prop · GH03195 · 1993-12-31 00:00:00 — Defordringar som har tagits upp i 43 § har inbördes företräde till betalningefter nummerordningen där. Fordringar under samma punkt har inbördes lika rätt.En fordran som avses i 1 eller 2 går dock före en fordran under samma punkt somhärrör av en annan händelse och som har uppkommit tidigare. 45 §Utlämnas gods som utgör säkerhet för en fordran eller säljs gods för fartygets eller lastens behov, upphör sjöpanträtten i godset. Omgods säljs exekutivt upphör sjöpanträtten i godset sedan försäljningen harvunnit laga kraft och köpeskillingen har betalats. Densom utan borgenärens tillstånd har lämnat ut gods som enligt vad han insetteller bort inse utgjorde säkerhet för en fordran, svarar för vad som tillföljd av detta inte kan ersättas ur godset. Sådan ansvarighet har ävenmottagaren, för en fordran för vilken han annars inte skulle svara personligen,om han hade kännedom om fordringen när godset lämnades ut. 46 §Sjöpanträtt i inlastat gods upphör när har förflutit från det att fordringen uppkom, om inte före utgången av antingen talan väckts i laga ordning eller kvarstad eller utmätning, som sedermera åtföljs av exekutiv försäljning av godset, blivit sä kerställd. Preskriptionstiden skall inte löpa medan det finns laga hinder mot att godset beläggs med kvarstad eller utmäts för borge närens fordran. Omen fordran har kommit under behandling av dispaschör, anses att talan omfordringen har blivit väckt. första stycket sägs om verkan av en säkerställd utmätning gäller också närgods skall säljas exekutivt under konkurs, om försäljning har begärts ochgodset har tagits om hand, förseglats eller märkts av kronofogdemyndigheten. Gemensamma bestämmelser om sjöpanträtt 47 §Om en borgenär har sjöpanträtt i flera panter, utgör varje pant säkerhet för fordringens hela belopp. Fårborgenären betalt ur en pant för större del av sin fordran än som belöper påden panten efter det inbördes förhållandet mellan pantemas värden vid tiden förpanträttens uppkomst, inträder pantägaren för överskottet i den rättborgenären hade till övriga panter. I pantägarens ställe och med företrädeframför honom inträder den borgenär, för vars fordran panten utgjorde säkerhetsärskilt, i den mån panten på gmnd av den andre borgenärens krav inte räckertill betalning av hans fordran. 48 §Sjöpanträtt består även om fordringen överlåts eller tas i an- Prop.1993/94:195 språk genom utmätning eller införsel eller på annat sätt övergår till 49 § Sjöpanträtt omfattar inte ersättning som på gmndav försäkring eller av någon annan anledning utgår för skada på fartyg eller last. Rätt till betalning som är förenad med retentionsrättenligt 39 § fär göras gällande i ersättning som på gmnd av försäkring eller avnågon annan anledning utgår för skada på det fartyg eller det fartygsbygge somär föremål för retentionsrätten. 50§ Talan ombetalning ur fartyg eller last för en fordran som är förenad med sjöpanträttfär väckas mot pantägaren eller befälhavaren. Vad gäller last fär sådan talandock inte väckas mot befälhavaren av fartygets ägare eller redare eller densöm i egenskap av befraktare eller i annan egenskap har hand om fartygets drifti redarens ställe. 51§ När en sådansjöpanträtt eller retentionsrätt i fartyg som avses i detta kapitel åberopasinför svensk myndighet skall svensk lag tillämpas. Om en annan sjöpanträtt, retentionsrätt eller liknanderättighet i fartyg åberopas, skall den prövas enligt lagen i den stat därfartyget är registrerat. Rättigheten skall dock stå tillbaka för sjöpanträtteller retentionsrätt enligt detta kapitel eller som överensstämmer med1967 års internationella konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek.Rättigheten får i övrigt inte medföra bättre rätt än den rättighet enligt dettakapitel som den närmast motsvarar. 52 § Bestämmelsema i 51 § skall också tillämpas påfartyg under byggnad sedan bygget sjösatts. För tiden gäller lagen i den stat där fartyget byggs. 