prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I det kommande samarbetet börsystemskiftesmålet ha en framttädande plats. Kontektytoraa med parlament ochstetsförvaltning bör breddas, som insatser på lokal mvå börfortsatte. Samarbetet på kärasäkerhetsområdet cx:h mom miljösektom kommerfortsatt att prioriteras. Polenhar sedan demokratiseringsprocessen inleddes genomgått en mycket positiv utvecklmgvad gäller såväl politiska som ekonomiska reformer. Granden har lagts för enparlamenterisk demokrati som baseras på fungerande partibildningar cx:h friainttesseorganisationer. Ekonomiskt har nått en vändpunkt. För andra åreti rad uppnås tillväxt . brottas landet med problem, såsomstort budgetanderskott, hög mflation och besvärande skuldbörda. Omställningenav näringslivet har varit framgångsrUc, även om privatiseringen av störreföreteg bara påbörjats. Den utvärdering av samarbetet med som gjordesunder , i nära samråd med polska myndigheter, har bekräftat att denallmänna inrUctmngen av vårt samarbete varit riktig. inter sedan den 1juli 1993 samma ställning i östsamarbetet som övriga länder i vårt närområde.Samarbetet kommer att inriktes på offentiig förvaltning, företegande ochföretegsledning, bankadminisöation, miljö samt stöd till enskildaorganisationer. Konsultetioneraa med har bl.a. lett till att ett nyttsamrådsforam eteblerats, där övergripande samarbetsfrågor diskuteras. lämnade ett särskilt bidragtill bank-privatiseringsprogram. Det allt intensivare svenskaföretegssamarbetet med återspeglar landets gynnsamma ekonomiskautveckling. Med fem samriskföreteg är det ojämförligt störstesamarbetslandet for i Cenöal- och . Oenighetenmellan olika styrande organ cx;h konstitationella oklarheter kring kompetensfrågoma harförsenat och försvårat reformprocessen och letttill att det mteraationella finansiella stödet tUl landet bromsats upp. Framöver är det i förste hand inflationsbekämpningen som måste Konttoll överprisutvecklmgen utgör basen för framgångsrUca reformerpå en rad andra områden. Om de allmänna valen 1993skapar föratsättningar för en accelererad reformprocess, ökar möjlighetema för Rysslandatt tillgcxlogöra sig interaationellt stöd i olUca formen bör hållahög beredskap för att spela en roll i det multilaterala samarbetesom då kommer att få ökad tyngd. /95föratses bl.a. ett omfattende småföretegsprogram i 241 regi, ettprivatisermgs- (x:h omstraktareringsprogram samt ett marknadsorienteratutbildningsprogram, initierat av . 1993/94:100 svensktvidkommande är det angeläget att insatserna även kommer den BUaga 4 del avRyssland till gcxlo som innefattes i närområde. har det tekniska samarbetet medRyssland intensifierats. Det manifesterades bl.a. i den svensk-ryskadeklarationen vid stetsministems besök i . I syfteatt vidga samarbetet och göra det mera långsUaigt initierade regeringen ibörjan av året, i samverkan med biståndsmyndighetema, ett särskilt program, somavspeglade vilja att förstärka samarbetet med nordväsöa Ryssland.Innehållet utgörs av söategiska insatser för att främja samhällsomdaningen. Deavser den offentliga sektom, regionalt eller cenöalt, utbildningsinstitationemaoch näringslivet. På regeringens mitiativ bereder Beredningen förintemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) ett särskiltomskolningsprogram i och Kalmingrad for ryska oflicerare somlämnar aktiv tjänst. Samarbetet med den ryska delen av den euroarktiskaBarentsregionen (Storkalotten) innefatter bl.a. utbildningsmsatser i BITS ochStyrelsens för intemationellt närmgslivsbistånd () regi. Enbetydelsefull roll spelar , där i Norrbottentilldelats en operativ roll. Närområdesprincipen innebär en koncenöation avmsatseraa till nordväsöa men msatser i andra områden förekommer också.Det gäller t.ex. utfästelsen om stöd till ett mtemationellt finansieratkämforskarcenter i samt den kunskapsöverförmg till landets centtalaadministtation som adminisöeras bl.a. av . Sverigessamarbete med övriga cenöal- och östeuropeiska länder kanaliseras, som