prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — färdigt system för löpanderedovisning av även ett begränsat urval av Prop. 1993/94:100 miljökostnader torde därför vara ganska lång. Ett begrepp som vunnit snabbt insteg i den svenskadebatten är miljöskulden. Begreppet lanserades i enrapport (SOU 1992:58) med samma namn från miljövårdsberedningen. 1 rapportendefmieras miljöskulden som kostnaden för att åtgärda miljöskador som ärtekniskt-ekonomiskt återställbara samt storleken på det kapital som erfordrasför att betala återkommande reparationsinsatser. Den totala svenskamiljöskulden uppskattas till , medan den årliga ökningenberäknas uppgå till . Det senare beloppet är alltsåden summa som skulle behöva avsättas och användas för motåtgärder föratt den svenska miljötillståndet inte skall försämras. Av den fortgåendeökningen av miljöskulden förorsakas ungefär hälften av aktiviteter utanförSverige (utsläpp av försurande ämnen). föreslår i sitt betänkande (SOU1993:16) en regelbunden redovisning av den s.k. miljöskuldens utveckling. Miljöskuldsberäkningar är emellertid behäftade medbetydande problem. framhåller i sitt remissvar tillEkonomikommissionen att begreppet miljöskuld förefaller diffust. Man förordaristället att den miljökorrigerade nettonationalprodukten används för att bedömaom den ekonomiska tillväxten varit miljömässigt hållbar. Det kan ifrågasättas om det är meningsfullt attförsöka beräkna nationens ackumulerade miljökapital eller miljöskuld. Detrimliga är att i första hand försöka fänga förändringarna i naturkapitaletsvärde, så att ökningen av miljöskulden kan stoppas. Även sådana beräkningar äremellertid behäftade med betydande praktiska och teoretiska problem. Detframstår därför som orealistiskt att skullekunna redovisa regelbundna, officiella beräkningar av miljöskuldens storlek.Arbetet bör i första hand inriktas på att etablera monetära räkenskaper somredovisar de löpande kostnadema för miljö- och naturresursförstöringen. Dettaär också inriktningen på regeringens uppdrag till . I avsaknad av monetära miljöräkenskaper framstår deredovisade miljö-skuldsberäkningama ändå som en värdefull källa tillinformation om miljöförstöringens kostnader Begreppet miljöskuld har också ettpedagogiskt värde eftersom det visar att statsskulden inte är den enda skulddagens generation efterlämnar, och att ökningen av båda måste bringas attupphöra. Vår strävan att säkerställa ett gott liv också förvåra efterkommande kräver att vårt samhälle förvaltar naturen så att vi kanlämna en oförstörd miljö till framtidens generationer Avsaknaden av exaktaberäkningar av miljöskulden och av monetära miljöräkenskaper får inte innebäraatt nödvändiga miljöbeslut skjuts . Av denna anledning har iregeringsförklaringen slagits fast att miljöskulden inte får öka. styrmedeli miUöpolitiken Prop. Bilaga 1.4 Regleringar har alltmer förlorat sintidigare självklara plats när det gäller att begränsa de miljöproblem somförknippas med det modema samhället. Istället för regleringar används imånga fall även ekonomiska styrmedel, information och frivilligabranschåtgärder års utveckling inom miljöpolitiken kankarakteriseras som en övergång från kvantitetsbaserade till prisbaseradeinstmment dvs. Förändringen gmndas på en ökad insikt attmarknadsinstmment i vissa fall kan ge en mer kostnadseffektiv lösning ändetaljerade tekniska föreskrifter och traditionella regleringar.Marknadsinstmment skapar dessutom incitament till insatser utöver vad som kanuppnås genom en reglering och kan även ge skatteintäkter för staten. I mångafall kan dock miljöeffekten vara så skadlig att en viss typ av utsläpp helt börförbjudas. I andra fall kan en kvantitativ reglering vara att föredra på gmndav att den kan vara förhållandevis enkel att motivera, kontrollera ochadministrera. Vid varje introduktion av ett styrmedel bör en analys genomförasav miljöproblemets karaktär och vilket styrmedel som är mest ändamålsenligt ochkostnadseffektivt för att uppnå den effekt som åsyftas. Iavsaknaden