prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Trots att den svenska kronan antasapp-reciera och den inhemska efterfrågan gradvis återhämtas förbättras handelsbalansenkontinuerligt då överskottet väntas motsvara av BNR Nettot av handeln med tjänster förbättradesavsevärt mellan . Den största förändringen registreradesresevalutanettot. Som ett resultat av en mycket svag privat konsumtion och densvenska kronans reducerade köpkraft minskade det svenska utlandsresandetdrastiskt. bidrog en sänkt inhemsk prisnivå, räknat i utländskvaluta, till en ökning av utlänningars turistande i . Mot slutet avprognosperioden bedöms dock resevalutanettot försvagas något, i takt med attkon- Den förväntade ökningen av varaexporten resulterar Prop.1993/94:100 i växande intäkter frän sjöfert, övriga transporter samt andravaruhandels- Bilaga 1.1 relaterade tjänster. Det totala tjänstenettotförbättras därmed successivt och väntas visa ett visst överskott. Avkastningen pä kapital består av avkastningen pådirektinvesteringar och portföljaktier samt av räntebetalningar till och frånuflandet. av successivt stigande tmderskott förväntas eninindre vändning 1993 och en fortsatt förbättring både 1994 och 1995. Genomstora direktinvesteringar utomlands under den senare hälften av 1980-taletbyggde svenska företag upp tiUgångar i utlandet. Dessa är betydligt större änutländska företags tillgångar i . I takt med att konjunkturen vändersåväl i som utomlands och vinstniväeraa stiger väntas därmedöverskottet i avkastningen av direktinvesteringar öka. På gnmd av ett ökatintresse från utlandet för svenska portföljaktier väntas däremot avkastningenpå portföljaktier uppvisa tilltagande underskott. Räntenettot bestäms av två förklaringsfåktorer,dels av ränteläget i och uflandet, dels av storleken på denräntebärande nettoskulden mot uflandet. Vid beräkningen av räntenettot ettspecifikt år används nettoskuldens storlek vid . En förändringav skulden under loppet av året beräknas sålunda påverka räntenettot förstföljande år. Storleken på nettoskulden påverkas av det samlade finansiellasparandet, dvs. En positiv bytesbalans innebär att denräntebärande skulden kan amorteras ned. Nettoskuldens utveckling beror också påhur investeringar i icke räntebärande tillgångar utvecklas i resp. utlandet.Dessa måste därför beaktas i prognosen över utlandsskuldens utveckling.Slutligen påverkas skulden räknat i svenska kronor av växelkursförändringar,vilket varit mycket betydelsefullt tmder . förbättrades räntenettot inai;ginellt,genom att räntoma sjönk både i och utomlands. Att förbättringen inteblev större beror på att den räntebärande skulden ökade kraftigt tillföljd av tmderskottet i bytesbalansen kombinerat med en kraftigvalutakurseffekt i samband med att den fästa växelkursen öveiavs. År 1994väntas räntenettot förbättras betydligt trots att den räntebärande skuldenväxte till följd av kronans depreciering imder loppet av 1993. Förklaringentill det förbättrade räntenettot är att det intemationella ränteläget beräknasfella ytterligare. Några ytterligare effekter av sänkta räntor väntas inte1995, men till följd av ett kraftigt överskott i bytesbalansen 1994 minskaruflandsskulden, vilket ger en fortsatt förbättring av räntenettot. En alltstarkare bytesbalans 1995 medför att den räntebärande utlandsskulden väntasminska från av BNP till 1995. Diagram3.2 räntebärande nettoskuld mot utlandet Andel av BNP, procent 55- Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Anm.: I den räntebärande nettoskulden ingår samdigaräntebärande skuld- och tillgångsslag mellan och utlandet.Handelskrediter, statens andelar i internationella utvecklingsbanker m.m. ingårdäremot inte. Inte heller ingår tillgångar i form av direktinvesteringar ochportföljaktier. Källor:Riksbanken, och . Sammantaget väntas bytesbalansen visa ett litetöverskott 1993. väntas överskottet uppgå till ,motsvarande av BNP. Mot bakgrund av att det offentliga finansiellasparandet beräknas bli kraftigt negativt är detta ettanmärkningsvärt stort överskott, som till en del speglar uppgången ihushållens finansiella sparande. Deima ökning är i sig ett resultat av ettökat totalt sparande i hushållssektom, men också av att det skett enförskjutning från realt till finansiellt sparande. Efter en period med kraftigaökningar av hushållens bostadsinvesteringar väntas dessa vara mycket låga imderprognosperioden, vilket ökar utrymmet för finansiellt sparande. Samtidigtbedöms företagen bibehålla ett onormalt högt finansiellt sparande. För engynnsam tillväxt krävs dock att företagens finansiella sparande normaliseraspå medellång sikt. 4.1 Produktion och konkurrenskraft Industriproduktionenhar vänt uppåt tack vare en accelererande export-efterfrågan. Föratsättningamaär goda för en industriell expansion imder prognosperioden. Deprecieringen avkronan, sänkningen av arbetsgivaravgiftema samt en snabb produktivitetsökninghar gett svensk industri ett mycket gynnsamt konkurrensläge. En viss uppgång iden intemationella konjunkturen ger ytterligare draghjälp. Den godavinstnivån och reformeringen av företagsbeskattningen bördessutom underlätta för industriföretagen att finansiera de investeringar sombehövs för en ytterligare produktionsökning . Tabell4.1 Nyckeltal för industrin Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 -5,5 -0,7 -1,3 -8,8 -1,4 -3,4 -1,3 Enhetsarbeukosuiad, (ULC) -2,8 -6,7 14 ULC, SEK -1,2 Relativ ULC, SEK -3,7 -25,3 -1,2 Anrru: Konkurrentländernas ULC (Unit Labour Cost, dvs. arbetskostnad per producerad enhet) och växelkurser är viktade medOECD:s konkurrentvikter, som tar hänsyn till konkurrensen med både export ochhemmaproduktion påe}q>ortmarlcnaden. Konkurrensen gentemot länder utanförOECD-området är inte inkluderad. Källor: , ochFinansdepartementet. Enligt den senaste revideringen avnationalräkenskapema minskade industriproduktionen 1992 med mottidigare uppgivna . Produktivitetsutvecklingen blev därmed betydligtgynnsammare tmder 1992 än vad som tidigare uppgetts. Industrins produktionunder ned-gångsfesen I990-I992 beräknas ha fellit med sammanlagt mätt somårsgenomsnitt. Industriproduktionen steg 1993 ,huvudsakligen till följd av den starka exportutvecklingen. Trots en svaginhemsk och interaationell efterfrågetillväxt på basindustrins produkter stegdess produktion med . Förklaringen ligger i den kraftiga konkurrenskraftsförbättringentill följd av den svagare kronan, men också på de produktivitetshöjningar somföretagen genomfört imder lågkonjunkturen. Också inom verkstadsindustrin stegproduktionen. Utvecklingen var dock splittrad. En mycket positiv utvecklingnoterades för elektroindustrin medan andra delar som t.ex. metallvarasektoratiU följd av en vikande hemmamarknad gick be- Denhemmamarknadsorienterade s.k. övrig industri vände Prop. 1993/94:100 ocksåuppåt även om tillväxten blev betydligt mindre än inom Bilaga 1.1bas- och verkstadsindustrin. Denna sektor gyimas inte i lika hög grad avdeprecieringen. beräknas industriproduktionen stiga med 8,. Den höga tillväxten beror på en fortsatt stark exportutveckling men ocksåpå en begynnande uppgång i hemmamarknadsefterfrägan. Verkstadsindustrin ökarmed detta år. Ökningen sker dock frän en låg nivå. Den för Sverigeviktiga maskinindustrin gyimas av en ökad investeringsvilja i flera avbranschens viktigaste exportländer som konjunkturen i går ini ett skede när investeringama återigen ökar. Transportmedelsindustrin kan ökaproduktionen tack vare ett delvis nytt produktprogram och en ökad efterfråganfrån några av de viktigaste exportmarknaderna som och . Inombasindustrin och övrig industri stiger produktionen relativt snabbt tmder1994. Vissa delsektorer inom basindustrin kan som leverantörer av insatsvarortill verkstadsindustrin öka produktionen i takt med denna. Basindustrin gynnasockså av den starka konkurrenskraften vilken bör leda till ökademarknadsandelar. förväntas en fortsatt kraftig ökning avindustriproduktionen, ,då både den inhemska och intemationella konjunkturentagit ordentlig fert. En stark marknadstillväxt för både konsumtions- ochinvesteringsvaror samt det fördelaktiga konkurrensläget är förklaringama tillproduktionsutvecklingen. Industrin har under den senaste lågkonjunkturen istörre utsträckning än tidigare valt att lägga ned produktionsanläggningar ochatt anpassa arbetskraftens storlek efter produktionsutvecklingen. Dettaförklaras dels av en mycket låg lönsamhet imder perioden I990-I992 samtidigtsom realräntan steg kraftigt, dels av det omfettande rationaliseringsarbete somdå genomfördes. Det är svårt att beräkna utslagningen avrealkapital. Med utgångspunkt i beräkningar avrealkapitalstockar kan nettoutslag-ningen uppskattas till frän år I99Itill . Realkapitalstocks-måttet säger dock bara en del om den möjligaproduktionskapaciteten. Måttet tar exempelvis inte hänsyn till omrationaliseringar och organisatoriska förändringar leder till ett bättreutnyttjande av maskiner och anläggningar. Den möjliga produktionen, dvs. hur mycket som kanproduceras med befintliga anläggningar, kan också beräknas med utgångspunktutifrån fektisk produktion och kapacitetsutnyttjande. Enligt denna beräkningsmetodminskade produktionskapaciteten med vilket skulletyda på en viss utslagning. Däremot steg produktionskapaciteten mellan1991 och 1992, viUcet är förvånande med tanke pä den låga investeringsnivånunder 1992. Förklaringen är sannolikt ett bättre utnyttjande av befintligaanläggningar. Exempelvis lyckades man i de stora bilanläggningama på bara någraår med att halvera sammansättningstiden, vilket i sin tur i ett slagfördubblade produktionskapaciteten. Det visar att industrinsproduktionskapacitet lika mycket bestäms av hur effektivt kapitalet utnyttjassom av dess storlek. En viss utslagning av produktionskapacitet har dockförekommit inom dels lågproduktiva oftast hemmamarknadsorienterade branscheroch inom kapitalintensiva sektorer. Däremot uppvisar den kimskapsintensiva industrinen svag utbyggnad av produktionskapaciteten. Om efterfrågetill-växten i höggrad kommer att riktas mot denna del av industrin innebärdet en betydligt lägre nödvändig investeringsuppgång pä en aggregerad nivåinnan produktionstaket nås, än om industristrukturen varit oförändrad. 1993/94:100 Bilaga1.1 Diagram4.1 Industriproduktion och kapacitetsutnyttjande Källa: Statistiskacentralbyrån. Det möjliga kapacitetsutnyttjandet illustrerar detkapacitetsutnyttjande som skulle kunna uppnäs med befintiig arbetsstyrka.Skillnaden mellan möjligt och fektiskt kapacitetsutnyttjande har stigitavsevärt I989-I992. Detta tyder på att företagen i viss månändå behöll ledig kapacitet i väntan på en förbättring av efterfrågeläget.Under de tre första kvartalen 1993 minskade dock den lediga kapaciteten som enföljd av stigande produktion och en reducerad personalstyrka. Tredje kvartalet1993 skulle industrin teoretiskt ha kuimat producera mer med befintligarbetsstyrka. Under 1994-1995 beräknas industriproduktionensammantaget öka . förväntas produktionen öka starkt framförallti de kunskapsintensiva branscherna samt i transportmedelsindustrin och imaskinindustrin, där den outnyttjade kapaciteten fortferande är stor. Därförförväntas den relativt låga prognosticerade aggregerade investeringsvolymen,ändå inte innebära att produktionen går i kapacitetstaket. väntas dock produktionen inom flertalet branscher, inklusive dekapitalintensiva, nä den nivå där flaskhalsar i produktionen skulle Detta innebär att produktionskapaciteten måste byggas ut Prop.1993/94:100 om överhettningstendenser skall kunna undvikas. Detta antas ocksåske Bilaga 1.1 genom accelererande brattoinvesteringar. försämrades industrinskonkurrenskraft med gentemot de viktigaste konkurrenfländeraa.Lönekostnadema ökade i genomsnitt per är, vilket väsentligt överstegkostnadsökningarna i konkurrentländerna somproduktivitetsutvecklingen var förhållandevis svag. knöts den svenskakronan till Ecun, vilket reducerade devalveringsförväntningama.Följden blev att industrin vidtog kraftiga rationaliseringar ochproduktivitetshöjande åtgärder, i syfte att förstärka konkurrenskraften ochmindre effektiva enheter slogs ut. Av de reviderade nationalräkenskapemaframgår att åtgärdema flck avsedd effekt. Produktiviteten steg med . Sänkningen av arbetsgivaravgiftema den 1 januari1993 gav industrin en kostnadssänkning med totalt 3,. Det ansträngdaarbetsmarknadsläget bidrog dessutom till måttiiga löneökningar under 1993.Industrins produktivitet steg med vilket sammanfeget innebär attindustrins arbetskostnad per enhet (ULC) sjönk . KonkurrenskraftsförsämringenI989-199I hade således kunnat återställas även utan deprecieringen av kronantill följd av den fördelaktiga produktivitets- och lönekostnadsutvecklingenunder och 1993. Räknat i gemensam valuta minskade industrinsenhetsarbetskostnad 1993 med så mycket som jämfört med 14viktigaste konkurrentländer. Därav beror pä deprecieringenav den svenska kronan. Jämfört med viktigaste konkurrenfland Tysklandminskade industrins enhetsarbetskostnad räknat i gemensam valuta med 27 %1993. bedöms lönekostnadsökningama bli måttligasamtidigt som produktivitetsförbättringen beräknas till 2,9 %.Produktivitetstillväxten avtar tmder . Delvis är detta eneffekt av låga maskininvesteringar tmder I99I-1993 varvid nyproduktivitetshöjande teknik introduceras i betydligt mindre omfettning änunder slutet av . Det mycket goda kostnadsläget innebär också attomvandlingstrycket sänks. I de viktigaste konkurrentländerna väntasproduktiviteten öka 1994. Det innebär att industrinsarbetskraftskostnad ökar i en takt som är jämförbar med den i OECD-ländema.Omräknat till gemensam valuta beräknas dock den relativa enhetsarbetskostnaden(RULC) att sjunka något ytterligare genom en effektiv apprecieringav konkurrenfländemas valutor räknat på årsgenomsnitten. förväntas lönekostnadsökningama bli någotstörre än 1994. Därmed kommer enhetsarbetskostnaden åter att öka snabbare än ivåra konkurrentänder. Valutakursförändringama antas imder 1995 medföra eneffektiv depreciering av konkurrenfländemas valutor om vilket sammantagetger svensk industri en konkurrenskraftsförsämring. uppgår förbättringari industrins relativa enhetsarbetskostnad till . Det gynnsammakonkurrenskraftsläget består imder hela perioden vilket framgår av diagram4.2. Svensk industri bör därför kunna vinna marknadsandelar tmder resten av prognosperioden vilketbidrar till en stark produktionsökning Prop. 1993/94:100 och 1995. Diagram4.2 Industrins arbetskostnad per producerad enhet i relativt 14 OECD-länder1980-1995 y -L... ..C.......... .......... 1 Norlonell valuta "v /"" 120110 100 90 80 70 60 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Källa: Statistiskacentralbyrån. Industrinslönsamhet sjönk kraftigt i samband med konjimktumedgången i början pä1990-talet. interaationella konkurrenskraft försämrades gradvis underperioden I989-I991, vilket exportföretagen delvis försökte kompensera medminskande marginaler. nådde industrins lönsamhet en bottennivå,jämförbar med lågkonjunkturåren , då också vinsteraa inomden skyddade industrin sjönk när hemmatnarknadsefterfrågan vek. Vinstfellet berodde inte enbart på denintemationeUa konjunkturatvecklingen och den inhemska kostnadsutvecklingenutan kan delvis också förklaras av en ogynnsam marknadsinriktning iförhållande till konkurrentländerna. Dessutom bidrog den höga inhemska räntenivån,som försämrade företagens finansiella ställning, till den dåliga lönsamheten. Industrins vinstandel, mätt som driftsöverskottetbratto som andel av förädlingsvärdet, uppgick . Detta är en högrelönsamhet än den som rådde efter devalveringarna i början av 1980-talet.Deprecieringen av kronan kombinerad med hög produktivitetstillväxt har gettexportföretagen möjlighet till stora marginalförbättringar. Omkring hälften avutrymmet (sedan ökade kostnader för importerade insatsvaror räknats bort)bedöms ha utnyttjats till marginalförstärkningar, varför möjlighetertill marginalförstärkningar kvarstår imder prognosperioden. Vinstförbättringen beror inte enbart pädeprecieringen. 1993/94:100 långsamma utvecklingen av de rörligakostnaderaa har Bilaga I. I påverkat lönsamheten i positivriktning. sjönk in-satsvarukostnadema med över 2 %.Samtidigt skedde en nedtrappning av lönekostnadsökningama medan produktivitetensteg snabbt. Industrins rörliga kostnader per producerad enhet förblev i sortsett oförändrad 1990-1993. Produktpriset beräknas utvecklas gynnsamt iförhällande till de rörliga kostnadema tmder 1994 vilket leder till attvinstandelen beräknas stiga ytterligare, till . De rörliga kostnademaökar detta år medan produktpriset stiger med 3,8 %.Vinstförbättringen 1994 beror främst på en gynnsam produktionsutveckling somleder till ett ökat utnyttjande av maskiner och anläggningar. Det fortsattkärva arbetsmarknadsläget förväntas innebära måtfliga lönekostnadsökningar.Ett högt kapacitetsutnyttjande hos framförallt exportföretagen väntas ocksåleda till att dessa väljer att använda en del av deprecieringsutrymmet till enviss ytterligare marginalförbättring. Vinsfläget för hemmamarknadsföretagenförblir oförändrat 1994 även om de branschvisa skillnaderaa är stora. väntas en mindre marginalförbättringinom industrin. In-satskostnaderaa stiger inindre än i är dåimportprisökningama beräknas avta 1995. Den höga vinstandelen underprognosperioden bör ses mot bakgnmd av den utslagning av realkapital som skeddeunder lågkonjunkturen. En hög vinstandel ger industrin finansiellt utrymme föratt bygga ut produktionskapaciteten. Tabell4.2 Industrins rörliga kostnader, produktpriser, marginaler per produceradenhet samt bruttoöverskottsandel Per producerad enhet (procentuell förändring): Förbrukningskostnad Lönekosuiad' -0,4 8,7 8,5 -0,2 -1,9 -2,8 3,0 5,9 -6,7 4,3 1,5 4,5 2,9 3,8 2,5 5,0 2,4 -2,1 -1,3 7,4 -1,1 ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknutna indirekta skatter per arbetad timme.Produktivitet avser bruttoproduktion i fasta priser per arbetad timme. Som andel ov förädlingsvärdet tillfaktorpris. Anm.: Uppgifterna avser industri exkl. petroleumraffinaderier ochvarv. Källor: , ochFinansdepartementet. Basindustrin har drabbats hårt av lågkonjunkturen.Den starka tillväxten för förädlade skogsvaror tmder 1980-felet ledde till enbetydande utbyggnad av produktionskapaciteten i världen. När efterfråganmattades uppkom en betydande överkapacitet på världsmarknaden, viUcetresultera- de i en stark press på deinternationellt bestämda produktpriserna. 1993/94:100 liknande utveckling kunde noteras inomjäm- och stålindustrin. Basindustrin agerar i stor utsträckning sompristagare på världsmarknaden. Prisfallet på världsmarknaden 1991-1992medförde att rörelseresultatet knappt kunde täcka avskrivningama trots enminskning av såväl in-satsvarukostnaden som lönekostnaden per producerad enhet.Brattomarginalen, dvs. bruttoöverskottet i procent av brattoproduktionsvärdet,sjönk till 1992 jämfört i genomsnitt . Den kraftiga deprecieringen 1993 har medfört enavsevärd marginalför-stärkning för basindustrin. Produktpriserna steg med 4,4 %samtidigt som de rörliga kostnadema fortsatte att sjunka. Basindustrindrabbades inte på samma sätt som den övriga industrin av höjda importprisereftersom importinnehållet är mycket lågt. Av basindustrins export går till EES-området. Det har inneburit att den intemationella prisutvecklingenvarit fortsatt pressad på grund av låg efterfrågan inom EES-området.Brattomarginalen steg ändå med . Konjunkturappgången i beräknasmedföra en svagt stigande efterfrågan på basindustrins produkter. Jära- ochstålindustrin är en av de branscher som först möter en ökad efterfrågan vid enkonjunkturappgång. Det ger möjligheter till vissa höjningar avproduktpriserna. väntas bättre balans mellan utbud och efterfrågandå konjunkturen skjuter fert, vilket föratses medföra höjda produktpriser.Under hela prognosperioden medför små lönekostnadshöjningar tillsammans med enfortsatt stark produktivitetsförbättring att de rörliga kostnadema ökarlångsammare än prisema. Brattomarginalen beräknas därmed stiga till historiskthöga 1995. Den höga lönsamheten är då i paritet med . Enligt företagsstatistiken för mer änfördubblades resultatet efter