tidigarenämnts, huvudsakligen via multilaterala organ. samarbete har formen avdels tekmskt bistånd, dels av mtemationellt samordnat finansiellt stöd.Flertelet cenöaleuropeiska länder har varit mottegare. ReforminrUctedeOSS-steter föratses i stigande utsöäckning bli delaktiga av det multilateralasamarbetet. Ensteka bUaterala insatser utanför närområdetgenomförs i varierande omfattning av alla de svenska samarbetsorganen. Medtenke på att några av stetema utenför närområdet från olUca aspekter har möesseför svenskt vidkommande, kan även fortsättningsvis ett antel bilateralaåteganden komma att aktaaliseras dän Beredningoch samordning av det stetiigt finansierade östsamarbetet har skett inom UttUcesdepartementet, förettädesvis i Östeuropa- sekreteriatet (ÖSEK). I ansluttiing till regermgsskiftet förändradesi vissa delar den orgamsatoriska strakturen för östsamarbetet. Budgetenoch de regermgsbeslut som i övrigt krävs bereds mom UD av UD bereder däremotnormalt inte enskilda projekt, annat än då Prop. 1993/94:100 medel som stårtill regermgens disposition tes i anspråk. ÖSEK är mte Bilaga 4 heller någon verkställande instens. En stor del av det bUaterala samarbetet harhittills kanaliserats genom fyra myndigheter - BITS, , SI och SIDA. Det svenska östsamarbetet har pågått . Såväl inrUctamgen som orgamsationen av samarbetet haralltsedan sterten fortiöpande anpassats tUl den mycket snabba utvecklingen imottegarländema, lUcsom till de allmänna erfarenheter som gjorts. Som ett led i denna kontinuerliga anpassningtillsatte regeringen en utrednmg' rörande östsamarbetets inrUctningoch samordnmg. I sitt förslag InrUctning och samordning avSveriges samarbete med Cenöal- cx:h (Ds 1993:79) har uttedarenredovisat överväganden om bl.a. orgaiusatoriska frågor rörande östsamarbetet.Hans huvudförslag i den delen är att en Berednmg för östsamarbete (BÖS), medställning av kommitté, inrättes. Beredningens cenöala uppgift är, enligtförslaget, att verka för samordning av de svenska insatserna i östsamarbetet. Uttedaren presenterar även ett altemativ sominnebär att lägga ansvaret för östbiståndet med sedvanlig ledning på någon avbiståndsmyndighetema, t.ex. Ett öedje altemativ som redovisas är attnuvarande ordning, med ÖSEK som samordnande, bibehålles. Uöedarens förslag har remissbehandlats. Några avremissinstensema framhåller att den nuvarande organisationen för östsamarbetetvarit verksam alltför för att man skall kunna göra några säkrabedömningar av vilka insatser som behövs för att förstärka organisationen.Flertelet av dem som ytaat sig understryker emellertid att det är angeläget attförbätaa samordnmgen i östsamarbetet. I frågan hur dette organisatoriskt skallske är meningama delade. Regeringens avsikt är att genomföra sådanaförändringar att en bätae samordning kan uppnås. Regeringen avser vid ettsenare tUlfälle återkomma till rUcsdagen med en redovisning. Regeringenhar i sitt förslag tUl medelsdisposition för /95 utgått från attett fortsatt samarbete skall äga ram även efter . Mot bakgrandav behovet av fortsatt stöd tiU reformprocessen i Centt-al- och ,avser regeringen att mför /96 återkomma tUl rUcsdagen medförslag om ett nytt samarbetsprogram, efter det nuvarande öeårsprogrammetsavslutende. Erferenheteraa tyder på att en tteårspericxl är en runligplaneringstid. Den ger de verkställande organen möjlighet att arbetekontmuerligt med vissa projekt, som föratsätter utfästelser for iteget. innebär en tteårspericxl att rUcsdag och regermg inte bindsupp vid alltför långsUaiga åteganden. De gjorda msatseraa kommer attutvärderas mför regeringens förslag om ett fortsatt program frånoch med /96. Utformningen av cx;h innehållet i kommandesamarbetsprogram kommer att bli föremål för 'Utredare departementsrådet . 17 1993/94. Då kommer man även att beakte vad ett svenskt Prop.1993/94:100 inttäde i Europeiska unionen, med dess omfattande östsamarbete,kan Bilaga 4 komma att innebära för det svenska samarbetet. 