändrade förhållanden av betydelse för bidragsgivningen anmäls till . Bidragstagaren skall ha skyldighet att vid inkomstökningar för hushållet till successivt anmäla ändringar. Jag anser därför att en in- komstgräns direkt bör anges i lagen. En rimlig sådan gräns är enligt min mening fördelat på längst . Denna inkomstnivå, som således rymmer hushållets samtliga inkomster som skall ingå i bidragsgrundande inkomst, svarar mot ett bidrag på . Så snart en ökning av hushållets bidragsgrundande inkomst uppkommit som är större än av i förhållande till storleken av de inkomster som lagts till grund för beslutet om bidrag måste en anmälan göras till . Om det står klart för bidragstagaren att de inkomster som ingår i den bidragsgrundande inkomsten kommer att öka med mer än måste också en anmälan göras. Men även andra för- ändringar som kan påverka bostadsbidraget skall omgående anmälas till försäk- ringskassan. Om bidragstagaren inte eller underlåter att anmäla till kassan att en förändring har inträffat och det visar sig att ett för högt belopp betalats ut felaktigt så kan bidragstagaren bli återbetalningsskyldig. De regler som i fråga om anmälningsplikt föreslås i den nya lagen kommer på ett antal punkter att skilja sig från reglerna i nuvarande lag. Dessa är bl.a. när bidragsberättigad bostad hyrs ut helt eller delvis eller när bostadskostnaden i annat fall minskar eller när ett äldre barn som berättigar till bidrag inte längre får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. För att inte skall behöva ändra ett bidrag när något förhållande har inträffat som påverkar bidraget, anser jag att ringa bidragsändringar får underlåtas. Detta kan motverka bl.a. att ansökningar om bidragsändringar görs på grund av smärre ränteförändringar. Förslaget att skall kunna underlåta att ändra bostadsbidraget i sådana fall bör ses som ett komplement till de fribelopp och inkomstgränser som föreslås i lagen. En ringa bidragsändring får anses föreligga om den inte uppgår till . Beloppet bör ses som en rekommendation och måste alltid sättas i relation till bidragstagarens ekonomiska situation. Även en ringa bidragsändring kan vara betydelsefull för vissa bidragstagare. I fråga om övriga förfarandebestämmelser har vissa justeringar gjorts i förhållande till bestämmelserna i gamla lagen om bostadsbidrag. En redogörelse för den nya lagens förfarandebestämmelser lämnas i specialmotiveringen. Förslag till ordningen för överklagande av beslut tar jag upp i det följande. 4 Ordningen för överklagande m.m. Mitt förslag: Överklagande av beslut görs i allmän förvaltningsdomstol enligt den ordning som gäller i social- försäkringsmål. Utredarens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget, däribland , Kammarrätten i , länsrätten i och , Länsrätten i , RFV, . De kommuner som yttrat sig i frågan, kommun och har tillstyrkt förslaget. Tjänstemännens Central- organisation har förordat att man tills vidare bibehåller den instansordning som motsvarar den man har med länsbostadsnämnd *alternativt länsstyrelse * som första och som sista instans. Skälen för mitt förslag: I likhet med utredaren anser jag att såväl samordningen av bostadsbidraget med övrig administration på socialförsäkringens område som möjligheten till enhetlig praxisbildning talar för att beslut bör kunna överklagas i allmän förvaltningsdomstol. Som utredaren har anfört innebär den reform som genomförts av instansordningen och organisationen för rättskipningen i socialförsäkringsmål att en anpassning kan ske till det pågående förändringsarbetet på socialförsäkringsområdet, omfattande även allmänna barnbidrag, bidragsförskott, förlängt bidragsförskott till studerande och kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT). För dessa och övriga ärenden inom administrationen gäller en enhetlig ordning för överklagande av beslut. Möjlighet till domstolsprövning finns i alla ärenden. Denna ordning står också i överensstämmelse med den utveckling som går mot en allt mer utökad rätt till överprövning av förvaltningsbeslut i domstol. Härigenom kan också en samordning ske med den rättstradition som gäller inom EG. Mitt förslag innebär således med nuvarande instansordning att länsrätt blir första instans, kammarrätt andra