prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — I enlighet med rUcsdagsbeslut skallmedelstUldelningen till de tre programbolagen för de resterande åren avavtalsperioden endast anpassas till förändringar i det särskilda indexet ochjusteras enligf det aktaella årets re-formtillskott respektiverationaliseringskrav. Den värdesäkrade nivån på medelstilldelningen skallsåledes ligga fast och relationema mellan programbolagens medelstilldelningvara oförändrade . får public service-företagentillsammans en reformram om , sammanlagt 450 mkr.Vidare ställs ert rationaliseringskrav på public service-företagen om 100 mkrför vart och ett av . De medel som frigörs genom ytterUgarerationaliseringar får behållas för reforminsatser. Den sammanlagda medelsanvisningen för tillde tte programföre tagen är 4 (prisläge). Tillgängliga medel för fördelas enligf en s.k. fördelningsnyckel med 2 , eller , till , I 571,5 mlcr, eller , fill och , eller , till Utbildningsradion. Denna relation mellan pro grambolagens medelstilldelningar skall vara oförändrad . Programföretagen redovisar att man i samförstånd har justerat medelsfördel- , --2 Regeringen avserdock inte aft föreslå en justering av fördelnings- Prop. 1993/94:100 nycklama med anledning av förändringama. Vid beräkningama av medelstilldelningen för år 1995har regeringen utgått från de ekonomiska fömtsättningar som gäller i enlighet med riksdagsbeslut. Förslageninnebär dels en uppskrivning av programföretagens medelstilldelning för år1994 i förhållande till indexförändringen, dels ett resursfiUskott om (prisläge). Kompensation för kostnadsutvecklingen skall fr.o.m.den 1 januari 1993 ges på följande gmnder: av kostnadema (löner) skallräknas upp med genomsniftspåslaget enligt slutet avtal för helaSAF/PTK-området, medan (priser) räknas upp enligt konsumentprisindex medeffektema av livsmedels- och boendekostnadema frånräknade. Medelstilldelningen tiU börför uppgå till 2 prisnivå. Medelstilldelningen tUl bör förår 1995 uppgå till I prisnivå. Medelstilldelningen till bör för uppgå till prisnivå. Regeringen har därvid räknat med ettreformfillskott om (prisläge) för de tte programföretagentillsammans. Regeringen föreslår att sändningartUl utiandet i fortsättningen skall finansieras med TV-avgiftsmedel (jfr bil,4, , Litt, D), Det stafliga stödet, för vilket medel anvisats under reservationsanslag D 2,Radioprogramverksamhet till utlandet, föreslås avskaffas. Medel förutlandssändningama föreslås i stället anvisas via randradiokontot fr,o.m, den 1januari 1995, Under Uttikesdepartementets reservafionsanslag D 2.Radioprogramverksamhet till utlandet har anvisats medel till förkapitalkostnader för investeringar i kortvågs- och mellanvågssändare förSveriges Radios utlandsprogram. Regeringen föreslår att Teracomsinvesteringskostnader för kortvågs- och mellanvågssändare bör avskrivas i sinhelhet . Vid ingången av är den återstående fordran somTeracom har på staten sammanlagt . Därav står kortvågssändama i Hörbyför och mellanvågsstafion för . Dämtöver bör 2,6mkr anvisas för destmktion av miljögiftet PCB i samband med skrotning av äldrekortvågssändare. Staten bör således ersätta via mndradiokontot medsammanlagt vid ingången av . Medelstilldelningen till Radiosutlandsprogramverksamhet avseende Radio programverksamhet,programutsändning och programinsamling bör med hänsyn till pris- ochlöneutvecklingen för uppgå fill . Därmed börprogramverksamheten inom Radio kunna ges samma inriktning ochminst samma omfattning som . Regeringensförslag till medelstilldelning för den med TV-avgifter finansierade radio- ochTV-verksamheten , för samt för radioprogramverksamheftill utlandet framgår av följande sammanställning. I avvaktan på attberedrungen av frågan om den framtida myndighetsorganisationen på radio- ochTV-området slutförs föreslår regeringen att medelsanvisningen tillRadionämnden förs upp med oförändrat belopp. Beloppen anges i mkr. 2 798,1' 1 571,5' 210,7' 'Prisläge1991 2prisläge 1992 3prisläge 1992/93 Prisläge 1995 Det