1993/94 1994/95 Anslaget G 1. Beredningen för intemationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 200 000 000 233 000 000 -(-33 000 000 utveckling (SIDA) 45 000000 47000000 -1-2000000 () 30000 000 50 000 000 -1-20 000 000 4.SwedfimdIntemational AB 50 000 000 25 000 000 - 25 000 000 5.Svenskainstitatet (SI) 35 000 000' 45 000 000 -I-10 000 000 25 000 000 30 000 000 4-5 000 000 investeringsprogrammet (BIP) 50 000 000 50 000 000 O 8.Övrigtmultilateralt stöd 90 000 000 105 000 000 4-15 000 000 9.Tillregeringens disposition 55 999 000 76 499 000 -f 20 500 000 Suveränitetsstöd 50 000 000 60 000 000 -t-10 000 000 i 10 000 000 35000 000 -1-25 000 000 Summa kr 640 999 000 756 499 000 -t-115 500 000 Anslaget G 2. 1 000 1 000 O Anslaget G 3. 230 000 000 240 000000 H-10 000 000 Summa kr 871 000 000 996 500 000 -I-125 500 000 ' exkl. för i (seanslagpost 11). De enskilda anslagspostemas belopp utgör endast ettberäkningsunderlag varför en justering av beloppen mellan postema kan blinödvändig. Den huvudsakliga fördelningen avses d(x;k bli den som anges itobellen. Samarbete med ländema i Prop. 1992/93 Utgift 626 009 756 Reservation 468 990 244 ''a 4 1993/94 Anslag 640 999 000 1994/95 Förslag 756 499 000'' 'Frän anslaget har avräknats för administration av samarbetet.Medlen redovisas under anslaget A 1. Anslagsbeloppenhar varierat beroende på att littera G. numera omfattar tre anslag mot tidigaretvå samt att kompensation för det s.k. "baltguldet" utbetalades1992/93 genom förskottering från anslaget /94. Detta medför attbudgetförslaget /95 visar en ökning med ca jämförtmed /94. Totalt uppgår programmet för Central- och Östeuropatill . Underdette anslag finns medel anvisade för samarbete med Cenöal- och ,huvudsakligen i form av tekniskt bistånd inom de områden som anges i deövergripande målsättningama. Över anslaget finansieras sålunda bl.a.expertinsatser och rådgivning inom olUca samhällsområden, projekt inommiljöområdet, stöd till närmgslivsutvecklmg, utbildning, kultar och forskning.Särskilda anslagsposter finns för det baltiska investeringsprogrammet,multilateralt stöd, suveränitetsstöd, samarbete inom kämsäkerhets- ochsttålskyddsområdena och för i . Vidare finns medel tillregeringens disposition. Bilateralt bedrivs samarbetet genom svenskacenttala, regionala och lokala myndigheter, institationer, organisationer ochföreteg. Multilateralt samarbete kanaliseras via nordiska, europeiska ochinteraationella institationer och organ. Inom ramen för det multilateralasamarbetet ges även finansiellt stöd till de central- cx;h östeuropeiskaländeraa. Kunskapsförmedlmgoch kompetensutvecklmg inom vitela samhällssektorer i syfte att konsoliderasystemskiftet utgör cx;kså fortsättningsvis huvudsyftet med stödet tillländeraa i . Genom en rad insatser som genomförtshittills har granden lagts för ett stebilare och mer omfattende samarbete iframtiden. kan man skönja behovet av en viss förändring avinrUctamgen av samarbetet. Samarbetsländema har numera själva bätae möjligheteratt koordinera och prioritera sina behov. I stället för korte enstekakonsultinsatser bör därför förettäde ges för mer långsiktiga projekt.Systemskiftesmålet bör ha en framöädande plats i samarbetet. Det samarbete med Cenöal- och som bedrivsav Beredningen för interaationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) avserkunskapsöverförmg för att stödja den politiska och ekonomiska reformprocessen samt åtgärder för att förbätaa miljön, särskilt i /94 disponerar BITS 200 miljoner kronon I sm Prop. 1993/94:100anslagsframställnmg för /95 anger BITS att bredden på Bilaga 4samarbetet föratses bestå. BITS föreslår en höjning med 100 miljoner kronortill 300 miljoner kronon Behovet av msatser i de baltiska ländema föratses ökaytterligare i tekt med att reformpolitUcen förstärks och näringspolitUc ochinvesteringsprogram ter form. BITS föratser även ett fortsatt omfattandesamarbete med och en ökning av medelsbehovet för verksamhet i nordvästraRyssland. Det är av betydelse för samarbetet och fördelningenav resurseraa att msatsemas