av fullständigt definierade äganderätter har användningen avnaturresurser och utsläpp av miljöfarliga ämnen tidigare ofta varit heltgratis. Detta har lett till en ineffektiv resursallokering och onödigmiljöförstöring. Ett sätt att undvika detta är att intemalisera kostnadema förmiljöförstöringen i den miljöstörande verksamheten med hjälp av miljöskatter. En miljöskatt bör teoretiskt utformas så deprivatekonomiska kostnadema för ett extra utsläpp motsvarar de samhällsekonomiskakostnadema för det extra utsläppet. Kostnaden för att använda miljön beaktasdå på samma sätt som övriga produktionskostnader Därmed skapas incitament förhushållning med tidigare icke prissatta naturresurser vid val avproduktionsinriktning och produktionsmetod. En fördel med miljöskatter jämfört med de flestatyper av kvantitativa regleringar är att miljöskattema verkar mera generellt.Om ett miljöskad-ligt utsläpp skattebeläggs så skapar detta ekonomiskaincitament för reduktion av utsläppet på valfritt sätt och inte bara på deteller de sätt som föreskrivs i en viss reglering. Företagen får såledesincitament att begränsa utsläppet bl.a. genom utveckling av ny teknik förproduktion av varan samt genom att utveckla substitut till den aktuella varan. I den mån utsläppet kvarstår inkluderas kostnadenför miljöeffekten i vampriset på ett samhällsekonomiskt riktigt sätt. Dettaleder till att även köpare av berörda varor får ekonomiska incitament till attanvända mera miijövänliga altemativ. En annan fördel med miljöskatter är att de kan göradet möjligt att Prop. 1993/94:100 påverka den del av miljöproblemen som ärrelaterade till konsumtionen Bilaga 1.4 och varomas slutligaomhändertagande. har de miljöproblem som är förknippade medvaromas konsumtion, och ej enbart med deras produktion, kommit attuppmärksammas allt mer (Bilaga 6 till långtidsutredningen och DsM1992:58). Vid kvantitativ reglering i form av tillstånd förutsläpp av viss mängd fmns inga ekonomiska incitament för reduktion avutsläppet under denna nivå. Incitamenten för användare av varan att försökaövergå till mera miljövänliga altemativ är små. En möjlig nackdel med miljöskatter är att detkvantitativa utfallet i form av t.ex utsläppsminskning kan vara svan attfömtse. I vissa fall kan därför överlåtbara utsläppsrätter, som sätter en ramför de totala utsläppen, vara att föredra. För att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedelskall utgöra ett fungerande och framgångsrikt inslag i miljöpolitiken krävs attmedlen kan administreras och kontrolleras. En första fömtsättning för en miljöskatt är att enlämplig gmpp skattskyldiga kan preciseras. En andra fömtsättning är attskatteunderlaget kan preciseras på ett entydigt och ändamålsenligt sätt. Entredje fömtsättning är att skatteunderlaget kan redovisas och kontrolleras påett godtagbart sätt. Myndighetema skall således ha möjlighet att kontrollera deskatteskyldigas uppgifter om t.ex. kvantiteter av aktuella utsläpp.Miljöskatter kräver slutligen uppbördsregler som preciserar när och hurskattema skall betalas. En ytterligare faktor som påverkar hur omfattandeanvändningen av miljöskatter kan vara är konkurrenskraft. Alltför högaskatter i relation till omvärlden riskerar att leda till att produktion flyttarutomlands och att arbetstillfällen går förlorade, som den negativamiljöeffekten riskerar att bestå i ett globalt perspektiv. Detta är dock ettargument som inte enbart gäller miljöskatter: Andra former av skatter, liksomäven administrativa styrmedel i form av regleringar, innebär också en kostnadför dem de omfattar och påverkar konkurrenskraften. I vilken utsträckning konkurrenskraften försämrasav svenska miljökrav beror dels på andra länders miljökrav, dels påutformningen av våra egna styrmedel. Detta talar starkt dels för ett ökatintemationellt samarbete för höjda miljökrav i våra konkurrentländer, dels förekonomiska styrmedel som ofta är mer flexibla och därför kan irmebära attmiljökraven uppnås till en lägre kostnad än vid regleringar. Rätt utformade kanhöga miljökrav också bidra till teknisk utveckling som stärkerkonkurrensförmågan och bidrar till fler jobb. Bubbloreller utsläppsrätter diskuteras ofta bland miljöekonomer med enutsläppsram är dels att begränsa utsläppen till en viss nivå (ramen),dels att genomföra åtgärdema för att minska utsläppen där det Prop.1993/94:100 är billigast. fick regeringens uppdrag atttill utarbeta förslag till användning av utsläppsramar förnärsalter (kväve och fosfor). SNV bedömer att det är möjligt men kompliceratatt tillämpa utsläppsramar. Ramens storlek, nuvarande lagstiftning, diffusautsläpp, avloppsreningsverkens långa avskrivningstider, behovet av tydligasignaler samt den initiala fördelningen av kvoter är några av de frågor som SNVanser måste ytterligare belysas. Det är viktigt att forskningen ochutvecklingsarbetet kring utsläppsrätter fortsätter. Det gäller inte minstsystem som kan öppna möjlighet för handel mellan länder inom ramen förintemationella miljökonventioner. Svensk forskning ligger långtframme på detta område. För att system med överlåtbara utsläppsrätier skallfungera krävs en väl fungerande marknad med tillräckligt många säljare ochköpare. Den lokala påverkan skall vidare vara begränsad i förhållande tillregional eller global påverkan vilket iimebär att fortsatta försök bör ske därutsläppen har sådan karaktär, t.ex. svavel- och koldioxid. Fortsatt utvecklingsarbete i bör imiktasmot att klarlägga vilka åtgärder som krävs för att skapa fungerande incitamentför köpare och säljare. En försöksverksamhet bör lämpligtvis avse ett välavgränsat miljöproblem och ett lämpligt val av utsläppskällor Försöken kan i ettsenare skede successivt utvidgas genom att miljöambitionema höjs ochytterligare utsläppskällor inkluderas i systemet. 3 Erfarenheter och intäkter avmiljörelaterade skatter i ISverige introducerades ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken i mitten av1970-talet. Användningen har därefter successivt ökat. Det stora genombrottetkom under slutet av 1980- och i samband med attMiljöavgiftsutredningen presenterade sina betänkanden (SOU 1989:21, 84, samtSOU 1990:59). Beskattningen på miljöområdet har även inslag avrent fiskal natur, dvs. beskattningen sker primärt för att staten skall erhållaskatteintäkter. De flesta skatter på miljöområdet innehåller såväl den styrandesom den fiskala komponenten i olika omfattning. Resultatet från en översiktlig utvärdering av deekonomiska styrmedel som använts i miljöpolitiken i visar attmiljöskatter/avgifter med fördel kan användas för att minska miljöpåverkan.Enligt utredningen har styreffekten generellt varit god, och de administrativakostnadema för insamling och kontroll av skattema har varit låga. De viktigaste miljörelaterade skatter som idaganvänds är i huvudsak följande: Koldioxidskatt infördes som denallmänna energiskatten halverades. Det skattepliktiga området sammanfaller medenergiskattens Den generella koldioxidskattenivån motsvarar Prop. 1993/94:100 33,3öre/kg utsläppt koldioxid. En lägre energibeskattning för industrin Bilaga1.4 infördes . slopades det tidigare systemet mednedsättning av energi- och koldioxidskatt vid industriell tillverkning. Reformen iimebar att tillverkningsindustrin intelängre betalar någon energiskatt och att koldioxidskatt tas ut av dengenerella nivån. Även växthusnäringen skall omfattas av den särskildaindustribeskattningen, men speciella övergångsregler gäller till och med 1994.Fram till dess finns även det gamla nedsättningssystemet kvar, men det harendast betydelse för ett fåtal företag med mycket hög koldioxidskattebelastning. En fördel ur miljösynpunkt avenergiskatteomläggningen är att även den energiintensiva industrin numera fårbetala koldioxidskatt i förhållande till hur mycket fossilbränslen somanvänds. Med nedsättnings-reglema togs däremot inga energiskatter ut så snartskattebelastningen översteg en viss andel av försäljningsvärdet. I dettaavseende innebär alltså de nya reglema en mera direkt koppling