samlade underskottet på randradiokontot var239,vid utgången av och vid utgången av år 1992.Rundradiokontofs resultat för uppgår fill . Rundradiokontofsackumulerade resultat har därmed vänts fill ett överskott på underförsfa då mndradiokontot beräknas vara i resultatmässig balans. De faktorer som är avgörande för behållningen påmndradiokontot är dels storleken på public service-företagenskompensationsindex, dels antalet TV-avgiffsbefalare. Även intäkteraa avkoncessionsavgiften från samt överföringama från påverkarmndradiokontot. Vid regeringens bedömningar avTV-avgiftsutvecklingen har regeringen utgått från artantalet TV-avgiftsbetalare förblir oförändrat ca 3,3 miljoner och1994, att tillför (prisläge) under periodenden - , att överför avgenomsnittet av bolagets eget kapital till randradiokontot , attTV 4 tillför en fast koncessionsavgift på per kalenderår (i 1992 årsprisläge) samt att annonsintäkter kommer att överstiga åren 1993och 1994, vilket medför att en röriig koncessionsavgift kommer att överförastill randradiokontot 1994 och 1995, Regeringen har också utgått från attkompensationsindex inte överstiger , Däratöver harregeringen haft som riktmärke att mndradiokontot bör ha en behållningpå . Mot bakgmnd av de angivna fömtsättningar förrandradiokontofs utveckling bör TV-avgiften förbli oförändrad för , Regeringenförordar således att TV-avgiften fr,o,m. den Prop,1993/94:100 förblir oförändrat I . Avgiften för enfremånadersperiod blir Bil. 12 därmed fortsatt . 1, godkänner regeringens förslag till medelsberäkningavseende för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetsom bedrivs av , och , 2, godkänner regeringens förslag till medelsberäkningavseende för utiandsprogramverksamhet, 3, godkänner regeringens förslag fill avbetalning avTeracoms investeringskostnader m,m, för kortvågs- och mellanvågssändare förSveriges Radios utiandsprogram vid ingången av . Myndigheter på radio- och TV-området P'"op-1993/94: lOO Fråganom den framtida myndighetsorganisationen på radio- och TV-området harbehandlats av en särskild uttedare, I betänkandet Radio och TV i ett (SOU1992:36) föreslås att , och förs sammantill en myndighet. Denna myndighet skulle få uppgifter som omfattar olikaformer av radio- och TV-sändningar till allmänheten. Inom myndigheten skullefinnas en särskild nämnd med uppgift att bl,a, granska efterlevnaden av reglerför sändningamas innehåll. Betänkandet har remissbehandlats. Som redovisades iföaa årets budgetproposition (1992/93:100 bil, 12 s, 185) är meningama deladebl,a, när det gäller om uppgiften att meddela olika slags tiUstånd skallhanteras inom samma organisation som granskningen eller om dessa olikauppgifter skall bedrivas inom skilda organisationer. finns ännu en myndighet påradio- och TV-området (Jfr prop, 1992/93:70, bet. 1992/93:KU15, rskr.1992/93:168). Det är Styrelsen för lokalradiofillstånd som inrättatstillfälligt för att pröva frågor om tillstånd att sända lokalradio enligtlokalradiolagen (1993:120) och om avgift enligt samma lag. För innevarande budgetår har följande medel avsattsför de fyra myndighetema på racUo- och TV-området: (medelsanvisning från randradiokontot) Styrelsenför lokahadiotillsfånd (ramanslag) 1 awaktan på aff beredningen av frågan om denframtida myndighetsorganisationen på radio- och TV-området slutförs föreslårregeringen art anslagen förs upp med oförändrade belopp. Regeringen har föravsUct att lägga fram en proposition i ämnet , Regeringenföreslår att , i avvaktan på en särskild proposition i ämnet, 1, fill beräknar en medelsanvisning från mndradiokontot /95 på , 2, tiU för /95 beräknar ett förslagsanslagpå , 3, fill för /95 beräknar ett förslagsanslagpå , 4, till Styrelsen för lokalradiotiUständ för /95 beräknarett ramanslag på . c 20.Utbyte av TV-sändningar mellan och Prop,1993/94:100 Bil. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 27 132 000 27 810 000 Från anslaget bekostas Svensk RundradioAB:s (nedan benämnt ) kostnader för mndradiosändning iStorsfockholmsområdet av finländska TV-program och för tillhandahållande ochöverföring av en svensk programkanal fill , Svenska AB:skostnader för överföring av dessa program till kabelnät på ett antal orter iSverige, samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändningav den finländska programkanalen i , De sistnämnda kostnadema baserarsig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandUngsorganisationenCopyswede såsom förettädare för vissa rättighefshavarorganisationer. Utsändningen av ett finländskt TV-program i Sverigesker med stöd av lagen (1986:3) om mndradiosändning av finländskatelevisionsprogram. Regeringen får för tiden intill utgången av medgerätt till randradiosändning från radiosändare av TV-program i radio- eller trådsändningfrån . Regeringen har meddelatSverigefinska tillstånd att också bedriva sådanasändningar. Som villkor för tillståndet gäller bl,a. att en sändare i Nackamed viss räckvidd skall användas, art sändningarna skall ske i en kanal och attsändningama skall bestå av vidaresändning av program som samfidigt sänds ellerkort har sänts i med stöd av tillstånd från Finlandsregering. Sändningstillståndet förenas också med villkor som avserföreskrifter om kommersiell reklam. 1993/94 Beräknadändring för tekniska kostnader m.m. Svenska för tekniska kostaader m.m. Bidrag fUl för sändningsverksamhet 11132000 + 334 000 12900 000 + 279 000 3100 000 + 65 000 27132 000 + 678 000 /95 behövs dels för utsändning av ett finländsktprogram över Storsfockholmsområdet, dels för fillhan- dahållandeoch överföring av ett svenskt TV-program till , varav Prop,1993/94:100 avser ersättning till AB.Sammanlagt Bil. 12 begär (+ ), varav avser ersärtning till inklusive kompensation förmervärdesskatt. Beloppet avser även att täcka kostnaderför förlängd sändningstid (+ ) samt kostnader för en semestervikarie(+ ). begär för överföring av en finländsk TV-kanal viafiberoptiskt nät tiU 24 orter i landet. Denfinländska TV-kanalen tillhandahålls dels via marksändningar över Storsfockholmsområdet,dels via fiberoptiskt nät fill 24 orter i landet där kabelmottagning ärmöjlig. Ortema började kopplas in och utbyggnaden avslutades ijanuari 1992. Regeringen har i 1992 och 1993 årsbudgetpropositioner informerat om att kabeldistribufionsmodellen även är möjligaff tillämpa för Storsfockholmsområdet, men att det ännu inte finns någonanledning att lägga ned marksändningarna över . Regeringen gör nuinte någon annan bedömning. Någon permanentning av marksändningarna överStockholm är inte heller aktaeU bl.a. mot bakgmnd av framtida överväganden omhur sändningsmöjlig-hetema för TV bör användas. Därför bör den tidsbegränsadelagen om mndradiosändning av finländska televisionsprogram förlängas medytterligare . Förslag härom bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 12.6. Lagen (1986:3) om mndradiosändning av finländskatelevisionsprogram har ändrats genom SFS 1993:378 Ofr prop. 1992/93:235, bet.1992/93:KU34, rskr. 1992/93:346). Ändringama innebär dels att sändningar medstöd av lagen får avse alla program som sänds eller kort dessförinnanhar sänts i med stöd av tillstånd frän , dels attbestämmelser införts som medger sändning av reklam under vissa fömtsättningar.Lagändringen trädde i kraft den . ändrade regeringengenom beslut villkoren i Sverigefinska Riksförbundets sändningstillstånd förår 1993 så att tillståndet förenades med viUkor som avser föreskrifter omkommersiell reklam. Villkoren överensstämmer i huvudsak med de regler som gällerför reklamsändningar enligt lagen om kabelsändningar till allmänheten(1991:2027) och lagen om satellitsändningar av televisionsprogram tiUallmänheten (1992:1356), Enligt avtalet mellan staten och omTV-utbytet mellan och skall tillhandahålla enprogramkanal frän och överföra den till samtsvara för de tekniska kostnaderna för randradiosändning i aven finländsk programka- Medel för detsvensk-finska TV-utbytet utbetalas till respektive Prop. 1993/94:100 utbetalas fill och vidarebefordras av fUl , Bil,12 bör för /95 erhålla , vilket innebär en ökning med . Av beloppet avser 4 157 000 krersättning till och ersättning tillTeracom, inklusive komf)ensafion för mervärdesskatt, Enligf avtalet mellan staten och Svenska Kabel-TVAB om TV-utbytet mellan och skall staten betala ersättning fiUSvenska för överföring av en finländsk programkanal viafiberoptiskt nät från Kaknäsforaet i Stcxkholm till kabelnät på 24 orter ilandet. Svenska bör för /95anvisas , dvs, en ökning med , för överföring av enfinländsk TV-kanal till kabelnät på ert anfal orter i landet. Bidraget fill utbefalastill förbundet av regeringen. Resultatet av de förhandlingar som förts mellanföreträdare för riksförbundet och berörda rättighefshavarorganisationer omersättning för utsändningen över Storsfockholmsområdet är en viktigutgångspunkt för bedömningen av medelsbehovefs storlek. förregeringens beslut om budgetpropositionen 1992/93 hade något avtal ännu inte undertecknats varför bidraget fördes upp med senastkända belopp, RUcsdagen informeras nu om aft regeringen den 17 december 1992tilldelade förbundet för detta ändamål, varav utgjordeett överskridande av anslaget i fråga. Förhandlingar pågår om ettmotsvarande avtal för mellan ochföreträdare för berörda rättighefshavarorganisationer avseende ersärtning förutsändningen. Då något avtal ännu inte har redovisats för regeringen börbidraget fill riksförbundet föras upp med det senast kända beloppet, nämligen . Regeringen avser aff senare redovisa om utfallet av förhandlingamahar inneburit ändringar i bidraget . Framställningarnai övrigt föranleder inga åtgärder från regeringens sida. 1. antar förslaget till lag om fortsattgiltighet av lagen (1986:3) om mndradiosändning av finländska televisionsprogram, 2, fill Utbyte av TV-sändningar mellanSverige och för bud /95 anvisar ert förslagsanslag på . Bidrag till dokumentation av medieutvecklingen och till europeisktmediesamarbete Prop.1993/94:100 Bil. 1992/93 Utgift 1993/94 Anslag 1994/95 Förslag 8 923 000 16 287 000 16310 000 Från anslaget utgår stöd fill svenska avdelningenav Nordiska Dokumentationscentralen för masskommunikationsforskning (NORDICOM)vid i dels för information om forskningsresultat ochdels för aft utarbeta mediestatistik. Frän anslaget bekostas också svensk medverkani vissa utredningsprojekt och samarbete inom det s.k. audiovisuella Eureka,samt svensk medverkan i EG:s program MEDIA 95. 1993/94 Beräknadändring I. Basresurs för mediepolitisk forskning(NORDICOM) Bidrag fill europeiskt mediesamarbete 16 287 000 + NORDICOM begär enökning med dels för aft förstärka NORDlCOM:s roll som samordnare avkontakttanktioner med europeisk och annan intemationeU massmedieforskning, delsför att svara för samordning av det stafistikarbete som utförts inom ramen förden s k Mediebarometera vilken ufarbefats inom dåvarande RadiosProgram- och publik-forskningsavdelning (PUB). Sverigehar ett starkt intresse av art följa utveckUngen inom medieområdet genom aftstödja både nationeU och interaationell dokumentation och bearbetning av data.Ert fortsatt stöd till arbetet vid Nordiska dokumentationscentralen förMasskommunUcationsforskning, NORDICOM, är ett vUctigt led i detta arbete. Regeringenhar genom beslut anslagit medel till NORDICOM för att underinnevarande och kommande budgetår svara för samordningen av Mediebarometem.Regeringen har tillkallat en utredare omsekforsforskning om massmediema, vilken enligf sina direktiv Prop.1993/94:100 (dir. 1993:107) bl.a. kommer att ta upp frågor som rör forskning avden typ Bil. 12 som bedrevs inom PUB. bör fortsätta att aktivt delta i studieroch utredningar och annat europeiskt mediesamarbete inom , detaudiovisuella Eureka och andra europeiska institationer. Vad beträffar 95 är totalkostnaden för svenskmedverkan inte fastsfälld i alla detaljer.Utgångspunkten för beräkningen av anslagsbehovet för nästa budgetår har variten jämfört med oförändrad volym. Liksom vid anslagsberäkningen fönaåret bör det finnas en marginal för ofömtsedda utgifter. till Bidrag till dokumentation