effekter utvärderas. BITS har på ett metodiskt sättföljt upp projekten. En särskild utvärdering har bland annat genomförts vadbettäffar det s.k. fördjupade vänortssamarbetet som ger ett betydelsefulltunderlag för ställningstegande beträffande den fortsatte verksamheten. Ävenlänsstyrelsemas samarbete som kommit igång med våragrannländer torde behöva närmare belysas. Stetens lantmäteriverk och förfestighetsdate (CFD) har med finansiermg från BITS igångsatt flera stödinsatseri främst de baltiska steterna och . Sammanlagda msatser på dette områdeuppgår till ca 15 miljoner kronon På grand av msatsområdets bedömdalångsiktighet har de två förstaämnda verken i en gemensam skrivelse tillregeringen föreslagit en övergång till målstyrt mstitationellt samarbete inomsärskilda programramar för msatser i nordväsöa och de baltiskastetema. Tillgång till grandläggande geografisk informationliksom av system för ordnad redovisning av gällande fastighetsindelning,festighetsägande och till fastigheter anknutaa rättigheter är av väsentiigbetydelse för reformprocessen i ländema i Cenöal- och . Det svenska stödettill uppbyggnaden av väl tangerande markförvaltaingssystem bör fortsatt ges högprioritet i det bilaterala samarbetet i nämnda länder. Den av Lantmäteriverketoch CFD aktaaliserade frågan om långsUaighet i planeringen av de svenskamsatseraa kan härigenom tiUgcxloses uten inrättende av särskilda programramar. I anslagsframstellningen föreslår BITS att medelför påfyllnad av konsultfondema i och tUlförs via de av BITSdisponerade anslagsmedlen. BITS har i en särskild skrivelse redovisat föratsättningamaför kreditfinansiering i samarbete med de multilateralafinansiermgsmstitationema, i förste hand i anslutning till planerade sektorslåntill länder i närområde. BITS föreslår att en särskild fecUitet förkreditgivmng till miljö- och mfrastraktarprojekt i vårt närområde imättas. Denföreslagna kreditfaciliteten skall i förste hand användas för samfinansieringmed de multilaterala finansierings-mstitationeraa, men ett visst utrymme förbilateral kreditgivning anser BITS också bör finnas. Enligt BITS förslag skallkrediteraa vid samfinansiering vara obundna och en uppmjukning avräntevillkoren kunna övervägas. Eftersom en ny kreditfacilitet föratsätter ettlångsiktigt åtegande bör stellning i denna fråga tes mför beslut om ett fortsatt samarbetsprogram. Redan under innevarande budgetår bör dock en försöksverksamhet kunna 246 inledasmom den ram för garantier för finansiellt stöd som medgav för budgetåret1993/94. Denna försöksverksamhet bör kunna Prop. 1993/94:100 fortsatte under /95. Regeringen anser att BITS för /95bör få disponera , men utgår från att vissainsatser för vUka ytterligare medel hittUls beslutets av regeringen ifortsättningen ryms mom ramen för de medel som anvisas BITS. Regeringen harställt sig positiv till BITS önskemål om ökade administtativa resurser for attmöjliggöra en mer effektiv handläggning, och har därför redan för innevarandebudgetår medgivit en ökning med 1,9 miljoner kronon Av de anslagna medlen fårdärmed 4,2 mUjoner kronor användas för administtativa ändamål. Styrelsenför mteraationell utvecklmg (SIDA) har till uppgift att ge stöd till ländema iCenöal- och genom svenska folkrörelser (x;h enskilda organisationer.Huvuddelen av bidragen har gått till organisationsuppbyggnad och utbildning.Under 1992/93 inkom 175 ansökningar till ett belopp av närmare 123 miljonerkronon 89 ansökningar beviljades till ett belopp av 45 mUjoner kronon SIDAanger i sin anslagsframställning att drygt en öedjedel av de anslagna medlen,sedan samarbetet inleddes /91, har gått till de baltiskaländeraa. Två tredjedelar har kommit , , , , Slovakienoch Ungem till del. För /93 har dock en förskjutning ägt ram sominnebär att hälften av stödet gått till de baltiska länderna. I den utvärdermg av bidragen till enskildaorganisationers samarbete med som har utförts underinnevarande år konsteteras att det samarbete som svenska enskildaorganisationer bedriver med Cenöal- och