prop · GG03174 · 1993-02-25 00:00:00 — Det är enligt min mening inte försvarbart från ekonomiska och administrativa synpunkter att ha ett mycket begränsat bidrag av detta slag bredvid de övriga familjepolitiska förmånerna. Bidraget bör därför tas bort och de frigjorda resurserna användas för att på annat sätt förstärka de ensamståendes ekonomiska situation. Jag föreslår att de resurser som frigörs i samband med denna förändring i stället används inom bo- stadsbidragssystemet. Resurserna kan i hög grad riktas till ensamstående för- äldrar inom ramen för detta system. Jag återkommer till användningen av dessa medel i det följande. 9 Ändrade regler för bostadsbidrag för 9.1 Bostadsbidrag till barnfamiljer Mitt förslag: Den övre bostadskost- nadsgränsen höjs med . för familjer med ett barn, . för familjer med två barn och . för familjer med tre eller flera barn. De bostadskostnadsgränser över vilka bidrag lämnas av bostadskostnaden höjs med . för familjer med ett barn, . för familjer med två barn och . för familjer med tre eller flera barn. Gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad fastställs till . till en för samtliga barnfamiljer enhetlig nivå. Skälen för mitt förslag: Det mål för bostadsbidragsgivningen som ställt upp (prop. 1986/87:48, BoU20, rskr. 248) innebär att bostadsbidragen skall byggas ut så att de familjer som är beroende av sådana bidrag skall kunna hålla sig med moderna bostäder med ett eget rum för varje barn. För att detta skall gälla även dem som bor i nyare bostäder har de kostnadsgränser inom vilka bidrag lämnas höjts väsentligt . Trots denna utbyggnad av bidragssystemet har en stor andel av de barnfamiljer som är berättigade till bostadsbidrag en bostadskostnad som ligger betydligt över de övre bo- stadskostnadsgränserna. Utgiftsbegränsningarna i räntebidragen har tillsammans med andra kostnadsökningar lett till att hushållen själva får bära en större andel av bostadens totala kostnader. För att de ekonomiskt svagare hushållens behov inte skall eftersättas måste detta mötas med en ökning av bostadsbidragen. Förslag om hur minskningen av de generella bostadssubventionerna skall genomföras har ännu inte förelagts . Det är således inte möjligt att avgöra hur mycket boendekostnaderna ökar mellan och till följd av ytterligare minskning av subventionerna. I avvaktan på dessa förslag föreslår jag därför att de övre bostads- kostnadsgränserna höjs, med . () för familjer med ett resp. två barn och med . () för familjer med tre eller flera barn. Jag avser att senare under detta återkomma med slutligt ställningstagande i denna del. Även de bostadskostnadsgränser över vilka lämnas av bostadskostnaden bör höjas. Jag förordar att bostadskostnadsgränsen över vilka bidrag lämnas av bostadskostnaden höjs till . för familjer med ett barn, till . för familjer med två barn och till . för familjer med tre eller flera barn. För att en förstärkning av stödet skall kunna genomföras bör emellertid även gränserna för de lägsta bidragsgrundande bostadskostnaderna justeras. Enligt min mening är det därvid, i syfte att åstadkomma ett mer enhetligt och lätthanterligt system, även lämpligt att dessa gränser bestäms till en för samtliga barnfamiljer enhetlig nivå. Jag förordar därför att gränsen för lägsta bidragsgrundande bostadskostnad fastställs till . för samtliga hushåll oavsett antalet barn i familjen. Mitt förslag: Grundbeloppet differentieras beroende på antalet barn i familjen. Beloppet benämns i fortsättningen särskilt bidrag för hemmavarande barn. Skälen för mitt förslag: I bostadsbidraget ingår även ett särskilt belopp om . som lämnas oberoende av bostadskostnadens storlek, det s.k. grundbeloppet. Detta belopp har en tydlig familjepolitisk karaktär. Jag föreslår att beloppet därför benämns särskilt bidrag för hemmavarande barn. Till följd av mitt förslag om en enhetlig nedre bostadskostnadsgräns för samtliga barnfamiljer bör även det särskilda bidraget för barn justeras. Jag förordar att beloppet fastställs till . för familjer