prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Efter hand tar PRVockså över ansvaret för registteringen av handelsbolag och ekonomiska föreningarfrån länsstyrelsema (prop. 1992/93, bet. 1992/93:LU10, rskr. 1992/93:75). Dennaöverföring skaU vara fuUt genomförd . PRVregistterar även kommunala vapen och utgivare av periodisk skrift samt tar emotanmälningar om vem som utsetts tiU utgivare av vissa radioprogram itrådsändningar m.m. PRV är inter-nationeU myndighet enUgt den intemationeUakonventionen om patentsamarbete. Utom myndighetsuppgifter utför PRV uppdragstjänsterinom sitt verksamhetsområde, t.ex. kartiäggande undersökningar bettäffandepatent, patentinnehav, vammärken och mönster samt därmed sammanhängandeutvecklingstendenser. Det övergripande målet för PRV:s verksamhet är atterbjuda en ändamålsenUg och kvaUtativt högtstående service i unmaferialrättsUgaoch associationsrättsUga frågor. PRV:s verksamhet är avgiftsfinansierad och skaU medundantag av namnverksamheten ge ftiU kostaadstäckning. Avgiftema är dämtöverberäknade så att patent- och vammärkesavdelningamas verksamheter skaU ge ettöverskott, som motsvarar kostaaden för Patentbesvärsrättens verksamhet. Dettaöverskott minskat med underskottet i namnverksamheten redovisas påstatsbudgetens inkomstsida under inkomstateln 2529 Avgifter vid Patent- ochregistteringsverket. Ism årsredovisning för /93 har PRV med sma verksamhetsgrenar sommdelningsgmnd redovisat följande bettäffande de fyra produktionsavdeUungamasverksamhetsmål och verksamhetsutveckling. Patentavdelningen erbjuder näringsUvet enändamålsenUg, konkurrens kraftig och kvaUtativt högtstående service i patentfrågor. Antalet m- kommande nationeUa patenfärenden har stadigt minskat sedan Europeiska patentverket började sin verksamhet , medan de intemationeUa ökat . skedde dock en vändning be träffande nationeUa patenfärenden. Ökningen håUer i sig även . Arbetsproduktiviteten uttryckt som antalet expedierade ärenden per personår har varierat något . Kostaadspro- duktiviteten har visat en långsam men stadig förbättring. Varumårkesavdelningen utför, utgående från kundemaskrav på snabb Prop. 1993/94:1(X) handläggning och hög kvaUtet, tjänsterbeträffande vammärken, mönster Bil. 13 och namn. Antalet oavgjorda nyavammärkesansökningar har minskat tUl följd av särskUda arbetsmsatser. Antaletavgjorda vammärkesärenden per personår har ökat ftin 195 för /90tiU 349 /93. Även kostaadsproduktiviteten har förbätttats kraftigtunder om än med en utplåning . Verksamhetemavad gäUer mönster och namn har i jämförelse inte undergått samma förändringar. Uppdragsavdelningen erbjuder näringsUv och övrigainttessenter en heltäckande informations- och konsultservice mom detimmaterialrättsUga området, särskUt inom patent-, vammärkes- ochmönsterområdena. Det industrieUa rättsskyddet som strategisk resurs hardiskuterats UvUgare än tidigare inom näringsUvet. Detta har tiUsammans med denrådande lågkonjunktaren medfört ett ökat inttesse för verksamheten. Nyakundkategorier har tillkommit och efterfrågan på avdeUiingens tjänster harökat. Bokigsavdelningen utför tjänster inom sittverksamhetsområde - registtering av företag, ekonomiska föreningar m.m. -utifrån kundemas berättigade krav på och önskemål om snabbhet och kvaUtet. Medundantag av semesterperioden har målet om i genomsnitt högst två veckorshandläggningstid kunnat uppnås för bolagsärenden. Totalt har antaletregistteringsärenden ökat från