och som till en delfinansieras med SIDA-bidrag fungerar tillfredsställande. Den svenskaallmänheten har visat ett stort engagemang och mttesse för att hjälpa länderaai regionen. Betydelsen av en direkt kontekt mellan befolkningen i tx:hi samarbetsländema har sterkt betonats av stetsmaktema. Uttedaren föreslår enrad åtgärder för att ytteriigare effektivisera och förbätaa biståndet genomenskilda orgamsationer. Uttedaren konsteterar att det är svårt attmate stödets effektivitet eftersom msatseraa ofte utgörs av punktinsatser medosäkra långsUaiga effekten Det finns enligt uttedaren skäl att prioriteraprojekt som är av mer långsUctig karaktän Vad gäller frågan om stöd till politiska partieranser regeringen att svenskt stetligt bistånd ej bör ges till partier i andraländer. Däremot är det natariigt att bistånd syftande till en demokratisksamhällsutveckling och ökad respekt för grandläggande fri- cx;h rättigheterofte även kan kanaliseras via politiskt orienterade orgamsationer och stödjaprojekt och verksamheter som kan ligga de politiska partiema nära. Regermgenhar uppdragit åt en uttedare att behandla frågan om bistånd kanaliseratgenom organ med anknytning till politiska partien Uttedningens förslag i övrigt och de remissvar sominkommit övervägs i . friför /95 hemställer SIDA om 55miljoner kronon Prop. 1993/94:100 Regermgen föreslår mot bakgrand avovanstående att SIDA bör få Bilaga 4 disponera /95. Svensktnärmgsliv har värdefulla erfarenheter att bidra med i den pågåendestraktaromvandlingen i . Styrelsen för mtemationelltnärmgslivsbistånd () har till uppgift att främja och direkt medverkatill utvecklmgen av näringslivet i denna region. Den ekonomiska infrastraktarenär fortfarande svag i flertelet länden hämmar såväl produktion sommteraationell handel, vilka är nödvändiga föratsättnmgar för ekonontisktUlväxt, social utvecklmg och politisk stebilitet. Av myndighetens mstraktion framgår att isamverkan med särskilt skall bidra till utvecklmgenav bärkraftiga företeg i mottegarländeraa genom riskkapitelsatsningar och,främst i samarbete med svenskt närmgsliv, bidra tUl att gyimsammaföratsättningar skapas för investeringar och företegande i mottegarländema ochgenom kunskapsöverföring till närmgsliv och närmgslivsorganisationer främjamottegarländeraas handel, samt svara för mformation och rådgivning omavsättningsmöjligheter på den svenska marknaden. /93 var detförste år under vilket bedrev näringslivsfrämjande verksamhet iCentral- och . har verksamheten koncentterats till att byggaupp ett fungerande kontektaät mom närmgslivet i mottegarländema. Satsningen påföreteg inom den private sektom och deras organisationer kommer enligtSWEDECORP:s anslagsframställnmg att fortsatte och fördjupas, framför allt vadbettäffar praktisk rådgivning till små och medelstora företeg. För /94 disponerar 30miljoner kronor för ändamålet. Regermgen anser att för budgetåret1994/95 bör få disponera 50 mUjoner kronor för närmgslivsfrämjande verksamhet,varav 1,3 mUjoner kronor för administtativa ändamål. Investermgsbehoven i Centtal- (x;h ärstora. anger i skrivelse till regeringen att den högaefterfrågan på Swedftmds samverkan i Central- cx:h kan komma attmedföra kapitelbrist och därmed begränsning av Swedftmds verksamhet i regionenredan under /95, särskilt med beaktende av att insatsema ärlångsUaiga och avkastmng på redan gjorda aktiekapitel satsnmgar i form avutdelningar och reavinster ligger ett antel år fram i tiden. har i kapitel kunnat disponera140 för investermgar i ländema i Centtal- och . Av dessa har ca konttakterats. Ett utrymme på ca återstår därmed fram till . Fram tUl samma tidpunkt beräknas göra nya projektåteganden till ett värde av 75-130 miljoner kronon anger att det förefeUer rimligt att bolaget 248 tillförs40 mUjoner kronor för /95, vUket skulle innebära Prop.1993/94:100 att den högre åtegandesiffran täcks in. Regeringen instämmer iBUaga 4 Swedfiinds bedömning att investermgsbehoven i ärstora och motiverar en kapitelökning. Det är regeringens