mellanskatteinbetalningar och miljöpåverkan. En nackdel är dock att reformen minskatskillnaden i beskattning mellan kol och olja och mer miljövänliga altemativ. Koldioxidskatt tas även ut på bensin och för deoljeprodukter som används vid inrikes flygtrafik. Koldioxidskatten ger ca 10,8miljarder kronor /94. Svavelskatt tas ut med /kg svavel för kol- ochtorvbränslen och med /m3 olja för varje tiondels viktprocent svavel ioljan, såvida svavelinnehållet överstiger 0,1 viktprocent. Har svavelutsläppenreducerats i förhållande till ingående svavelinnehåll återbetalas /kgsvavel som utsläppen har minskat med. Intäktema från svavelskatten uppgår till ca 0,22miljarder kronor /94. Bensinskatt utgår, enligt lagen (1961:372) ombensinskatt, för bensin som är avsedd för motordrift och andra motoralkoholerm.m. differentierades skatten på blyfri bensin och blyadbensin och den blyfria bensinen fick en lägre skatt än den blyade bensinen.Syftet med denna differentiering var att främja införandet av blyfri bensin.Skattesatsema för bly fri bensin och blyad bensin har härefter ändrats fleragånger. Bensinskatten är efter senaste ändringen per liter för blyfri bensin och per liter för annan bensin. Vid den senaste höjningen (/93)vidgades differentieringen mellan skatten på blyad respektive oblyadbensin, vilket fått som följd att den blyade bensinen nu är på väg ut frånmarknaden. Denna snabba utveckling är ett bra exempel på attmiljödifferentierade skatter kan skynda på den tekniska utvecklingen, i det härfallet av altemativ till blyad bensin. För ren metanol och etanol- och metanolblandningtas skatten ut med per liter. I syfte att möjliggöra försöksverksamhet itillräckligt stor omfattning har skatten slopats på ren etanol som används fördrift av motorfordon. Bensinskattenger ca /94. Försäljningsskatt på motorfonlon utgår enligt lagen(1978:69) om Prop. 1993/94:100 försäljningsskatt på motorfordon. Den 1 juli1992 infördes ett miljöklas- Bilaga 1.4 system för nya fordon där fordonen isamband med avgasgodkännande hänfördes till miljöklass 1, 2 eller 3 ochförsäljningsskatten differentierades med hänsyn härtill. Syftet meddifferentieringen är att påskynda introduktionen av fordon med godamiljöegenskaper. Miljöklassystemet för tunga fordon har emellertid ännu ejträtt i kraft. Försäljningsskatten på motorfordon ger budgetåret1993/94 ca i intäkter till staten. Den allmänna energiskatten tas ut dels på elektriskkraft, dels på kolbränslen, oljeprodukter, naturgas och gasol. Energiskatten påoljeprodukter är differentierad i tre miljöklasser för att ökaanvändningen av miljövänliga drivmedel. Dieseloljeskatten infördes den 1 oktober 1993samtidigt som kilometerskatten avskaffades. Dieselolja är tekniskt settlikvärdig med eldningsolja. Med hänsyn till den stora skatteskillnaden beroendepå användningsområde märks den oljan för vilken dieseloljeskatt inte tas ut,medan olja för fordonsdrift är omärkt. Den märkta oljan används huvudsakligenför uppvärmningsändamål men också i vissa arbetsmaskiner, traktorer m.m. Underhösten 1993 uppmärksanunades vissa hälsoproblem med den märkta dieseloljan.Dessa är nu föremål för en utredning som skall vara klar före utgången av maj1994. Skatteintäktema för den allmänna energiskattenuppgår till ca /94 och beräknas fördiseloljeskatten till ca . Ytteriigare två skatter tas ut på elproduktion, nämligenskatt på elektrisk kraft som framställs i vattenkraftverk och en särskild skattpå elkraft från kärnkraftverk. Intäktema från dessa skatter uppgår till ca 1,0respektive /94. Dessa båda skatter har ihuvudsak en fiskal karaktär. lbeJJ 3.1 Statens inkomster från miöskatter /94, miljarder kronor Bensinskatt (exkl koldioxidskatt) 17,8 Försäljningsskatt på motorfordon 1,2 Skatt på viss elektrisk kraft (vattenkraft) 1,0 Särskild skatt på elektrisk kraft (kärnkraft) 0,12 Kväveoxidavgift utgår ,enligt lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxid videnergiproduktion. Avgiften omfattar alla pannor med en tillförd effekt av minst10 megawatt och uppmätt nyttiggjord energiproduktion av minst 50 gigawattimmarunder redovisningsperioden. Syftet med lagen är att 19 1993/94. Nr 100 Bilaga 1 minskautsläppen av kväveoxider. Avgiften uppgår till /kg utsläppt Prop.1993/94:100 kväveoxid räknat som kvävedioxid. Intäktema från avgiften återförs till debetalningsskyldiga i förhållande till nyttiggjord energi från varjeproduktionsenhet. Detta innebär att företag med små specifika utsläpp avkväveoxider får tillbaka ett större belopp än de betalar in medan företag medstora specifika utsläpp föriorar på systemet. Kväveoxidavgiften ger på gmnd avsin utformning inget bidrag till statskassan. Systemet anses vara effektivt menomfattar endast av de svenska utsläppen av kväveoxider finns en avgift påkadmiuminnehållet i handelsgödsel. Avgiften ger obetydliga intäkter. Utöver dessa skatter och avgifter finns på ettantal områden andra former av ekonomiska styrmedel. Exempel på sådana ärbilskrotnings-premien på 1500 altemativt per fordon (beroende på tidefter genomförd ), avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedeloch bly- och kvicksilverbatterier samt pantsystemen för glas- och PET-flaskor.Vad gäller nickel/kadmiumbatterier har försäljama/produ-centema av dessa åtagitsig att själva ansvara för ett återtagningssystem. I regeringens saneringsprogram för de offentligafinansema som presenterades i kompletteringspropositionen 1993 ingår en post på8 miljarder kronor i höjda miljö- och punktskatter. I regeringenshöstproposition om inriktningen av den ekonomiska politiken 1993 presenteradesett förslag om indexering av miljö- och punktskatter som förstärker deoffentliga finansema med ca (priser) ifull effekt, vid saneringsprogrammets slut. Cirka två tredjedelar av dettabelopp (dvs. ) avser höjda energi- och miljöskatter,tobaksskatten oräknad. Fömtsättningama för att införa en avfallsskatthåller på att utredas (Dir. 1993:68). (Fi 1992:80) skall redovisaresultatet av sitt arbete . Utredningen har enligt direktiven attgöra en teknisk översyn av energibeskattningen. I uppdraget ingår bl.a. attföreslå erforderiiga anpassningar till vad som gäller inom EU. Andra frågor somkommer att behandlas av utredningen är avgränsningen av det skattepliktigaområdet och vissa tekniska frågor om bl.a. vindkraft. 4 Den fortsatta användningen avekonomiska styrmedel Mankan dela upp miljöbeskattningen i två områden. Dels finns sådana skatter som iförsta hand är avsedda att ha en styrande effekt som innebär att denmiljöstörande verksamheten minskar. Dessa kallas hädanefter ekonomiskastyrmedel. Dels finns miljöskatter som i första hand är avsedda att även påsikt ge ett statsfinansiellt bidrag som gör det möjligt att sänka andraskatter. Detta kallas skatteväxling och behandlas i nästa kapitel. Ekonomiska styrmedel har främst miljösyfte, dvstanken är att med Prop. 1993/94:100 hjälp av ekonomiska incitament styra moten minskad förorening. Bilaga 1.4 Svavelskatten, kväveoxidavgiften ochdifferentieringen av bensinskatten anses vara effektiva ekonomiska styrmedel.Svavelutsläppen har minskat kraftigt och blyad bensin har i princip försvunnitfrån marknaden. I ett land med redan högt skattetryck, som ,är det av vikt att identifiera möjligheter att öka användningen av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken utan att skattetrycket höjs totalt sett. Ett ökatskattetryck skulle leda till en försämring i ekonomins funktionssätt ochförsvagad konkurrenskraft. Två sådana möjligheter är: i) Användning av differentierade skattesatser, dvs. i stället för att ha enhetligaskattenivåer bör i ökad utsträckning övervägas möjligheten att differentieraskattesatsema utifrån potentiellt olika miljöpåverkan för det objekt som ärföremål för beskattning. Miljöklassema för olika typer av bränsle är exempel påskattekonstmktioner som styr effektivt mot en lägre grad av miljöpåverkan,ii) Avgiften på utsläpp av kväveoxider från större förbränningsanläggningarframstår som ett lyckat exempel på ett ekonomiskt styrmedel i