föregående år, men antalet nybUdnings-ärendenhar minskat med . Den började en överföring län förlän av länsstyrelsemas handels- och föreningsregister tiU bolagsavdelningen.Avdebiingen har inte uppnått taU kostnadstäckning. Orsaken är delslägre intäkter tiU följd av minskad efterfrågan på registteringsbevis, delssärskUcfe kostaader för uppbyggnaden av handels- och föreningsregisttet. RRV:srevisionsberättelse för PRV innehåUer inga invändningar. I sin enkla anslagsframställning för budgetåret1994/95 föreslår PRV att verksamhetens inriktning skaU vara oförändrad jämförtmed innevarande år. Den största förväntade förändringen iverksamhetsvolymen redovisar PRV för bolagsavdelningen. Övertagandet avlänsstyrelsemas handels-och föreningsregister fortsätter och skaU således varaslutfört före utgången av . Vidare finns beslut (prop. 1993/94:43, bet.1993/94:LU7, rskr. 1993/94:54) om att PRV från tingsrättema skaU övertaansvaret för vissa likvidationsbeslut enligt 13 kap. 4 § aktiebolagslagen(1975:1385). Denna ändring skaU gäUa fr.o.m. den . SlutUgen väntasden av aktiebolagskommiftén föreslagna höjningen av det fegsta aktiekapitaletför aktiebolag från tiU ttäda i kraft den ,vUket skuUe resultera i en stor mängd ärenden. PRV framhåUer den ökande strategiska betydelsen avpatent och patentskydd. För att sprida kunskap om dessa förhåUanden har PRV i samarbete med låtit genomföra en vetenskapUg undersökning, där man bl.a. jämför svenska och japanska företag och deras patentverksamhet. Resultatet visar bl.a. att svenska företags patentering har en svag tiUväxt i intemationeU jämförelse. Mot denna bakgmnd avser PRV att genomföra en kampanj bettäffande 49 patentensstrategiska betydelse med svenska industriföretag och deras 4 1993/94. 1 saml Nr 100 Bilaga 13 ledningar som målgmpp. Försin totala verksamhet redovisar PRV följande resultatöversUrt. 1993/94:100 BU. Vid slutet av /93 var PRV:sverkskapital mot 31 680 CX)året innan. De övergripandemål som gäUer för PRV:s verksamhet för perioden /93 - 1994/95 bör Uggafest. Regeringen har beslutat att de övergripande mål ochverksamhetsmål som gäUt för perioden /93 - 1994/95 skaU utsttäckas tiU attomfatta även /96. PRV:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan inriktning att deuppsatta målen kan nås. De mått på arbets- och kostnadsproduktivitet som PRVanvänder har gett en god utgångspunkt i arbefet mot ökad effektivitet ochförbätaad kvaUtet. Trots det negativa ekonomiska resulfatet under budgetåret1992/93 har PRV en sund ekonomi. Anslagsårets beräknade positiva resultat, sombygger på att aktiebolagskommitténs förslag ttäder i kraft den ,förstärker ytterUgare denna bUd. Regeringen konstaterar att RRV inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen avseende PRV. Regeringen delar PRV:s bedömning bettäffande denökande strategiska betydelsen av patent och noterar med tiUfredsstäUelse deåtgärder som PRV vidtar för att aktivera den svenslca industrin på dettaområde. Prop.1993/94:100 Slutsatser BU. Sammantagetinnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fest i 1992 årsbudgetproposition bör gäUa även för budgetåren 1994/95 och 1995/96 med deändringar och tiUägg som kan följa av utökade uppgifter för PRV. tiUPatent- och registreringsverket för /95 anvisar ett ansfeg på . 