4 kap. Om kvarstad på fartyg i internationella rättsförhållanden 1 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller kvarstad påfartyg för anspråk som i eller ett annat land är eller kan bli föremålför rättegång i tvistemål eller för talan om enskilt anspråk i brottmål. Bestämmelsemagäller dock inte kvarstad för fordringar som avser skatter eller avgifter tillstat eller kommun. Bestämmelsema gäller för fartyg som är införda i detsvenska skeppsregistret eller ett motsvarande utländskt fartygsregister. Bestämmelsernagäller dock inte för svenska skepp, om sökanden har hemvist eller sitthuvudsakliga driftställe i . I lagen (1938:470) med vissa bestämmelser om främmandestats- 24 fartyg m.m. finns bestämmelser om att kvarstad inte färläggas på Kvarstad färinte heller läggas på fartyg som ägs eller Prop. 1993/94:195 uteslutandeanvänds av svenska staten. 2 §Vad som i allmänhet gäller om kvarstad på fartyg gäller också för kvarstad enligt detta kapitel, om något annat inte föreskrivs i kapitlet. 3 §Ett fartyg får beläggas med kvarstad endast för en sjöfordran. Med sjöfordran avses i detta kapitel ett anspråk som gmndar sig på någon av följandeomständigheter: 1. skada som har orsakats av ett fartyg genomsammanstötning eller på något annat sätt, 2. dödsfall eller personskada som har orsakats av ettfartyg eller som har inträffat i samband med driften av ett fartyg, 3. bärgning, 4. skeppslegoavtal, 5. avtal som rör befordran av gods med ett fartyg pågmndval av certeparti, konossement eller liknande, 6. förlust av eller skada på gods inklusive resgodsunder befordran med fartyg, 7. gemensamt haveri, 8. bodmeri, 9. bogsering, 10. lotsning, 11. leveransav varor eller materiel för ett fartygs drift eller under håll, 12. byggande, reparation eller utmstande av ett fartygeller kostnader för dockning, 13. lön eller annan gottgörelse till befälhavaren ellerannan ombordanställd på gmnd av dennes anställning på fartyget, 14. befälhavares utlägg samt utlägg som gjorts avavsändare, befraktare eller avlastare eller agenter för fartygets eller dessägares räkning, 15. tvist om äganderätten till ett fartyg, 16. tvist mellan delägare till ett fartyg omäganderätten eller besittningen till fartyget eller driften av eller intäktemafrån detta, 17. panträtt på gmnd av inteckning eller annan på avtalgmndad panträtt i fartyg. 4 §Kvarstad fär läggas på det fartyg som sjöfordran hänför sig till. Om en sjöfordran gmndar sig på någon omständighet som avses i 3§ andra stycket 1-14, ifår kvarstad i stället läggas på ett annat fartyg somtillhör den som vid tiden för sjöfordrans uppkomst var ägare av det fartyg somsjöfordran hänför sig till. Omnågon annan än fartygets ägare är ansvarig för en sjöfordran enligt andrastycket, får kvarstad i stället läggas antingen på det fartygsom sjöfordran hänför sig till eller på ett annat fartyg som Prop.1993/94:195 tillhör gäldenären. 5§ Ett fartygfår beläggas med kvarstad endast om fartyget i kan utmätas försjöfordran. Avser sjöfordran någon annan förpliktelse än betalningsskyldighet,skall vad som sagts om utmätning i stället gälla annan verkställighet änverkställighet av kvarstad på fartyget. 6§ Kvarstad påett fartyg får beviljas endast en gång för en och samma sjöfordran. Om borgen eller någon annan säkerhet för en sjöfordran harställts till befrielse från kvarstad, får kvarstad inte beviljas för samma sjöfordran.Kvarstad fär dock beviljas, om borgenären visar att den ställda säkerheten harupphört att gälla eller att det annars finns särskilda skäl för kvarstad. 7 § Ett fartyg som är belagt med kvarstad skallhindras att avgå. Om kvarstad har beviljats för en sjöfordran som gmndar sig på sådana omständigheter som avses i 3 § andra stycket 15eller 16, får domstolen dock 1. tillåta den som har fartyget i sin besittning att motborgen eller annan säkerhet nyttja fartyget, eller 2. bestämma om fartygets användning på andra villkor. 8 § Om kvarstad på egendom som en ombordanställd förtombord på ett fartyg finns bestämmelser i 22 kap. 1 §. 5 kap. Om partrederi 1 § Ett partrederi föreligger om flera har kommit överensom att under delad ansvarighet gemensamt driva sjöfart med ett eget fartyg.Anmälan om ett partrederiavtal får göras hos registermyndigheten, som skallanteckna anmälningen i det register där fartyget är infört eller, om det inteär registrerat, genast kungöra den. Närmare föreskrifter om anmälnings- ochkungörelseförfarandet meddelas av regeringen. För de förpliktelser som uppkommer för partrederiet efterdet att rederiavtalet har anmälts till registermyndigheten svarar varje redare endast i förhållande till sin andel i fartyget om han inte har åtagit sig större ansvarighet. För tidigare uppkomna rederiförpliktelser svarar redarna solidariskt. I fråga om betalningsansvar för vatten föroreningsavgift enligt 8 kap. lagen (1980:424) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg gäller 8 kap. 2 § andra stycket nämnda 26 I fråga ombetalningsansvar enligt lagen (1986:371) om flytt- Prop. 1993/94:195 ning avfartyg i allmän hamn gäller 5 § andra stycket andra meningen den lagen. Ifråga om redarnas inbördes rättigheter och skyldigheter gäller bestämmelsema i2 - 18 §§ i den mån något annat inte har avtalats. 2 § För ett partrederi får en huvudredare väljas.Till huvudredare får utses en här i landet bosatt svensk, dansk, finsk ellernorsk medborgare eller en svensk juridisk person. 3 I Huvudredaren är behörig att på samtUga redaresvägnar företa de rättshandlingar som rederirörelsen vanligen medför, att väckaoch utföra talan i sak som rör rederiet samt att i övrigt företräda redarnainför domstolar och andra myndigheter i sådan sak. Huvudredaren får inte utanmedredamas samtycke överlåta fartyget eller upplåta panträtt i det ellerbortfrakta det för än . Omen huvudredare inte är vald, kan vilken som helst av redarna sökas att svaraäven för de övriga i sak som rör rederiet. 4 § Huvudredaren skall på lämpligt sätt hålla redamaunderrättade om rederiets verksamhet. Han skall rådgöra med dem i alla viktigaangelägenheter. 5 § Beslut i partrederiets angelägenheter fattas vidallmänt sammanträde, till vilket var och en av redama har kallats minst envecka i förväg genom rekommenderat brev eller telegram eller telexmeddelandeunder sin senast kända adress. Kallelsen skall innehålla upplysning om vad somskall behandlas på sammanträdet. Allmäntsammanträde krävs inte för ett beslut som samtliga redare biträder eller som ärså brådskande att det inte kan anstå till dess ett sådant sammanträde kanhållas. 6 § På en redares begäran skall protokoll föras övervad som förekommer av vikt vid ett allmänt sammanträde. En redare, som haruteblivit från ett allmänt sammanträde eller av någon annan anledning inte hardeltagit i ett beslut, skall underrättas om vad som beslutats. 7 § Vid omröstning räknas varje redares röstetalefter hans andel i fartyget. Om något annat inte följer av tredje stycket,gäller som beslut den mening som har fått det högsta röstetalet. Vid lika röstetalgäller den mening som huvudredaren biträder. Val av huvudredare skall dockavgöras genom lottning, om flera fått lika röstetal. Ettbeslut vid allmänt sammanträde är bindande för en redare som har uteblivit frånsammanträdet. Ettbeslut, som har fattats i en annan ordning än vid ett allmänt sammanträde eller som innebär att rederiet skall upplösas, gäller 27 endast om det biträds avredare som tillsammans äger mer än hälf- Prop. 1993/94:195 ten i fartyget.Ett beslut, som strider mot rederiavtalet eller på något annat sätt motrederiets ändamål och som inte avser rederiets upplösning, gäller endast om samtligaredare är eniga. 8 § Huvudredaren kan när som helst skiljas från sittuppdrag genom ett beslut enligt 5 och 7 §§. En huvudredare som själv äger minsthälften i fartyget kan på en medredares talan av domstol skiljas frånuppdraget, om det finns giltig anledning. 9 § Huvudredaren svarar för att rederiets bokföringfullgörs enligt lag och annan författning. Han skall inför redama redovisa sinförvaltning av rederiets angelägenheter. Redovisningen skall avse kalenderåroch avges efter årets utgång. Redovisningenskall avges skriftligen till varje redare. För granskning av redovisningen harredare rätt att ta del av rederiets räkenskapshandlingar. Omen redare vill klandra redovisningen, skall han väcka talan vid domstol från det att han fått del av den. En redare som försummar dettahar förlorat sin rätt till , om inte huvudredaren har förfaritsvikligt. 10 § Varje redare skall bidra till utgiftema förrederiets verksamhet i förhållande till sin andel i fartyget. Om en redaretrots uppmaning inte betalar sitt bidrag till beslutad utgift och huvudredareneller en annan redare lägger ut beloppet, skall den betalningsskyldige redarenbetala ränta på det förskotterade beloppet enligt 6 § räntelagen (1975:635). 11 § Vinst och förlust av rederiets verksamhetfördelas mellan redama i förhållande till deras andelar. Ett överskott som intebehövs för rederiets utgifter skall delas ut. Densom enligt 10 § förskotterat bidrag för en annan har rätt att i avräkning påsin fordran lyfta utdelning som belöper på den andres andel. 12 §Om en andel i fartyget övergår till någon annan, skall förvär varen eller hans fängesman genast underrätta huvudredaren och övriga redare om detta. Omen redare har blivit medborgare i en främmande stat, skall han genastunderrätta huvudredaren och övriga redare om detta. 13 §En redare har rätt att lösa till sig en andel i fartyget som på något annat sätt än genom förvärv vid en exekutiv försäljning eller offentlig auktion har övergått till någon annan än en medredare. Lösningsrätten gäller dock inte mot en medredares make, avkomling En redare som vill utöva sin lösningsrätt 28 skall meddela förvärvarendetta inom en månad från det att han Prop. 1993/94:195 underrättades om förvärvet.Försummas detta är lösningsrätten förfallen. Omflera redare gör sin lösningsrätt gällande, skall den utövas i förhållande tillderas andelar. Lösensummanskall motsvara andelens fulla värde. 14 §En redare, vars andel i fartyget har övergått till någon annan, blir inte fri från ansvarighet mot de övriga redama för de förpliktel ser som han hade vid övergången. Inte heller blir han fri från an svarighet mot dem för därefter uppkommande rederiförpliktelser förrän huvudredaren eller samtliga redare har underrättats om över gången. Förvärvarenav andelen inträder i förhållande till de övriga redarna genast i en redaresalla rättigheter och skyldigheter. Han är på samma sätt som sin fängesmanbunden av de beslut som har träffats och de åtgärder som vidtagits föreövergången. De övriga redama fär från hans utdelning räkna av en sådan fordranpå bidrag till rederiets verksamhet som gäller mot fångesmannen. Dennye redaren svarar i förhållande till tredje man endast för derederiförpliktelser som uppkommer efter andelsövergången. Innan inskrivning harsökts för förvärvet eller anmälan har gjorts om detta svarar även hansfångesman för sådana rederiförpliktelser i förhållande till tredje man somvarken kände till eller borde ha känt till andelsövergången. Bestämmelsema i 1§ första stycket andra och tredje meningama har motsvarande tillämpning. 15 §Om inte annat följer av 16 §, skall rederiet upplösas sex måna der efter det att en redare begärt det hos medredama. Påbegäran av en redare skall rederiet upplösas om 1. fartygetutan redarens åtgärd eller samtycke har upphört att vara svenskt och lösningsrätt inte kan utövas enligt 13 §, 2. huvudredaren har skilts från sitt uppdrag avdomstol, 3. en medredare inte kan fullgöra sina förpliktelsersom redare, eller 4. rederiet förvaltas på ett sådant sätt att redarensrätt kränks. 16 §En redare har rätt att lösa ut en medredare som enligt 15 § första stycket har begärt att rederiet skall upplösas eller till vilken en upplösningsgmnd enligt 15 § andra stycket hänför sig. Den som vill utöva sin utlösningsrätt skall meddela medredaren detta inom en månad från det att han fått del av dennes begäran om upplösning enligt 15 § första stycket eller han fått kännedom om att en upplös ningsgmnd enligt samma paragraf andra stycket hade inträtt. För summas detta är utlösningsrätten förfallen. Bestämmelsemai 13 § andra och tredje styckena skall också till- lämpas. 17 §Vid upplösning av ett partrederi skall fartyget säljas. 1993/94:195 Om redama inte enas om försäljningsorten, bestäms den av en god man som utses enligt lagen (1904:48 s. 1) omsamäganderätt. Enas de inte om sättet för försäljningen, skall denna ske påoffentlig auktion. Därvid skall lagen om samäganderätt tillämpas, omförsäljningen skall ske i . När lagen om samäganderätt tillämpas skall tingsrätten ifartygets hemort vara laga domstol. 18 § Den som har en större andel i fartyget än hälftenhar rätt att träda in som fartygets befälhavare, om han är behörig till det. Är den som har större andel i fartyget än hälftenbefälhavare, skall rätten på en annan delägares talan skilja honom frånbefattningen, om det finns giltig anledning. 6 kap. Om befälhavare 1 § Befälhavaren skall innan en resa påbörjas se till attfartyget är sjövärdigt enligt 1 kap. 9 §. Under resan skall befälhavaren vaka över att fartygethålls i sjövärdigt skick efter vad som sagts. Om fel eller brist i sjövärdigheten inte kan avhjälpasgenast, skall befälhavaren underrätta redaren eller den som iredarens ställe har befattning med fartyget. 2 § Befälhavaren skall se till att fartyget framförs ochhandhas på ett sätt som är förenligt med gott sjömanskap. Han skall känna till de påbud och föreskrifter omsjöfarten som gäller för de farvatten som fartyget skall trafikera och på deorter som det skall anlöpa. 3§ Om ettfartyg prejas av en behörig svensk civil eller militär myndighet, ärbefälhavaren skyldig att lyda prejningen. Om det efter prejning eller annarsbegärs av en behörig myndighet, är befälhavaren också skyldig att låta fartygetvisiteras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelarnärmare föreskrifter om prejning och visitering. 4§ Befälhavarenär ansvarig för att föreskrivna dagböcker förs på fartyget. Bestämmelser omdagböcker finns i 18 kap. Befälhavaren är skyldig att på fartyget medföra andraskeppshandlingar och ett exemplar av denna lag enligt föreskrifter som meddelasav regeringen eller, efter regeringens bemyndigande. 5 § Befälhavaren skall se till att lastning och lossningsker och att resan utförs med tillbörlig skyndsamhet. Innanbefälhavaren påbörjar bärgning av ett fartyg eller av gods, Prop. 1993/94:195skall han noga överväga om detta är förenligt med hans skyldigheter mot demvilkas intressen han skall bevaka. 6 § Om fartyget råkar i sjönöd, är befälhavaren skyldigatt göra allt som står i hans makt för att rädda de ombordvarande och bevara fartyget och lasten. Han skall, om det är möjligt, se till att dagböck er och andra skeppshandlingar förs i säkerhet samt vidta åtgärder för bärgning av fartyg och gods. Så länge som det finns rimlig utsikt att fartyget kan räddas fär befälhavaren inte överge det utan att hans liv är i allvarlig fara. Anträffar befälhavaren någon i sjönöd är han skyldig att lämnaall hjälp som är möjlig och behövlig för att rädda den nödställde, om det kanske utan allvarlig fara för det egna fartyget eller de ombordvarande. Ombefälhavaren i annat fall fär kännedom om att någon är i sjönöd eller om hanfår kännedom om någon fara som hotar sjötrafiken, är han under defömtsättningar som angetts skyldig att vidta åtgärder för att rädda dennödställde eller avvärja faran i enlighet med de föreskrifter som regeringenmeddelat för sådana fall. 7 § Om befälhavaren är frånvarande eller har förfall,meddelar den främste av de närvarande styrmännen de avgöranden som inte tål uppskov. Lämnar befålhavaren fartyget skall han underrätta denfrämste av de närvarande styrmännen eller, om någon styrman inte är närvarande,någon annan av besättningen och ge de föreskrifter som behövs. När fartygetinte ligger förtöjt i hamn eller på en säker ankarplats fär befälhavaren intelämna fartyget utan att det är nödvändigt. Om fara hotar, får han inte varaborta från fartyget. Avlider befälhavaren eller blir han på gmnd av sjukdomeller någon annan tvingande anledning ur stånd att föra fartyget eller övergerhan tjänsten, träder den främste av styrmännen i hans ställe till dess en nybefälhavare har utsetts. I dessa fall skall redaren genast underrättas. 8 § Befälhavaren är behörig att på redarens vägnar 1.företarättshandlingar som avser bevarandet av fartyget eller utförandet av resan, 2.träffa avtalom att på resan ta med gods och, på ett fartyg som är avsett för det,passagerare, samt 3.väcka talan imål soni rör fartyget och utföra denna talan. Medel för sådana ändamål som avses i första stycket fårbefälhavaren vid behov skaffa genom lån eller genom att pantsätta eller säljagods som tillhör redaren eller, i nödfall, gods som ingår i lasten. Omrättshandlingen inte var nödvändig är den ändå bindande om tredje man var i godtro. Befälhavarenskall underrätta redaren om åtgärder av vikt som han Prop. 1993/94:195 ansettnödvändiga för fartygets eller de ombordvarandes säkerhet, om resans förlopp,om de rättshandlingar som företagits under resan och om allt annat som kan varatill nytta för redaren att känna till. Innan en åtgärd av vikt vidtas börbefälhavaren inhämta föreskrifter av redaren eller det ombud som denne haranvisat. Om medel behövs för fartyget och redarens föreskrifter inte kanavvaktas, skall befälhavaren skaffa medlen på det sätt som är billigast förredaren. 9 §Befälhavaren skall under resan noggrant vårda lasten och i övrigt bevaka lastägarens intressen. Befälhavarenär behörig att, i enlighet med vad som gäller för en' transportör ellerbortfraktare, företa rättshandlingar på lastägarens vägnar samt väcka talan imål som rör lasten och utföra denna talan. 10 § Befälhavaren svarar inte för de förbindelser somhan har ingått på redarens eller lastägarens vägnar. 11 § Befälhavaren skall ersätta den skada som hangenom fel eller försummelse i tjänsten orsakar redaren, lastägaren eller någonannan vars intressen han skall bevaka. Skadeståndsom befälhavaren enligt första stycket eller i övrigt skall betala kan sättasned efter vad som är skäligt med hänsyn till beskaffenheten av det fel ellerden försummelse som ligger honom till last, skadans storlek elleromständigheterna i övrigt. I fråga om skadeståndsansvaret för en befälhavare somär arbetstagare gäller dock 4 kap. 1 § skadeståndslagen (1972:207). 12 §När redaren begär det skall befälhavaren avge redovisning. Om redaren vill klandra redovisningen, skall han väcka talan efter det att redovisningen mottogs. Klandras inte redovis ningen , har redaren förlorat sin talan, om inte befäl havaren har förfarit svikligt. 1redovisningen skall befälhavaren tillgodoräkna redaren all särskild ersättningsom han har fått av avsändare, befraktare, lastägare, leverantörer eller andramed vilka han har haft att göra i egenskap av befälhavare. 13 §Om fartyget beläggs med kvarstad eller utmäts av en utländsk myndighet, skall befälhavaren genast underrätta närmaste svenska utlandsmyndighet i den främmande staten och, i fråga om skepp, registermyndigheten. Den utländska myndighetens bevis om åtgär den skall, om det är möjligt, sändas till registermyndigheten. Förstastycket tillämpas också när kvarstaden eller utmätningen hävs. 14 § Befälhavaren på ettsvenskt handelsfartyg, fiskefartyg eller Prop. 1993/94:195 statsfartyg skall genast rapportera till den myndighet regeringen 1. närnågon i samband med fartygets drift har eller kan antas ha avlidit eller har fatt svår kroppsskada, 2. närnågon ombordanställd i annat fall har eller kan antas ha avlidit eller har fått svår kroppsskada, 3■ när någon i annat fall än som avses i 1 och 2 har eller kan antas hadmnknat från fartyget eller avlidit ombord och begravts i sjön, 4. när allvarlig förgiftning har eller kan antas hainträffat ombord, 5. när fartyget har sammanstött med ett annat fartygeller stött på gmnd, 6. när fartyget har övergetts i sjön, 7. när i samband med fartygets drift skada av någonbetydelse har eller kan antas ha uppkommit på fartyget eller lasten eller påegendom utanför fartyget, eller