svenskmiljöpolitik. Anledningen är att en hög grad av miljöstyming åstadkommitssamtidigt som skattetrycket för betalningskollektivet som helhet behållitsoförändrat. Återföringen av inbetalade medel till de mest effektivaproducentema är sannolikt orsaken till att systemet inte bara accepterats utanfaktiskt uppskattats av flertalet av de betalningsskyldiga. I detta ljus kanliknande system med återföring till betalningskollektivet utifrån grad avmiljöpåverkan övervägas där risk för konkurrenssnedvridningar annarsföreligger. Utöver skattefinansiellt neutrala lösningar böräven möjligheten för staten att minska utgiftema i kombination med en ökad gradav miljöstyrning övervägas. I den s.k. Bmndtlandrapporten fastslogs attregeringar bör överväga att ta bort miljöskadliga subventioner. Detta är även någotsom ställt sig bakom i samband med behandlingen av prop. 1991/92:150Bilaga 1:12. I detta sammanhang kan nämnas beskattningen avförmånsvärdet av tjänstebilar. Genom den schabloniserade utformningen ärmarginalkostnaden för privat köming med tjänstebil i inånga fall mycket liten.En naturlig utgångspunkt är istället att förmånen i princip skall värderas tillett belopp som motsvarar de kostnader den skattskyldige skulle ha haft om hansjälv hade svarat för dem. Beredningen av dessa frågor pågår iregeringskansliet så att ett förslag skall kunna träda i kraft den 1 januari1995. Syftet är att uppnå en mer korrekt beskattning och positiva miljöeffekterinom ramen för oförändrad nivå på beskattningen av tjänstebilar och ett enkeltoch obyråkratiskt system. 5 Miljörelaterad beskattning skatteväxling Prop. 1993/94: lOO Bilaga 1.4 Skattesystemets stmktur kan utformas såatt den bidrar till att uppfylla väsentliga miljömål. Som framgått av dettidigare har miljörelaterade skatter införts. De intäkter sådana skatter gerkan skapa utrymme för angelägna skattesänkningar, som de kan bidratill samhällsekonomisk effektivitet på så sätt att de korrigerar brister i densamhällsekonomiska prissättningen. Det finns mot denna bakgmnd anledning attutreda fömtsättningama för ytterligare miljörelatering inom skattesystemet.Hänsyn måste härvid självfallet tas till andra angelägna mål som exempelvis enbibehållen konkurrenskraft och att skattetrycket inte höjs av eventuellaförändringar. En sådan parlamentarisk utredning kommer att tillsättas inomkort. I debatten har tankar på en systematisk växling avvissa skatter mot mera miljörelaterade framförts. Avsikten är att skatteuttagetökas på aktiviteter som bör dämpas, därför att de har negativa miljöeffekter,och därmed kan minskas på verksamhet som bör uppmuntras, t.ex. företagande,arbete och sparande. Skatteväxling iimebär därmed i sig vare sig en sänkningeller höjning av skattetrycket så länge miljöskatten inte minskar utsläppen ochdärmed reducerar skattebasen. En ökning av miljöskattema som finansierar nyautgifter på t.ex. miljöns område skulle däremot innebära en höjning av dettotala skattetrycket och utgör därför inte någon skatteväxling. Gmndtanken med skatteväxlingen är att uppnå tvåmål, nämligen en dämpning av miljöfarlig verksamhet och skattesänkningar påandra områden som sammantaget kan ge en rad dynamiska effekter, t.ex. ökasysselsättningen. Det är dock inte självklart att dessa båda mål går attuppfylla . En fömtsättning för skatteväxling är att utrymmeskapas för skattesänkningen på t.ex. arbete genom ökad miljöbeskattning. Detinnebär en övergång från en relativt skattebas (arbete) till en oftalättflyktig skattebas (miljöfarlig verksamhet). En miljöskatt med starkstyreffekt innebär att skattebasen minskar i takt med den miljöskadliga verksamheten.Därmed minskar statens intäkter. Detta kan då kompenseras med nyaskattehöjningar men det finns svårigheter i att bedöma styrkan avbeteendeförändringar. För att undvika att skattebasen urholkas med ökandebudgetunderksott som följd, krävs därför att fömtsättningama noga undersöksinnan förändringar genomförs. En säker finansiering kräver att en miljöskatt meden stabil skattebas.