1992/93 Utgift 9 791 342 1993/94Ansfeg 10 300 000 1994/95 Försfeg 10 610 000 Patentbesvärsrätten (PBR) är en fiiståendeförvaltningsdomstol. Verksamheten regleras genom lagen (1977:729) omPatentbesvärsrätten. Det övergripande målet för PBR är att pröva överklagandenav beslut meddelade av enUgt vad som föreskrivsi patentfegen (1967:837) eUer med stöd därav utfärdade bestämmelser samt imönsterskyddslagen (1970:485), vammärkeslagen (1960:644), namnlagen (1982:670)och lagen (1991:1559) med föreskrifter pä tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgmndlagens områden. Som verksamhetsmål gäUer att överkfegandeni patenfärenden skaU avgöras inom en genomsnittUg handläggningstid på 1,5 åroch att övriga överklagnings-ärenden skaU avgöras i sådan omfattning attantalet oavgjorda mål inte ökar. I ett betänkande (Ds 1993:34) frånJustitiedepartementet om specialdomstolama föreslås bl.a. att PBRskaU upphöra som frisfående förvaltningsdomstol den I juU 1995 och att dessuppgifter skaU föras över tiU Länsrätten i Stockhohn. Frågan bereds inom regeringskansUet. Isin årsredovisning för /93 noterar PBR att verksamhetsmålen iden fördjupade anslagsframställningen är oförändrade. Förpatentmålen anger PBR rimUga behandUngstider, rättssäkerhet och samklang medintemationeU praxis som de vUctigaste delfrågoma i detta sammanhang. Antalet patentinål har mmskat under en lång följdav år, främst tiU följd av att tiUttädde den europeiskapatendconventionen. PBR redovisar en negativ produktivitetsutveckling underredovisningsåret, vilken förklaras av dels en underbemanning vad gäUertekniska ledamöter, dels att PBR varit ovanUgt hårt belastad somremiss-mstans i fegstiftningsfrågor. Övrigabesvärsmål består tiU av vammärkesmål. För hefe målgmppen har antaletinkommande mål mer än fördubblats /90. Trots väsentiigtölcad produktion har antalet oavgjorda mål inom detta område ökat. Samtidigthar emeUertid såväl arbets- som kostnadsproduktiviteten också ökat. RRV:srevisionsberättelse för PBR mnehåUer mga mvändningar. Isin enkla anslagsframställning redovisar PBR att medelbehandUngs-tiden förpatentmål beräknas bU för /94 och /95. Påövriga onuåden räknar PBR med Uten ökning av antalet oavslutade mål under1993/94, varefter antalet bedöms minska /95. Medelbehandlingstidenför dessa mål väntas då ha minskat tiU stiax . Vidsin planering har PBR utgått från att dess verksamhet skaU fortgå i oförändradform även efter den I juU 1995. Om det beslutas att PBR skaU upphöra somfristående föivaltningsdomstol bedömer dock PBR att därtiU hörande frågor omplanering m.m. måste prioriteras i PBR:s arbete under /95. Prop.1993/94:100 BU. Det har intefunnits skäl att förändra de övergripande mål som gäUer för tteårsperioden1992/93 - 1994/95. PBR:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs på sådant sätt att de uppsattamålen bör kunna nås under anslagsåret. Genom de använda effektivitefsmåtten bördet vara möjUgt att utiäsa resultatet av åtgärder, som syftar tiUrationaUsering £iv verksamheten. Fortsatta svängningar, som kan mttäffa itUlsttömningen av ärenden, stäUer dock särskUda krav på förmåga tiU anpassningoch omfördelning av resurser. Regeringen konstaterar att RRV inte haft någrainvändningar i sin revisionsberättelse för PBR. Sammantagetinnebär bedömningen att de riktlinjer som lades fest i 1992 årsbudgetproposition bör gäUa även för /95. Regeringen beräknar anslaget efter pris- ochlöneonttäkning, tiU . tiUPatentbesvärsrätten för /95 anvisar ett ramansfeg på 10 610 000kr. 1992/93 Utgift 43 356 000 1993/94 Ansfeg 39 328 000 1994/95 Förslag 33 964 000 Från anslaget utgår bidrag tiU standardiseringenför att med i (SIS) som centtalorgantiUsammans med nio feckorgan verka för svensk standardisering nationeUt,europeiskt och globalt. De övergripande målen för bidraget är att standardiseringsverksamhetenskaU bidra tiU att öppna marknader, höja produktiviteten och konkurrenskraftenhos svenskt näringsUv samt bidra till att statens specifika ansvar när detgäUer medborgamas skydd för Uv, hälsa, mUjö och egendom tiUgcxloses. SIS skaU som centtalorgan verka för att den svenskastandardiseringsorganisationen utvecklas så att den utgör en kompetent,flexibel och rationeU resurs för deltagande i framför aUt globalt ocheuropeiskt standardiseringsarbete. SIShar ansökt om bidrag med . Medelsbehovet har beräknats med hänsyntiU att bidraget utgör av samtUga inttessen-ters budgeterade kontantbidragtiU SIS och feckorganen för /95. Detta innebär 43,3 mUjonerkronor mklusive en justeringspost beroende på skillnad meUan budgeterat ochfaktiskt inttessenfbidrag avseende /93. Dämtöver har SIS begärt6 mUjoner kronor för standardiseringsprojekt avseende säkerhet, infrastmktar,arbetsmUjö, konsumentprodukter och mUjö samt aUmänt gmndläggandestandardiseringsuppgifter av stor betydelse för hela samhäUet. SIS har redovisat olika åtgärder för att bidra tUIen ändamålsenUg prioritering av arbetet med de standarder som anknyter fiU EG-dttekttv och där EG och EFTA lämnat paraUeUa uppdrag tiU de europeiska 53 standardiseringsorganen.Vidare har SIS i redovisningen av svenska aktörers kompefens, deras möjUghetatt ta ansvar för sekretariat samt möjUghetematiU aUsidigt deltagande pekat på att svenska aktörers Prop. 1993/94:1(X) kompefensväl kan mäta sig med kompetensen hos delegater från andra BU. länder.De svenslca representantema håUer hög nivå vad gäUer tekmsk kompetens,språkkunskaper och förhandlingsvana i en jämförelse med Vidarekonstateras att svenska myndigheter hittiUs prioriterat sina resursertiU egna personal- och resekostaader och inte tiJl administtativa kostaaderför sekretariatsåtagande. anses ge en sttategiskfördel i intemationeUt standardiseringsarbete. pekar på att vissa nyainttessenter har vUjan att delta men saknar den ekonomiska förmågan attdelto fiiUt ut. Förnärvarande beräknas anslaget enligt principen av vad näringsUvet,kommuner, landsting, affärsverk och staUiga myndigheter med uppdragsfinansieradverksamhet beräknas satsa på standardiseringen som bidraget utgår,dock högst 30 mUjoner kronor penningvärde. Bidraget justerasi efterhand beroende på skillnader meUan budgeterat och faktisktinttessenfbidrag. Anslaget för irmevarande budgetår på 39,3 mUjonerkronor har fördelats enUgt följande: - 3 nuljoner kronor tiU arbetsmiljörelateradestandardiseringsprojekt, - 2 mUjoner kronor tiU konsumenttelateradestandardiseringsprojekt, - 34,3 mUjoner kronor tiU industrirelateradestandardiseringsprojekt. De arbetsmUjö- och konsumenttelaterade medlen fördelasav de två särskUdaråden för dessa frågor inom SIS. De medel som avsatts tiU mdustiirelateradeprojekt skaU i princip fördelas tiU de projekt som näringsUvet, kommuner,landsting, affärsverk och statUga myndigheter med uppdragsfinansieradverksamhet prioriterat. Därvid skaU beaktas att standardiseringsverksamhetenskaU bidra tUl bättte säkerhet, arbetsmUjö, konsumentskydd och mUjöskydd. InriktningenskaU vidare vara att hänsyn tiU mUjökonsekvenser slcaU fas inom aUstandardisering. Inom SIS finns en särskUd poUcygmpp för