avskrivningar för de största industriföretagen(fler än 200 anställda) jämfört med . Med delåret avses åretssex eller åtta första månader beroende på företagens rapporteringsprinciper.Nettomarginalen, dvs. resultat efter finansnetto i procent av omsättningen,ökade dock inte alls lika mycket till följd av betydande valutakursförluster.Utfellet för nettomarginalen visar att företagens finansiella ställning intehar förbättrats i lika hög utsträckning som lönsamhetsuppgången på produktionenger vid handen. I diagram 4.3 visas brattomarginalens utvecklingdels enligt beräkningar baserade på nationalräkenskapemaoch dels enligt beräkningar utifrån företagsstatistiken. Brattomarginalenberäknas på något olika sätt. Skillnaden är framförallt att ifinansstatistikens vinstberäkning ingår de kostnader som företagen historisktsett haft för att tillverka varoraa. Det innebär att vid fellandeinsatsvarapriser kommer de redovisade tillverkningskostnadema att vara högre ände faktiska produktionskostnadema vid försäljningstillfället. Detta förklararden lägre vinstnivån enligt företagsstatistUcen. Diagram4.3 Industrins bruttomarginal enligt Nationalräkenskaperna och Prop.1993/94:1(X) FSretagsstatistiken Bilaga 1.1 -I----- 1----- 1----- r- -T----- 1----- 1---- 1----- 1----- 1---- r- 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Idiagrammet visas vinstnivån enligt företagsstatiken utifrån delårsresultaten.Sannolikt kommer helårsvinsten att bli betydligt högre eftersomförsäljningsutvecklingen accelererade . Kurvan visar ändå attden av beräknade utvecklingen av brattomarginalen för 1993bör vara i paritet med den som företagen själva redovisar. 11Riksdagen 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 Situationenpä arbetsmarknaden har försämrats markant tmder . Antaletsysselsatta personer har sammantaget fellit med nära en halv miljon från 1990.Delfegare i ungdomspraktik, arbetslivsutveckling och arbetsmarknadsutbildningräknas dock inte in i antalet sysselsatta. Trots omfettandearbetsmarknadspolitiska åtgärder steg den öppna arbetslösheten till drygt 8 %1993. Totalt uppgick antalet öppet arbetslösa och antalet personer som deltog ikonjunkturberoende åtgärder till av arbetskraften. Prop.1993/94:100 Bilaga 1.1 Diagram5.1 Antal varsel samt antal nyanmälda lediga platser Säsongrensad nivå,kvartalsdata ILediga platser | / T 1 1 t I r 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 Armu:Det är endast serien över antal nyanmälda lediga platser som är säsongrensad.Källor: och . En viss ljusning i efterfrågan av arbetskraft kanskönjas för industrin. Antalet nyanmälda lediga platser har börjat öka, dockfrån en mycket låg nivå. Antalet varsel och konkurser var lägre tmder hösten1993 jämfört med . Läget på arbetsmarknaden bedöms ändå förblifortsatt svagt . Kombinationen av en relativt godproduktivitetsutveckling och en ökad medelarbetstid begränsar behovet avnyanställningar för att möta en högre produktion 1994. Sysselsättningeninom den konkurrensutsatta sektom börjar öka 1994, vilket motverkas av enfortsatt minskad sysselsättning inom de sektorer som är beroende avhemmamarknaden. En successiv uppbyggnad av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder medför dock att den öppna arbetslösheten reduceras något. Den sjunkertill 1994, mätt som årsgenomsnitt. Åtgärdema beräknas omfetta ca 300 000personer vid utgången av 1994.Om åtgärdema inte fylls ut på det sätt som skisserats kan i stället Prop-1993/94:100 den öppna arbetslöshetenkomma att öka. Summan av de öppet arbetslösa Bilaga 1.1 och personer ikonjunkturberoende åtgärder stiger till 14 1/1994. ökar antaletsysselsatta personer pä , främst inom industrin ochprivat tjänstesektor. Hur stor effekten blir på arbetslösheten äravhängigt av hur känsligt utbudet är för förändringar i I prognosen beräknas den öppna arbetslösheten minska tUl 1995. Dentotala arbetslösheten (öppet arbetslösa -I- deltagande ikonjunkturberoende åtgärder) sjunker till . nedgången av den s.k.totala arbetslösheten blir mindre förklaras av att