av medieutvecklingenoch till europeiskt mediesamarbete för /95 anvisar effreservationsanslag på . Fördelningav budgetförslaget för området Invandring m.m. för /95 Prop.1993/94:100 BiL 12 Förläggningskosfnader,19 %-» -j/Konununersättrungar,74' Skrivelseom invandrar- och flyktingpolitiken Regeringen avser afti likhet överlämna en skrivelse till i vilkenredogörs för invandrar-, invandrings- och flyktingpoUfiken, huvudsakligen underföna budgetåret. får härigenom en samlad information om utvecklingeninom polifikområdet. Troligavolymutvecklingar budgetåren 1993/94 och 1994/95 Fönabudgetåret sökte närmare 81 OOO personer asyl i . av deasylsökande kom från f.d. , varav hälften från Bosnien-Hercegovina.Under de fre månadema kom ca 16 500 asylsökande bosnier. Isamband med regeringens praxisbildande beslut i jum 1993 aft asylsökandebosnier som då befann sig i efter individuell prövning skulle kunna fåpermanent uppehållstillstånd, infördes viserings-plikt för medborgare frånBosnien-Hercegovina. Kravet på visering föranleddes av att många av de bosniersom sökfe sig till hade skydd i närområdet. Tillströmningen avasylsökande sjönk därefter kraftigt. ,, kom totalt 3 700 asylsökande, varav 760 bosnier. Antalet asylsökande juli t.o.m.november 1993 uppskattas av uppgå till ca 6 000 personer.Detta motsvarar omkring 1 200 asylsökande . Invandrarverkefs och planeringför resterande del av innevarande budgetår och för /95 bör hasin utgångspunkt i nuvarande nivå på asyltillströmningen. Händelser i omvärldenkan dock mycket snabbt leda fiUökad tillströmning av asylsökande och komma att Prop. 1993/94:100 omfatta nyanationalitetsgmpper. Sådana förändringar får snabbt genomslag BU. 12 hosInvandrarverket, dels i det första mottagandet av asylsökande där det gälleratt ordna mat och inkvartering, dels i asylprövningsprocessen. Kraven påberedskap och flexibilitet hos är därför höga. ,som är överprövningsinstans i bl.a. asylärenden, påverkas av förändringama mednågra månaders och upp till ett halvårs eftersläpning. Genomatt regeringen fattade ett vägledande beslut gällande asylsökandemedborgare från som vistades i , vänfasInvandrarverket under /94 bevilja 40 000-45 000 permanentauppehållstillstånd på humanitära gmnder. Enligt verkefs planering skall övervägandedelen av dessa ärenden vara fardigbehandlade tiU . Regeringenräknar med att irmevarande budgetår vid behov kurma överföra ca 7 300skyddsbehövande och flyktingar från f.d. till . Ytterligare500 personer kommer att kunna överföras hit från andra områden i världen. Deanslagsmedel som beräknats för den s.k. flykfingkvofen bör altemativt kurmaanvändas fill insatser i närområden. För /95 bör medelsberäkningamagmndas på en återgång fill en kvot om ca I 800 flyktingar. Underinnevarande budgetår räknar med att i försfa instans avgöra 76000 asylärenden, omfattande lika många personer. kan kommaatt besluta i 13 700 överklagade asylärenden, motsvarande 36 000 personer.Invandrarverket beräknas vid ingången av /95 ha en balans påicke avgjorda gmndärenden som omfattar 5 400 personer. För Utlänningsnämndensdel skulle balansen omfatta 3 400 personer. Med de gjorda anfagandena om antalet asylsökandeunder detta och nästa budgetår, beräknas /95komma att besluta i 17 000 gmndärenden. bedöms komma attavgöra över-prövningsärenden för 7 300 personer. Balansema hos de båda myndighetemaskulle sedan vid utgången av /95 kunna komma aff omfatta 4 000respektive 2 300 asylsökande som ännu infe fått sina ärenden avgjorda. Eneffekt av aft så många personer från kommer att få stannai kan bli en relativt omfattande anhöriginvandring hit. Rege- ..,, ringenbedömer aff anhöriginvandringen från kan Prop.1993/94:100 komma aff bli totalt 20 000-30 000 personer under innevarande ochnästa Bil. Dessa anhöriga omfattas liksom många andraanknytningar fill flyktingar av det kommunala flyktingmottagandet. Underförra budgetåret återtog 7 200 asylsökande sina ansökningar och restefrivilligt ut ur tiU ett annat land eller tiU hemlandet. Förinnevarande