mUjöfrågor beståendeav förettädare för bl.a. näringsUvet och myndigheter. Denna poUcygmpp hargivits möjUghet att fördela 0,5 mUjoner kronor tiU mUjörelaterade standardiseringsprojekt. Utredningom standardiseringes organisation och arbetssätt Sedanvåren 1993 pågår en översyn av organisationen för standardiseringen i har på begäran av tiUsatt en styrgmppfrån näringsUvet och staten som presenterar förslag tiUnödvändiga förändringar. Styrgmppens förslag bygger i korthet på en ökaddecenttaUsering samt enklare och tydUgare uppgiftsfördelning byggd på ömsesidigt ansvar i avtal. Nya styrelser i SIS och fackorganen skaU presentera rationaUse ringsprogram som skaU leda tiU besparingar på 20-35 mUjoner kronor 54 . Förslagen fömtses att behandlas i SIS och feckorganens be- slutandeorgan med sUctet mstäUt på ny organistion från och med den I Prop.1993/94:100 juU 1994. Det har mtetannits skäl att ändra de övergripande mål som gäUer för bidrag tiUstandardiseringen. Iavvaktan på en analys av den fömtsedda organisationsförändringen momstandardiseringen bör bidraget tiU SIS prövas endast ochverksaniheten genomföras med de övergripande mål som angivits för verksamheten. Underlag saknas föratt kunna göra en bedömning av effektiviteten i verksamheten. Regeringenåterkommer budgetproposition, då de telcniska fömtsättningama för ensådan prövning bör föreUgga bl.a. genom en redovisning av organisationsförändrmgoch resulfet inom den svenska standardiseringsorganisationen. Regeringenanser att de riktUnjer som lades fest budgetproposition bör gäUaäven för /95. Sverigehar genom EFTA/EG-samarbefet och förbundit sig att harmoniseratektaska regler och standarder inom Europa-samarbetet. Utarbetande ochharmonisering av standarder både globalt och europeiskt sker genomstandardiseringsorganen i , dvs. via SIS och feckorganen. SIS ochfeckorganen har skyldighet att behandla, rösta på och feststäUa aUeuropastandard som svensk sfandard samt håUa den tUlgängUg. Denna skyldighetgäUer oberoende av finansieringsformer och finansieringsbidrag. De mål och den ambitionsnivå som anges för desvenska standardise-ringsorganen, och de resultat som uppnås, är dock tiU vissdel beroende av prioriteringar och medelstiUdelning från svenska inttessenter.SIS har som centtalorgan ansvar för att den svenskastandardiseringsorganisation- enutvecklas så att den utgör en väl fungerande resurs för svenska Prop.1993/94:100 inttessenters deltagande i det intemationeUa standardiseringsarbetet. Den omorganisation som väntas för standardiseringeni leder tUI att formema för statens roU och finansiering avstandardiseringsorga-nisaöonen bör analyseras med syftet att öka möjUghetematiU en mer effektiv resultatstyming. Analysav effektema av den nya organisationen för statens roll och finansiering Standardiseringsverksamhetenhar genom sin roU i genomförandet av EG:s inre marknad givits stor betydelseför offentUg reglering genom att EG i sma produktdirektiv anger de övergripandesäkerhetsmålen och överlämnar tiU de europeiska standardiseringsorganen attutarbeta de tekniska specifikationer som skall överensstämma med dessasäkerhetsmål. Den huvudsakUga kanalen för svenska myndigheter att påverkautformningen av dessa standarder går via den svenska standardiseringsorganisationen.Förvaltningsmyndighetema skaU inom sina respektive ansvarsområden och ramar prioriteraekononuskt bidrag och teknisk expertmedverkan i standardiseringsarbetet. Dettekniska standardiseringsarbetet bygger på frivilUgt deltagande fråninttessentema och konsensusbeslut vUket bl.a. ställer stora krav på sakUghet,objektivitet och öppenhet. Detta måste den svenskastandardiseringsorganisationen möta med att agera professioneUt, enhetUgt,kostaadseffektivt och med stor lyhördhet för bl.a. nya aktörers behov ochinttesse. Regeringen har för avsUct att under våren 1994aktivt följa utvecklingen av den nya organisationen för standardiseringen iSverige och låta analysera vilka effekter detta får för statens roU ochfinansiering. Berörda inttessenter inom framför aUt statens ansvarsområdekommer att involveras i detta arbete. Regeringen avser att återkomma tiUriksdagen bettäffande finansieringsmcxleUen för bidraget tiU den svenskastandardiseringsorganisationen inför /96. Anslaget beräknas enUgt nuvarandefinansieringsmodeU tiU 38,9 mUjoner kronor, inklusive en jusferingspost på 2,7mUjoner kronor. Regeringen viU, för att understryka betydelsen av attstandardiseringens mttessenter når resultat i sma rationaUseringssttävanden,föreslå en minskning av bidraget med ca 5 mUjoner kronor. Denna minskning äravsedd för den del av bidraget tiU standardiseringen som avserindustrirelaterade standardiseringsprojekt och bör leda tiU att standardiseringsorganisationentrimmas och samordnas för uppgiften att vara en god plattform för svenskaaktörer i det intemationella standardiseringsarbetet. Mot bakgmnd härav böranslaget faststäUas tiU 33,9 mUjoner kronor. Den fördehiing av medel på olikastandardiseringsprojekt som gäUer för innevarande budgetår bör även gäUa /95. Det bör ankomma på regeringen att besluta om detta. DärvidskaU särskUt beaktas att standardiseringsverksamheten skaU bidra tiU bätaesäkerhet, arbetsmUjö, konsumentskydd och mUjöskydd. Förelag tiU riksdagsbeslut Prop. tiUBidrag tiU för /95 anvisar ettanslag på 33 964 OCX) kr. Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet 1992/93 Utgift 11859 585 Reservation 2 369 697' 1993/94 Anslag 10 892 000 1994/95 Förslag 13 566 000 'ReservationsanslagetStyrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet. Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC) ärcentral förvaltningsmyndighet för teknisk konttoU och mätteknik. Dessutom harSWEDAC vissa uppgifter bettäffande handeln med ädelmefaUarbeten och den legalamettologin. Det övergripande målet för SWEDAC är att verka för att denomställning som det svenska systemet för teknisk konttoU står inför, genomförsså kostaadseffektivt som möjUgt ufan att eftersttävade säkerhetsnivåerefterges, som de krav som Europaintegrationen StäUer tiUgodoses. SWEDAChar i sin årsredovisning i de delar som avser resultattedovis-ningen redovisatmyndighetsverksamheten i verksamhetsområdena nationeUt arbete och intemationeUtarbete. Stmktaren överensstämmer i princip med den som redovisades i denfördjupade anslagsframstäUningen. Somverksamhetsmål för det nationeUa arbetet har följande lagts fest. SWEDAC skaU i samråd med berörda myndigheter beredaansökningar från organ som önskar anmälas för uppgifter i samband med bedömningav överensstämmelse enligt bestämmelser som gäUer mom EES. Normalt bör - underfömtsätttiing att organen i fråga uppfyUer ställda krav -SWEDAC :s handläggningkunna slutföras från ansökan. Målet för SWEDAC:s verksamhetmed tiUsyn av riksmätplatser är att främja och utveckla en effektivmätplatsorganisation. Verksamhetsmålet för det intemationeUa arbetet äratt delto i intemationeUt samarbete och därvid aktivt to del i arbetet med attutveckla system som underlättar mtemationeUa erkännanden av bedömningar avöverensstämmelse samt verka för intemationeUt erkännande av svenska organsprovningar och certifieringar. Resultottedovisningen visar att verksamheten /93 anpassats och bedrivits så att verksamhetsmålen kan uppnås.Verksamheten har i hög grad präglats av förberedelser inför Ucraftttädandet av EES-avtalet.Genom att tidpunkten för ikraftträdandet förskjutits har det varit möjUgt attsprida förberedelsema inför arbetet med anmälcfe organ över en längre tid.Detto innebär att SWEDAC hunnit göra preliminära bedömningar av anmälda organinnan ikraftttädande. SWEDAC har under budgetåret varit starkt engageratintemationeUt i uppbyggnaden av ett europeiskt system för ömsesidigt godtogandeav provning, mätaing, konttoU och certifiering. SWEDAC anser att det ekonomiska resultotet iverksamheten är tiUfredsstäUande. De ekonomiska resurser som anvisats underanslaget får disponeras för dels myndighetsuppgifter, dels teckning avunderskott i SWEDAC :s uppdragsverksamhet under ett uppbyggnadsskede. Avanslagets 12,1 mUjoner kronor har 9,4 nuljoner kronor disponerats för att täckakosmader i myndighetsverksamheten, 2,0 mUjoner kronor för att täcka underskotti uppdragsverksamheten samt 0,7 mUjoner kronor för att redovisa ett överskott iuppdragsverksamheten. I sin enkUi anslagsframställning påpekar SWEDAC attdet anslag som StäUts tUl förfogande för /94 väsentUgtunderstiger vad som angetts i den fördjupade anslagsframsfeUningen. SWEDACfömtsätter att anslaget korrigeras och att myndighetsverksamheten /95 skaU bedrivas i den omfattning som föreslogs i denfördjupade anslagsframställningen. Mot bakgmnd av detto hemsfeUer SWEDAC om ettramanslag på 11 mUjoner kronor för /95. 1993/94:100 BU. Dethar inte funnits skäl tiU att förändra det övergripande mål som gäUer förtteårsperioden /93 - 1994/95. Under anslaget har2,3 mUjoner kronor beräknats för nya uppgifter mom marknadskonttoU m.m., vUketregeringen avser att återkomma tiU . SWEDAC:sårsredovisning visar att verksamheten bedrivs med en sådan mriktning att deuppsatto målen kan nås. Det är dock inte möjUgt att ännu dra några slutsatserom de effekter som SWEDAC:s vericsamhet Prop. kommer att få. Anledningenär att det svenska systemet för teknisk Bil. konttoU är under omställning, vUket starkt påverkar /94 har SWEDAC börjat verkasom centtal förvaltningsmyndighet för dels handeln med ädelme- taUarbeten, dels denlegala mettologin. SWEDAC:s ekonomiska resultot visar att myndighetenhar klarat att rationaUsera sin verksamhet enUgt de fömtsättningar som gavs /93. Regeringen konsteterar att RRV inte haft någrainvändningar i revisionsberättelsen. Regeringen instämmer i RRV:srekommendation att SWEDAC bör göra en mer komplett resultottedovisning. I särskUda direktiv för den fördjupadeanslagsframsfeUningen för budgetåren 1995/96 - 1997/98 har regeringenuppdragit åt SWEDAC att analysera verksamhetens resultot vad gäUer såvälprestotioner som effekter. Resulteten bör stäUas i relation tiU utayttjaderesurser. SWEDAC har vidare fått i uppdrag att föreslå vilka resultetmått sombör utvecklas och användas . Sammantegetinnebär regeringens bedömning att de rUctUnjer som lades fest i 1992 årsbudgetproposition bör gäUa även för budgeferet 1994/95. SWEDAC har endastbevUjats medel för ett budgetår i teget, medan gäUande riktlinjer avser entteårsperiod.