med ett barn, till . för familjer med två barn och till . för familjer med tre eller flera barn. Mina förslag i denna del kan sammanfattas i följande tablå. Hushåll Särskilt bidrag Lägsta bidrags- Bidrag Bidrag med för hemma- grundande upp till en upp till en varande barn bostadskostnad bostadskostnad bostadskostnad (kr/mån) (kr/mån) av (kr/mån) av (kr/mån) 1993 1993 1993 1993 Ett barn 600 1 000 1 800 2 050 3 000 2 400 4 800 4 400 Två barn 900 1 000 1 800 1 750 3 200 2 800 5 400 5 000 Tre barn 1 200 1 000 1 800 1 450 3 600 3 200 6 000 5 700 eller fler 9.1.3 Slopad inkomstprövning med hänsyn till bidragsförskott m.m. Mitt förslag: Underhållsbidrag och bidragsförskott beaktas ej vid in- komstprövningen av bostadsbidrag. Skälen för mitt förslag: Vid inkomstprövningen av bostadsbidrag skall f.n. för de hushåll som uppbär bidragsförskott eller underhållsbidrag den bidragsgrundande inkomsten höjas med motsvarande belopp, dock med högst av det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller året före bidragsåret. För innebär detta att den bidragsgrundande inkomsten höjs med högst ca . För de hushåll vars inkomster överstiger gränsen för oreducerat bostadsbidrag betyder detta tillägg att bostadsbidraget reduceras med ca . Jag har i det föregående föreslagit att det särskilda bidraget till ensamstående med barn på . , som infördes som en ersättning för den skattereduktion som slopades i och med skatteomläggningen, skall avvecklas. Jag har därvid framhållit att de medel som härigenom frigörs i huvudsak bör användas till förbättringar av bostadsbidragen med särskild inriktning på ensamstående med barn. Eftersom bidrags- förskott/underhållsbidrag ingår i den bidragsgrundande inkomsten för så gott som samtliga hushåll med bostadsbidrag som har en ensam familjeförsörjare förordar jag att detta tillskott till familjeekonomin fr.o.m. inte skall beaktas vid inkomstprövningen av bostadsbidrag. Mitt förslag innebär att stödet till ensamstående föräldrar med bostadsbidrag vars inkomster överstiger gränsen för oreducerat bidrag förstärks med ca (2 750 * 1 800) kr. Med hänsyn till detta förslag beräknar jag att kostnaderna för bostadsbidrag till barnfamiljer ökar med ca . i förhållande till om ingen ändring görs. 9.1.4 Inkomstgräns för oreducerat bostadsbidrag Mitt förslag: Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs till . Jag har i det föregående redovisat motiven för att införa ett rullande system för handläggning av bostadsbidragen. Jag har därvid bl.a. framhållit behovet av att inkomstprövningen av bidragen bör utgå från hushållens aktuella inkomstförhållanden. Under har, i avvaktan på resultatet av BOAD:s utredningsarbete om bostadsbidragens administration och ett nytt ensamförälderstöd, bostadsbidragen till barnfamiljer bestämts med utgångspunkt i den bidragsgrundande inkomst som kan beräknas med ledning av taxering, dvs. Om mitt förslag att inkomstprövningen av bostadsbidragen skall grundas på aktuell inkomst genomförs måste, för att stödsystemet inte skall urholkas, inkomstprövningen av bidragen anpassas till löneutvecklingen . Det betyder en uppräkning av gränsen för oreducerat bidrag med ca . Jag förordar att gränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs till . För inkomster över denna gräns bör bidraget, liksom , reduceras av den överskjutande inkomsten. De sammanlagda effekterna av mina förslag för hushåll med olika inkomster och boendekostnader kan belysas genom följande två exempel, som avser ensamboende med ett barn och makar eller samboende med tre barn. Exemplen visar hur bostadsbidragen förändras vid antagande om att hushållens inkomster har ökat med mellan inkomståren 1990 och 1994 samt att bostadskostnaderna ökar med , dvs. utan hänsyn tagen till de bostadskostnadsökningar som följer av minskade räntesubventioner fr.o.m. . För hushåll med en ensam familjeförsörjare framgår effekterna av att bidragsförskott/underhållsbidrag slopas vid inkomstprövningen i form av kraftigt ökade bidragsbelopp. Vidare framgår för makar/samboende att det s.k. omfördelningseffekterna är större än , bidragen ökar för hushåll med lägre inkomst och minskar för hushåll med högre inkomst. Bostadsbidrag och ändring från år 1993(kr./mån.) 1 Ensamboende med ett barn Bostadsbidrag vid en bostadskostnad 1994 (kr/år) av (kr/mån) 3 000 3 500 4 000 4 800 90 000 1 500 1 750 2 000 2 400 - 10 - 5 + 5 +140 120 000 1 335 1 585 1 835 2 235 +225 +230 +240 +375 160 000 665 915 1 165 1 565 +140 +145 +155 +290 200 000 - 250 500 900 +/-0 + 60 + 70 +205 Makar/samboende med tre barn Bostadsbidrag vid en bostadskostnad 1994 (kr/år)av (kr/mån) 3 000 4 000 5 000 6 000 100 000 2 100 2 750 3 250 3 750 + 15 +105 +120 +190 150 000 1 435 2 085 2 585 3 085 +/-0 + 90 +105 +175 200 000 600 1 250 1 750 2 250 -120 - 30 - 10 + 60 250 000 - 415 915 1 415 +/-0 -130 -110 - 40 9.2 Bostadsbidrag till hushåll utan barn 9.2.1 Inkomst- och bostadskostnadsgränser Mitt förslag: Enhetliga regler för bostadsbidrag till ungdomar och studerande införs. Inkomstgränserna för oreducerat bostadsbidrag höjs. Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn anpassas till löneutveck- lingen. Skälen för mitt förslag: Bostadsbidrag till hushåll utan barn lämnas dels till ungdomar och studerande, dels till andra hushåll utan barn. Stöden till dessa två grupper har olika syften. Bostadsbidragen till ungdomar och studerande är avsedda att ge det ekonomiska stöd som är nödvändigt för att de som har låga inkomster skall kunna efterfråga en god bostad. Dessa bidrag ger främst ett högkostnadsskydd. Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn riktas till dem som till följd av låga inkomster fått begränsat utbyte av skatteomläggningen. För bostadsbidrag till hushåll utan barn är det ett särskilt problem att bidragsreglerna varierar mellan olika grupper. Förslag har i skilda sammanhang framförts om att bostadsbidrag skall lämnas till samtliga hushåll utan barn enligt samma regelsystem. Mot bakgrund av att stöden till ungdomar och studerande resp. andra hushåll utan barn har olika syften är jag dock inte beredd att biträda ett sådant förslag fullt ut. Det torde dock, enligt min mening, vara lämpligt att bidragsreglerna för bostadsbidrag till ungdomar och studerande utformas på ett enklare och mer enhetligt sätt än vad som är fallet . Mina förslag i det följande innebär sålunda att bostadsbidrag till ungdomar och studerande fortsättningsvis lämnas enligt i princip samma regler oavsett om någon i hushållet uppbär studiemedel eller ej. Den lägsta bidragsgrundande bostadskostnaden för ungdomar som uppbär studiemedel är . För bostadskostnader under denna nivå lämnas inte bidrag. De studerande förväntas själva kunna klara kostnaden för ett studentrum eller motsvarande med hjälp av studiemedel eller annan ekonomisk ersättning. Även de som inte har studiemedel bör själva kunna svara för grundkostnaden för en bostad utan bostadsbidrag. En gemensam nedre hyresgräns för ungdomar resp. studerande bör därför införas. Jag förordar att den nedre bostadskostnadsgränsen för bidrag till ungdomar som inte uppbär studiemedel höjs med . till samma nivå som under innevarande bidragsår gäller för dem som studerar. För de senare hushållen bör således samma nedre bostadskostnadsgräns tillämpas under såväl som . Bostadsbidrag till ungdomar och studerande har i princip lämnats enligt samma regler och . Inför bör därför de övre bostadskostnadsgränserna höjas. Vidare bör dessa gränser samordnas med hänsyn till att bostadsbehovet för hushåll utan barn är detsamma för ensamboende resp. makar/samboende. Jag förordar att den övre bostadskostnadsgränsen höjs med för ensamboende och med för makar/samboende. Det innebär att den övre bostadskostnadsgränsen blir enhetlig () för samtliga bidragsberättigade hushåll. För att en sådan höjning skall vara möjlig bör emellertid en gräns mellan en högre och en lägre bidragsandel införas. Jag förordar att bidrag i intervallet mellan lägsta och högsta bidragsgrundande bostadskostnad lämnas av bostadskostnaden upp till en bostadskostnad av samt för bostadskostnader däröver av bostadskostnaden . Motsvarande bidragsandelar gäller för bostadsbidrag till barnfamiljer. Bostadsbidragen till ungdomar och studerande har, såsom bostadsbidrag till hushåll med barn, under bestämts med utgångspunkt i den bidragsgrundande inkomst som kan beräknas med ledning av taxering, dvs. Om mitt förslag om ny inkomstprövning av bostadsbidragen genomförs måste, för att stödsystemet inte skall urholkas, även behovsprövningen av bidragen till ungdomar och studerande anpassas till löneutvecklingen . Jag förordar att gränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs till för ensamstående och till för makar/samboende. För inkomster över denna gräns bör bidraget, liksom , reduceras med en tredjedel av den överskjutande inkomsten. Jag övergår så till bostadsbidrag till andra hushåll utan barn. Bostadsbidragen till andra hushåll utan barn avser, som jag tidigare redovisat, att i huvudsak kompensera för de samlade effekterna av skatteomläggningen. Med hänsyn härtill finns det inte skäl att göra några justeringar av bostadskostnadsgränserna. Det maximala bostadsbidraget för andra hushåll utan barn bör därför vara oförändrat i förhållande till innevarande bidragsår (/år). För att bidragen inte skall urholkas bör dock gränsen för oreducerat bostadsbidrag anpassas till inkomstutvecklingen. Jag förordar att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjs med ca till . För inkomster över denna gräns bör bidraget, liksom , reduceras av den överskjutande inkomsten. Mina förslag beträffande bostadsbidrag till hushåll utan barn kan sammanfattas i följande tablå. Hushåll Inkomst- Nedre Mellangräns gräns bostads- (kr./mån.) bostads- (%) (kr./år) kostnads- kostnads- gräns gräns (kr./mån.) (kr./mån.) 38 000 1 600 2 600 3 400 75/50 makar/ samb. 55 000 1 600 2 600 3 400 75/50 Andra hus-80 000 1 600 3 500 30 håll utan barn Mina förslag i det föregående i fråga om ungdomar och studerande kan belysas genom följande exempel. Bidragsgrundande Bostadsbidrag vid en bostadskostnad inkomst (kr./år) (kr./mån.) Ensamboende 2 000 2 500 3 000 >3 400 -38 000 300 675 950 1 150 50 000 - 340 620 815 60 000 - - 340 540 Makar/samboende -55 000 300 675 950 1 150 70 000 - 260 535 735 85 000 - - 120 315 Effekterna av mina förslag i fråga om andra hushåll utan barn kan belysas genom följande exempel. Bidragsgrundande Bostadsbidrag vid en inkomst(kr./år) bostadskostnad (kr./mån.) 2 500 3 000 >3 500 - 80 000 270 420 570 100 000 105 255 405 120 000 - - 235 Mitt förslag: får som central förvaltningsmyndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering av bo- stadsbidragssystemet. RFV bör samråda och samarbeta med i frågor där har särskild kompetens. Utredarens förslag: Överensstämmer i princip med mitt. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag eller lämnar det utan erinran. förordar att tillsynsfunk- tionerna även i fortsättningen i huvudsak skall ligga på . förordar dock att behåller hela det centrala myndighetsansvaret. Skälen för mitt förslag: Bostadsbidragen kommer att administreras som en del av försäkringskassornas bidragsadministration. Samma personer kommer i stor utsträckning att arbeta såväl med barnbidrag, bidragsförskott, etc, som med bostadsbidrag. Grundläggande frågor om resursdimensionering, arbets- rutiner och liknande för dessa olika bidrag är därför nödvändigt att behöva lösas i ett sammanhang. Det är ofrån- komligt att försäkringskassornas centrala förvaltningsmyndighet, RFV, måste hantera dessa frågor också för bostadsbidragen. Under alla omständigheter kommer det således att vara nödvändigt att delar av det centrala myndighetsansvaret ligger på RFV. Ett alternativ är då att dela upp detta ansvar mellan RFV och . förordar en sådan uppdelning och menar att frågor om föreskrifter, statis- tik, uppföljning, utvärdering, anslagsberäkning och anslagsframställning bör ligga kvar på . Det är enligt min mening angeläget att tillvarata den bostadspolitiska kompetens som finns på . En uppdelning av det centrala myndighetsansvaret på två myndigheter ger dock sådana olägenheter att alternativet inte bör genomföras. En uppdelning ger risk för kompetenstvister. Hela anvaret bör således åligga RFV. Det är dock naturligt att RFV samråder med kring frågor av bostadspolitisk karaktär. Framförallt bör det gälla vid diskussion om regelförändringar, som har bo- stadspolitisk innebörd. Det är givet att måste få tillgång till RFV:s statistikmaterial för sitt samlade utvärderingsarbete inom det bostadspolitiska området. Mitt förslag: Den nya lagen föreslås träda i kraft . För- säkringskassan beslutar om bidrag enligt den nya lagen . Kommunen handlägger ärenden om bostadsbidrag enligt den gamla lagen. Överklagande av kommuns beslut enligt äldre lagstiftning skall prövas av . beslut skall inte få överklagas. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Till skillnad från mitt förslag har utredaren föreslagit att från skall överta handläggning av kvarvarande ärenden enligt äldre lagstiftning och att beslut skall kunna överklagas till kammarrätt. Remissinstanserna: Utredarens förslag till övergångsreglering har godtagits av flertalet remissinstanser. Kammarrätten i har förordat att den nya instansordningen för överklagande bör gälla även ärenden som skall handläggas enligt äldre lagstiftning /94. Enligt kammarrätten är det inte motiverat att för ett fåtal ärenden skapa en ny instansordning via och kammarrätten. har, med hänvisning till att länsbostadsnämnderna från avses upphöra som myndighet, föreslagit bl.a. att verket från samma tidpunkt övertar nämndernas uppgift som besvärsinstans i ärenden om bostadsbidrag. Skälen för mitt förslag: Efter överföringen av administrationen av bostadsbidragen till försäkringskassorna kommer det att finnas visst behov av att handlägga kvarvarande ärenden enligt den gamla lagen med anslutande författningar. I likhet med utredaren anser jag det mest ändamålsenligt att kommunerna under en övergångstid svarar för den hand- läggningen. Härigenom kan en klar åtskillnad göras i hanteringen av ärenden enligt den nya lagen och äldre lagstiftning. får det antas att kommunerna hunnit avgöra de flesta kvarvarande ärendena. Endast ett fåtal ärenden torde finnas kvar att handlägga. Jag anser därför att det inte finns tillräckligt vägande skäl för att införa särskilda regler enligt vilka övertar handläggningen av ärenden enligt äldre lagstiftning. Jag föreslår i stället att de ärenden som kan finnas kvar hos kommunerna handläggs av dem. Statsrådet har i sin anmälan till regeringens proposition om anslag till och dess regionala administration av statens stöd för bostadsfinansieringen m.m. (prop. 1992/93:172) föreslagit att skall besluta om att länsbostadsnämnderna läggs ner vid utgången av . Därmed upphör länsbostadsnämndernas funktion som besvärsinstans i ärenden om bostads- bidrag. är instansen över länsbostadsnämnderna. Med hänsyn till behovet för enskilda att kunna få ärenden om bostadsbidrag överprövade även enligt äldre lagstiftning anser jag det följdriktigt att länsbostadsnämndernas funktion som första besvärsinstans övertas av . Jag anser det inte vara påkallat att införa en ny besvärsinstans för prövning av ärenden enbart under en övergångstid. beslut skall därmed inte få överklagas. 12 Uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen Min bedömning: Det är viktigt att hanteringen av bostadsbidragen som stödform följs upp på ett grundligt sätt både som del i familjepolitiken och som del i bostadspolitiken. Det nya inkomstprövningssystemet ställer också stora krav när det gäller uppföljning. Särskilda resurser bör avsättas för uppföljningen av bostadsbidragen inom RFV. Utredaren: framhåller att särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt utvärderingsfrågorna. Remissinstanserna: När det gäller behovet av uppföljning och utvärdering instämmer remissinstanserna i utredningens bedömning eller lämnar den utan erinran. Skälen för min bedömning: Ett av skälen bakom förslaget om överflyttning av bostadsbidragen till försäkringskassorna och RFV är att möjliggöra ett bättre beslutsunderlag för en samlad bedömning av stödet till barnfamiljerna. Det bör nu bli möjligt att se hur olika grupper av barnfamiljer får nytta av de olika stödsystemen, vilka som inte får ett tillräckligt stöd och vilka som kanske överkompenseras. Eftersom barnbidragen ger en bild av alla barnfamiljer blir det också möjligt att se hur stor andel av andra grupper som får del av olika stöd. Dessa jämförelser bör endast grundas på statistisk material. Den samlade hanteringen av de olika bidragen bör också underlätta beräkningar av kostnads-och individeffekter i samband med reformer. Också hur bostadsbidragen fungerar som bostadspolitiskt instrument bör följas noga. Det innebär bl.a. att det är viktigt att relatera bidragshushållens sammansättning till stödnivåer och upplåtelseformer. Minskningen av de generella stödformerna får betydande konsekvenser på bostadskostnader och därmed på bostadsbidragen. Det nya inkomstprövningssystemet innebär att bidraget skall beräknas mot en framtida beräknad inkomst med efterkontroll. Inkomsten skall omprövas i ett rullande system, oftare för dem med en osäker inkomstsituation, mer sällan för dem med stabila inkomster, dock så att alla skall omprövas . Tanken bakom förslaget om prövning mot en aktuell inkomst i stället för mot en inkomst är att den fördelningspolitiska träffsäkerheten skall bli avsevärt bättre. Det är givet att det nya systemet ställer stora krav på belysning av inkomstförhållandena hos olika grupper bidragsmottagare. För att kassorna skall kunna rikta kontrollinsatserna mot de fall där kontrollen är särskilt motiverad måste det finnas en grundläggande beskrivning av inkomstförhållanden och inkomstförändringar i samhället. Slutligen vill jag peka på behovet av uppföljning av regelsystemet för bostadsbidragen. Det innehåller förhållandevis många komplicerade regler. Det är därför viktigt med en analys av hur de olika reglerna fungerar för att ändringar skall kunna vidtas när det behövs. Detta gäller inte minst de nya reglerna för inkomstprövning. RFV bör få i uppdrag att lämna en rapport om hur det nya bostadsbidragssystemet fungerar. Vid behov bör RFV samråda med . B Familjer och barn 1991/92 Utgift 2 531 103 428 1992/93 Anslag 2 300 000 000 1993/94 Förslag 8 560 000 000 beräknar, i sin anslagsframställning för /94, kostnaderna för bostadsbidrag till ca . I beräkningen förutsätts att de regler för bostadsbidrag som fastställts för skall gälla oförändrade . föreslår att inkomstgränserna anpassas till det ändrade beräkningssätt för bostadsbidragen, där aktuell inkomst skall användas i stället för inkomsten enligt taxeringen året före bidragsåret. Verket föreslår vidare att inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag därefter räknas upp med hänsyn till inkomstutvecklingen, att de övre bo- stadskostnadsgränserna anpassas till kostnadsutvecklingen samt att förmögenhet inte skall beaktas vid beräkning av bidragsgrundande inkomst. När det nya statliga utjämningsbidraget till kommunerna infördes förutsattes att bostadsbidragen skulle föras över till statligt huvudmannaskap fr.o.m. . För att ekonomiskt reglera denna förändring drogs kommunernas andel () av de beräknade kostnaderna för bo- stadsbidrag in till staten. Detta skedde genom att utjämningsbidraget för minskades med . Med hänvisning till statens övertagande av hela kostnadsansvaret för bostadsbidragen tidigast bedömdes kunna ske , föreslog regeringen i propositionen (1992/93:63) om ändrade bestämmelser i fråga om bostadsbidrag för , m.m. att det belopp som via utjämningsbidraget dragits in från kommu- nerna till staten skulle återföras till kommunerna för detta ändamål. Metoden för detta är att kommunerna får statsbidrag av sina kostnader för bostadsbidrag som lämnas enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag och lagen (1992:654) med särskilda bestämmelser om bostadsbidrag . Statens kostnader för detta statsbidrag beräknades i prop.