instans och Försäkringsöverdomstolen högsta instans. Regeringen har denna dag beslutat lagrådsremiss om Försäkringsöverdomstolen. I lagrådsremissen föreslås att Försäkringsöverdomstolen läggs ner och att Regeringsrätten blir högsta instans i socialförsäkringsmål. Det bör också framhållas att det av bestämmelserna i 20 kap. 11 och 12 §§ lagen om allmän försäkring (1962:381) följer att RFV har till uppgift att verka för att bestämmelserna om den allmänna försäkringen tillämpas likformigt och rättvist, och att verket får överklaga såväl allmän försäkringskassas beslut som beslut av länsrätt och kammarrätt. Verket får överklaga kammarrätts beslut hos Försäkringsöverdomstolen. När RFV överklagar en försäkringskassas eller domstols beslut intar verket ställning som part i dessa mål. I mål, där en enskild part hos länsrätten överklagar allmän försäkringskassas beslut bestämmer dock RFV, om verket skall vara part i målet. Detsamma gäller i mål i kammarrätten, där en enskild part överklagar länsrättens beslut. Med stöd av bestämmelserna i 24 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) kan domstol inhämta yttrande från myndighet, tjänsteman eller annan över fråga, som kräver särskild sakkunskap. För det fall en fråga om bostadsbidrag visar sig vara svårbedömd, bör en domstol också ha möjlighet att inhämta yttrande från . Av förslaget till den nya bostadsbidragslagen (31 §) framgår att de bestämmelser i som jag nu redogjort för kommer att bli tillämpliga också i ärenden om bostadsbidrag. Mitt förslag: Bestämmelsen i 7 kap. 25 § sekretesslagen (1980:100) om sekretess i ärende om bostadsbidrag upphävs. Utredarens förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Utöver yttrandet från Föreningen Kommunala Förmedlingsorgan har förslaget inte särskilt berörts av remissinstanserna. Föreningen har ifrågasatt att ett starkare sekretesskydd skall gälla i ärenden om bostadsbidrag. RSV har i anknytning till den bidragsgrundande inkomsten anfört att en sekretessbelagd uppgift som utlämnats till ledning för beräkning av bostadsbidrag för hushåll med fler än en individ kan, med utredningens förslag, inte hemlighållas för andra hushållsmedlemmar om uppgiften på något sätt åberopas. Enligt verket bör de sökande och andra hushållsmedlemmar uppmärksammas på att inkomstuppgifter om dem kommer att åberopas i den omfattning det behövs för beslutet. Skälen för mitt förslag: Sekretess i ärenden om bostadsbidrag hos kommunerna har gällt och regleras i 7 kap. 25 § sekretesslagen. Uppgift om enskilds personliga förhållanden får inte lämnas ut, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider betydande men. Huvudregeln är således att uppgifterna är offentliga men att bl.a. ömtåliga uppgifter kan hållas hemliga. Som exempel på uppgifter som kan bli föremål för sekretess anges i förarbetena (prop. 1986/87:3 s. 15) uppgifter i läkarintyg och liknande uttålanden samt uppgifter om adresser på personer som sökt bostadsbidrag, där man med fog kan misstänka att utlämnandet leder till personförföljelser i form av hot om frihetsbrott, misshandel m.m. Utredaren har framhållit att en konsekvens av att föra över administra- tionen av bostadsbidragen till försäkringskassorna blir att ärenden om bostadsbidrag kommer att omfattas av sekretess enligt 7 kap. 7 § sek- retesslagen. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess hos bl.a. allmän försäkrings- kassa i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring eller arbetsskadeför- säkring eller om annan jämförbar ekono- misk förmån för enskild. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. Sekre- tessen gäller för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Genom uttrycket annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild torde även försäkringskassornas ärenden om bostadsbidrag komma att omfattas av sekretessen enligt bestämmelsen. Med personliga förhållanden avses även uppgifter om någons ekonomi. Jag delar utredarens uppfattning att en enhetlig sekretessreglering bör eftersträvas på detta område. Jag anser att denna uppfattning stärks av det förhållandet att i sin ärendeprövning emellanåt behöver samordna uppgifter om enskilda från olika bidragssystem. Genom att sekretessen i ärenden om bostadsbidrag i fortsättningen tas över av bestämmelserna i 7 kap. 7 § sekretesslagen behövs inte längre bestämmelsen i 7 kap. 25 § samma lag. Jag föreslår således att en ändring görs i sekretesslagen på så sätt att bestämmelsen om sekretess i ärende om bostadsbidrag i 7 kap. 25 § upphävs. Bestämmelsen skall dock gälla övergångsvis för sekretess i ärenden enligt den gamla lagen om bostadsbidrag. Som RSV framhållit behöver information riktas till medlemmarna i ett hushåll om att uppgifter om en medlem som regel måste vara tillgängliga för samtliga hushållsmedlemmar. Från sekretessynpunkt torde hinder härför inte föreligga. Detta följer av 14 kap. 5 § sekretesslagen som ger part rätt till insyn i mål eller ärende hos domstol eller myndighet. Eftersom det är hushållet som erhåller bidraget och hushållets gemensamma in- komster läggs till grund för beräkningen av bidraget torde varje hushållsmedlem vara att anse som part i ett ärende om bostadsbidrag hos eller i ett mål om sådant bidrag hos domstol. Endast om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse eller är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift inte röjs får handling eller annat material i ärendet eller målet undanhållas part. Jag inser att de frågeställningar om sekretess som här har tagits upp inte är nya för försäkringskassorna. Det ligger dock ett värde i att information lämnas om vad som gäller om sekretess när ansvaret för bostadsbidraget tas över av försäkringskassorna. Min bedömning: Ett särskilt bostadsbidragsregister som förs med stöd av ADB bör inrättas för bostadsbidraget på så sätt att data- lagens krav på skydd för enskildas personliga integritet kan tillgo- doses. RFV och försäkringskassorna bör ges ett gemensamt registeransvar. Uppgifter från det centrala skatte- registret som behövs för jämförelse med uppgifter i bostadsbidrags- registret bör kunna hämtas på ADB-medium. bör lagregleras men kan övergångsvis inrättas genom en förordning. Utredarens förslag: Förslaget innebär att regeringen bemyndigas i lag att inrätta statsmaktsregister enligt 2 a § datalagen. Remissinstanserna: De remissinstanser som särskilt tagit upp frågan om ett ADB-baserat bostadsbidragsregister samt inhämtandet av uppgifter från bl.a. det centrala skatteregistret och taxeringen är Datainspektionen (DI), RSV, RFV och Länsrätten i . DI förordar att personregister till stöd för verksamheten med bostadsbidragen inrättas som lokala register hos kassornas lokalkontor, där varje försäkringskassa blir registeransvarig för sitt eller sina register. DI anser att en författningsreglering av registren är nödvändig. Enligt DI bör inte sam- bearbetning få ske med kontrolluppgifter. Även RSV, RFV och Länsrätten i ställer sig avvisande till att försäkringskassorna skall få tillgång till kontrolluppgifter. Skälen för min bedömning: För administrationen av socialförsäkrings- och bidragssystemen inom RFV:s och de allmänna försäkringskassornas verksamhetsområde finns ett omfattande ADB-stöd. Det nuvarande ADB-stödet har en central struktur där driften är förlagd till RFV:s ADB-avdelning i . Försäkringskassornas central * och lokalkontor har terminaler som är anslutna till den centrala anläggningen via ett gemensamt kommunikationsnät. Vid RFV förs flera centrala personregister. Hit hör bl.a. sjukförsäkrings-, pensions- och bidragsregistren. Till bidragsregistren räknas registren för allmänna barnbidrag, bidragsförskott och familjebidrag. Ett antal statistik- och forskningsregister samt administrativa register finns också. Förutom för administrationen behövs registren för samordning av ersättningar från andra myndigheter och försäkringsinrättningar. Det nuvarande ADB-systemet byggdes upp . har en utveckling av försäkringskassornas ADB-stöd varit aktuell. I sin anmälan till årets budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 6 s. 152 f) har statsrådet tagit upp frågan om ADB-stöd för försäk- ringsadministrationen. Han redovisar där att RFV på regeringens uppdrag haft att i samarbete med försäkringskassorna närmare utreda en modernisering av ADB-stödet. Enligt sin rapport konstaterar RFV att kassorna har behov av ett modernt lokalt ADB-stöd inom praktiskt taget samtliga försäkringsområden, dvs. utöver sjuk- och arbetsskadeersättningar även föräldrapenning, övriga dagersättningar, bidrag och pensioner. Statsrådet anförde därvid att det är av yttersta vikt att den enskildes integritet skyddas vid en modernisering av datorstödet. I syfte att utreda och lägga fram förslag om författningsreglering av personregister på socialförsäkringsområdet har utredningen om socialförsäkringsregisterlag (S. 1990:05) lämnat delbetänkandet (SOU 1991:9) Lokala sjukförsäkringsregister. Betänkandet har beretts inom Social- departementet och ett förslag till lag om sjukförsäkringsregister hos de allmänna försäkringskassorna är nu föremål för lagrådsremiss. Utredningen har enligt sina direktiv (Dir. 1990:59) i uppdrag att även utarbeta förslag till en författningsreglering vad gäller övriga personregister inom socialförsäkringsområdet. Enligt vad jag har erfarit kommer utredningen att lämna ett betänkande som innehåller förslag till en lag för en sådan reglering. Enligt vad jag har erfarit saknas tekniska förutsättningar att inom den tidsram som gäller för administrationsöverflyttningen inrätta lokala register hos försäkringskassorna. RFV har under hand framhållit att man redan inför administrationsöverflyttningen inte kan lösa registerhanteringen på annat sätt än genom ett rikstäckande ADB-system. Som jag ser saken talar starka skäl för att man i rådande läge löser registerfrågan på så sätt att regeringen genom förordning inrättar ett rikstäckande register som bör begränsas i tiden till dess frågan om det framtida ADB-stödet för bostadsregistret ytterligare kunnat övervägas. Vid den fortsatta uppbyggnaden av ADB-stödet bör försäkringskassornas övriga ADB-resurser utnyttjas. Ett ADB-register för bostadsbidragen bör med hänsyn till enskildas personliga integritet innehålla enbart uppgifter som är nödvändiga för handläggningen av ärenden om bostadsbidrag. Jag anser att sådana känsliga uppgifter som t.ex. arten av personers funktionshinder inte bör ingå i registret. Detta tillsammans med att starkare sekretesskydd kommer att gälla för uppgifter i ärenden om bostadsbidrag när administrationen överförts till kassorna jämte stränga krav på behörighet för att göra uppdatering och hämta information, bör enligt min mening kunna tillgodose skyddet för enskildas personliga intregritet enligt datalagen (1973:239). Jag finner det erforderligt att RFV och försäkringskassorna har terminalåtkomst till registret. RFV och försäkringskassorna bör med hänsyn till sina respektive verksamheter och behov av att förfoga över registret, kunna ges ett gemensamt registeransvar. Inhämtande av uppgifter från det centrala skatteregistret bör ske på ADB-medium. Jag avser att återkomma med förslag till att regeringen i en förordning meddelar närmare bestämmelser i enlighet med vad jag nu har anfört. I beredningen av förordningen kommer yttrande av DI att inhämtas. I likhet med vad remissinstanserna anfört anser jag att försäkringskassorna inte bör ha generell tillgång till kontrolluppgifter som utgör underlag för taxeringen. Min bedömning: Enligt min bedömning omfattas bostadsbidraget till barn- familjer av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemet för social trygghet på arbetstagare, självständigt förvärvsverksamma personer och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen och bostadsbidrag till hushåll utan barn av förordning (EEG) nr 1612/68 om förordningen om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. Båda dessa förordningar omfattas av avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES). bör vid lämpligt tillfälle söka utverka att anpassas så att bostadsbidraget till barnfamiljer un- dantas från det krav som i princip gäller enligt förordningen (EEG) nr 1408/71 att familjeförmåner skall lämnas även för familjemedlemmar som är bosatta utomlands. Utredarens bedömning: Bostadsbidraget är en kontantförmån enligt förordning (EES) nr 1408/71 men är knuten till utgifter för enbart ett boende i . Remissinstanserna: Utredningen om socialförsäkringen och EG har i likhet med BOAD ansett att bostadsbidraget * med den konstruktion förmånen har * omfattas av förordning (EES) nr 1408/71 och att den där hänförs till förmånsslaget familjeförmåner. Enligt ut- redningen är det emellertid endast bostadsbidraget till barnfamiljer som omfattas av förordning (EES) nr 1408/71, medan bostadsbidraget till hushåll utan barn omfattas uteslutande av förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. Föreningen kommunala Förmedlingsorgan har ansett att överföringen av administrationen till försäkringskassorna medför att bidragets bostadsanknytning inte blir lika tydlig och att det därför kan bli betraktat som en familjeförmån som omfattar även familjer boende i ett annat land inom EES-området. Skälen för min bedömning: Genom utsträcktes EG:s samordningsystem för social trygghet för personer som flyttar inom gemenskapen till att gälla inom det samlade EES-området. Samordningssystemet har inkorporerats med svensk lagstiftning genom lagen (1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet när personer flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Samordningssystemet innebär för bostadsbidragets vidkommande att det torde komma att omfattas av förordning (EES) nr 1408/71. Detta innebär i sin tur att förordningens särskilda bestämmelser om familjeförmåner * på grund av förordningens regler om tillämplig lagstiftning *ger en anställd eller egenföretagare eller arbetslös rätt till bostadsbidrag för sig och sin familj. Det har därvid inte någon betydelse om familjen är bosatt i en annan medlemsstat än där den anställde eller företagaren är verksam eller den arbetslöse har varit verksam. En förutsättning för att bidrag kan lämnas är dock att villkoren för bostadsbidrag i övrigt är uppfyllda. Jag delar den uppfattning som utredningen om socialförsäkringen och EG har angående att det endast är bostadsbidraget till barnfamiljer som omfattas av förordning (EES) nr 1408/71 medan bostadsbidrag till hushåll utan barn omfattas uteslutande av förordning (EES) nr 1612/68. Bestämmelserna om familjeförmåner i förordning (EES) nr 1408/71 är tvingande. Utredningen om socialförsäkringen och EG har hänvisat till att enligt förordningens artikel 73 medgetts undantag från skyldigheten att betala ut ett motsvarande bostadsbidrag för familjemedlemar bosatta i annat land. Utredningen har ansett det rimligt att undanta det svenska bostadsbidraget från utbetalning i annat land än på samma sätt som skett beträffande den franska bostadsförmånen. Detta kräver dock att gemensamma fattar beslut om ett sådant tillägg till . Bostadsbidraget är anpassat speciellt för en inkomst- och bostadskost- nadsprövning i . Enligt min mening skulle prövningen av bostadsbidrag till familjemedlemmer bosatta i annat land än inte praktiskt kunna genomföras utan att en särskild administration byggdes upp hos försäkringskassorna och att en särskild reglering infördes. Den svenska bostadsförmånen är inte lämpad för en sådan särreglering. Jag anser därför att bostadsbidraget vid de forsatta förhandlingarna kring liksom om medlemskap i bör undantas från kravet på att bidraget skall kunna betalas ut till familjemedlemmar bosatta i annat land. 8.1 Avskaffande av det särskilda bidraget för ensamstående Mitt förslag: Det särskilda bidraget till ensamstående föräldrar av- skaffas. Medlen som frigörs används till förbättringar av bostadsbidragen med särskild inriktning på ensamstående med barn. Skälen för mitt förslag: Det särskilda bidraget till ensamstående med barn infördes som en direkt ersättning för den särskilda skattereduktionen på som försvann med den stora skattereformen. Jag avser inte nu att föreslå regeringen att genomföra några genom- gripande förändringar av bidragsförskottssystemet på grundval av departementspromemorian Ensamförälderstöd (Ds 1992:53). Det förslag som fanns i promemorian att det provisoriska särskilda bidraget till ensamföräldrar skulle avvecklas i samband med att nya regler om bostadsbidrag skulle införas och att de frigjorda medlen skulle använts som en del av finansieringen för ett nytt ensamförälderstöd har fallit. Med hänsyn till de problem som aktualiseras i promemorian är en fortsatt beredning av frågorna om samhällets stöd till ensamföräldrarna alltjämt behövlig. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till dessa frågor. Det särskilda bidraget utgår med , vilket motsvarar . Bidraget är således litet och har sedan det infördes setts som ett provisorium.