bedömning att 25miljoner kronor är tillfyllest for att klara Swedftmds åteganden för kommandebudgetår. För tiden därefter kan inom ramen för ett fortsatt samarbetsprogramför ytterligare kapiteltUlskott till bli aktaellt. Stödtill utbildning, forskning, kultur, m.m. Svenskainstitatet (SI) har till uppgift att främja intemationella kontektergenom utbyte inom utbildning och forskning, samt genom kultar- ocherfarenhetsutbyte. SI:s samarbetsprogram på den högre utbUdningens ochforskningens område, i form av kurser, konferenser cx:h personutbyte, är vUaigabidrag till kunskapsuppbyggnaden inom de prioriterade områdena demokratisermg,marknadsekonomi cx;h miljö. Behoven av samarbete på kultarområdet är storaefter alla år av isolering. Därför är stöd till bevarandet av kultar cx;hkultarinstitationer i angeläget, lUcsom satsningen påsvenskundervisning i de baltiska ländema. En särskild satsning påspråkundervisning tiU de baltiska ländemas rysktelande befolknmg kan förväntesbli aktaell. Även den ryska kultaren i dessa länder bör stödjas. Av de som SI disponerar underinnevarande budgetår har avsatts för stöd till upprättendeav en handelshögskola i . För samarbetsprojekt på kultarområdet harreserverats , varav för satsningar mom detkultarella Ars Baltica. Resterande användstill expertatbyten och kurser, informationsmaterial på ryska och baltiskaspråk, stipendier för smdier på umversitet eller högskola i , gemensammahögskoleprojekt med ländema i Cenöal- tx;h samt svenskundervisning. SI meddelar i sin anslagsframställning /95 att behovet av cx;h efterfrågan på insatser i Central- ochÖsteuropa inom SI:s olUca verksamhetsprogram har ökat kraftigt. Regeringen beräknar medelsbehovet för dessa ändamåltill 45 nuljoner kronor, vUket i praktUcen innebär en höjnmg med 10 miljonerkronor eftersom innevarande års anslag innefetter särskilda medel som äravsedda för i . För administtativa ändamål kan 1,3miljoner kronor disponeras. Under innevarande budgetår har regermgen inom ramen för östsamarbetsprogrammetanvisat för insatser på kärnsäkerhetens ochsttålskyddets område genom Stetens kämkrafts- mspektion(SKI) och Stetens sttålskyddsinstitat (SSI). åteganden gjorts om ettexttaordinärt bidrag om tUl SKI för att stödjauppbyggnad av konttollsystem av kämämne (höganrUcat Prop. uran och plutonium) i OSSoch de baltiska ländema. Regeringen anser BUaga 4 det angeläget att även förnäste budgetår kunna anvisa förinsatser på sttålskyddets och kämsäkerhetens område i Central- och , varav 5 mUjoner kronor är avsedda för att stödja uppbyggnaden avkonttollsystem av käraämne i OSS och de baltiska Framväxtenav livskraftiga små och medelstora företeg är en grandläggande föratsättningför att övergången till marknadsekonomi i de baltiska ländema skall lyckas. VidNordiska mmisterrådets möte fattades beslut om ett baltisktinvestermgsprogram om ca 100 miljoner ECU (motsvarande ca )över öe år för tekniskt och finansiellt stöd tUl små och medelstora företeg. Programmet genomförs av Nordiska investeringsbanken.Nordiska projektfonden cx;h Europeiska . För mnevarandebudgetår, som är det andra verksamhetsåret, har regeringen avdelat 50 miljonerkronon Att eteblera finansiell verksamhet i ett relativttidigt skede av omvandlmgsprocessen är förenat med betydande komplUcationer avlegal, mstitationell cx;h admimsöativ karaktän Det baltiska investeringsprogrammetlöper emellertid planenligt i Estiand och . I Liteuen har det ännu intevarit möjligt att upprätta en nationell investeringsbank. Etebleringen av ensådan väntes kunna ske . Programmet löper till cx:hkommer därefter att utvärderas. Det baltiska mvestermgsprogrammet harföratsättningar att bli ett betydelsefullt stöd för små och medelstora företegi de baltiska länderna. I enlighet med de tidigare utfästelsema kommer 50miljoner kronor att avsättas för det svenska bidraget under programmets öedjeverksamhetsår. Multilateralaorgan som (), Europeiska utvecklmgsbanken (),Intemationella valutefonden (IMF), , FN och dess feckorgan.