budgetår räknar med aft dessa frivilliga återresorskall omfatta ca 3 000 personer. Under /95 bedömer verket, motbakgmnd av antalet asylsökande, aft en minskning sker ned tUl färre än I 000frivilliga åtenesor. Antalkommunplatser - utplaceringar från förläggningar Invandrarverkethar bedömt, med hänsyn tagen till troliga beslut i asylprövningen samttidpunkten för när kvofflyktingar och anhöriga faktiskt reser in i , aftkommunema under innevarande budgetår skulle behöva fa emot drygt 74 000personer med uppehållstillstånd inom ramen för det kommunalaflyktingmottagandet. Antalet tillgängliga kommunplatser vänfas dock infe bli såstort, ufan understiga behovet med ca 23 000. Det kan innebära aff ca 16 000utlänningar med uppehållstillstånd kommer att bo kvar på föriäggningama . Överskjutande utplaceringsbehov från innevarande budgetår ochnya beslut om uppehållstillstånd under /95 leder, enligtInvandrarverkets bedömning, till eft behov av kommunalf flyktingmottagande somnästa budgetår omfattar ca 50 000-55 000 personer. Denstora tillströmningen av asylsökande som började och pågick underdrygt avspeglar sig i beläggningen påInvandrarverkets förläggningar. Under /93 ökade antaletinskrivna och vid ingången av /94 fanns ca 90 000asylsökande och flyktingar på SlV:s föriäggningar. Omkring 1 000 av dem hadefått uppehållstillstånd och var på väg att flytta ut i någon kommun, medanuppskattningsvis ca 1 500 av dem som vistades där hade fått avvisningsbeslutoch var skyldiga att lämna förläggningen och resa ut ur . Under innevarande budgetår räknar Invandrarverketmed att kunna avveckla ca 56 000 platser på föriäggningama så att man vidbudgetårefs utgång har ca 36 000 belagda platser. Genomsnittligt beräknasverkefs beläggning komma att uppgå till ca 65 000 årsplatser. Av de 36 000 personer som väntas finnas kvar påföriäggningama vid utgången av /94, kan ca 16 000 komma att uppehållstillstånd klara och vänta på kommunplacering, 1planeringen för /95 räknar SFV med en genomsnittlig Prop,1993/94:100 beläggning omfattande 21 400 årsplatser och attförläggningsavvecklingen Bil. 12 skall kunna fortsätta. Vid utgången avbudgetåret skulle man därvid disponera 10 000 belagda platser. Planeringsförutsättningaroch antaganden: sammanfatming Medutgångspunkt i nuvarande antal asylsökande, antas att det nästa budgetår kommer15 000 sådana personer som skall få sina ärenden prövade. har en basorganisation för affklara av 30 000 asylsökande. En neddragning av kapaciteten tiU motsvarande 25000 asylsökande innebär att verket har handlingsberedskap. nås betydligt senare av förändringar i antalet asylärenden,kan Nämnden övergå från nuvarande tillfälligt stora organisation fill enkapacitet för ca 15 000 asylsökande, men ändå vid behov hinna göra tillfälligaförstärkningar. vänfas avgöra 17 000 asylärenden iförsta instans medan väntas avgöra 3 200 överklaganden,motsvarande ca 7 300 personer. förläggningar har bedömts omfatta36 000 belagda platser vid ingången av /95 och 10 000 vidbudgetårets utgång. Det genomsnittligt antalet belagda platseraa har antagitsvara 21 400 under /95. Förläggningsdygnskosfnaden, inklusiveavvecklingskostnader, har antagits vara ca . väntas kunna placera ut 50 000flyktingar och andra utlänningar i kommunema. Uttagningen av kvofflyktingar /95antas ligga i nivån ca 1 800 personer. Anslagskonsekvenservid de bedömda volymutvecklingarna Vidett givet anfal asylsökande styrs förläggningskostnadema främst av snabbheten iasylprövningen och av hur länge en person som fart sitt ärende avgjort bor kvarpå förläggning. Drar verkställigheten av avvisningar eller utflyttning till enkommunplats ut uppstår onödiga kostnader. har i samband med sin kvartalsvisarapportering fill regeringen gjort en överslags visredovisning av hur förläggningskostnadema fördelar sig per den 30 september1993. Utgångspunkten är art det då bodde 82 000 personer på verketsanläggningar till en beräknad flyktingdygnskostnad av . Den totaladygnskostnaden, , fördelar sig därvid på följande särt: