prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Utvecklingskrediter(i dagUgt tal kaUade u-krediter) är statsstödda krediter som med hjälp avbiståndsmedel kan ges på förmånUga villkor för att finansiera svenska varoroch tjänster i projekt som främjar u-ländemas sociala och ekonomiska utveckUng.U-krediter kan bevUjas u-Iänder vUkas utveckUngspoUtik är förenUg med målen försvenskt bistånd och som bedöms ha en tiUfredsstäUande kreditvärdighet. IsärskUda f aU kan också länder som enUgt gängse bedömning inte anseskreditvärdiga, men som för en förttoende- skapandeekonomisk poUtik som kan förväntas leda tUl återvunnen kreditvärdighet,komma ifråga för u-kreditgiv-rdng. U-kreditgivningen har tiU övervägande del inriktatspå programländer för svenskt bistånd och de med vUka BITS bedrivertekniskt samarbete. Större mottagarländer har varit , , ,, , , , , och . För mångau-Iänder begränsas möjUghetema att tiUgodogöra sig u-krediter av skuldproblemoch åtföljande brist på kreditvärdighet. U-krediter lämnas för enskUda projekteUer via utvecklingsbanker. Kreditgivningen har främst inriktats på projektinom sektorema energi, ttansport, telekommunikationer och industti. NärmarehäUten av den bevUjade kreditvolymen avser energisektom. I vissa länder ges u-krediter tiU projekt isamarbete med SIDA. Exempel på sådana är ett större elekttifieringsprojekt iAngola, ett projekt för kraftöverföring i och URI-kraftverket i . BITS har i flera faU av paraUeUfinansie-ringmedverkat med u-krediter i projekt där eUer en regional utvecklingsbankvarit huvudfinansiär. U-krediter har även beviljats projekt där Nordiskainvesteringsbanken eUer arabiska utvecklingsfonden varit engagerade i finansieringen. Normalt ges u-krediter med en förmån-Ughetsgrad på35 % eUer . Den högre förmånUghetsgraden gäller för de s.k. minstutvecklade ländema. Föratt få prisema så förmånUga som möjUgt för mottagarländema krävs som regel iu-kreditsystemet att upphandlingen sker i intemationeU konkurrens. Dentotala kreditvolymen för beviljade och aktueUa krediter uppgick vid utgångenav /93 tiU 14 709 mUjoner kronor med en beräknad biståndsdel på4917 mUjoner kronor. Ensäkerhetsreserv som uppbär garan- tipremierför u-kreditema har upprättats. TUl reserven har tidigare även förts medel frånbiståndsanslaget. Reserven utökades under /93 med 144 mUjonerkronor fUl totalt 630 mUjoner kronor. Detta motsvarade av uteståendegarantiengagemang. Vid skadefaU under lämnade krediter utnyttjas reserven. /93 uppgick utbetalningama för skadefall tUl 99 miljonerkronor. Återvinningar uppgick tiU 95 mUjoner kronor. Skadereservenadministreras av , . Genomatt anslagsmedlen för BITS verksamhet används för upphandling av svenska varoroch tjänster uppnås en direkt effekt på svensk export. Genom att kunskapernaom och erfarenhetema av de svenska resursema ökar uppnås också en indirektexporteffekt t.ex. genom det tekniska samarbetet. Den totala export som biståndet genom BITS direktmedverkar tiU kan uppskattas tUl ungefär utbetalningama. Internationella riktlinjer för blandade krediter Så kaUade blandade krediter och bi-ständskrediterutgör ofta konkurrensmedel på en rad utiandsmarknader. Riskenför kapplöpning med subventioner och urgröpning av biståndets kvaUtet har lettfUl att användningen av blandade krediter ägnats stor uppmärksamhet i intemationeUaforum. antog reviderade riktlinjer för utnyttjande av offentUgtbistånd i kombination med exportkreditgivning och reviderade riktlinjer förannat bundet bistånd. RiktUnjema syftar bl.a. tUl att skärpabiståndskriteriema och begränsa den kommersiellt motiverade konkurrensen medsådan kreditgivning. Styrelsenför intemationeUt näringsUvsbistånd, , har tUI uppgUt att främja ochdirekt medverka i utvecklingen av näringsUv i u-Iänder samt i Centtal- ochÖsteuropa enUgt särskilda riktUnjer. Verksamheten inriktas påkunskapsöverföring och teknikutveckling på företagsnivå och tiU direktnäringsUvsstödjande institutioner. Insatsema skaU ha en affärsmässig prägeldär målsättningen skaU vara att främja uppkomsten av företag som kan överlevaoch verka i kommersieUa former. UtbUdningsinsatser, ledningsstöd och aktivsamverkan med finansieringsinstitut i u-Iändema är viktiga samarbetsformer.Vidare skaU främja mottagarländemas handel bl.a. genom att svara förinformation och rådgivning ifråga om av-sättningsmöjUgheter på den svenska marknaden. skaU förmedla kontakter, medverka tiU och finansieraförinvesteringsstudier och medverka i långsiktiga samverkansprojekt. En huvudformför detta är riskkapitalsatsningar i form av aktier, lån och garantier.Bolagets uppgift är att genom en relativt begränsad insats med statUga medelstimulera svenska företag tiU långsiktigt samarbete i och att satsaegna resurser i samarbetet. Swedund söker inrikta sin verksamhet pålåginkomstiänder och lägremedelinkomstländer som tidigare endast i begränsadutsträckning engagerat svenska företag i indusfrisatsningar. Det inbetalda kapitalet uppgår tUl 415 mUjonerkronor varav 90 mUjoner kronor för riskkapitalsatsingar i Centtal-, och Öst- europa.Under /93 utbetalades 93 mUjoner kronor jämfört med 41 mUjonerkronor året innan. Före nedskrivningar och exttaordinära kostnader redovisadeSwedfund ett överskott på 35 mUjoner kronor, vUket var en ökning med 30mUjoner kronor jämfört med året innan. medverkade finansieUt perden i sammanlagt 77 projekt inklusive förstudier i 35 länder. Verksamheteninriktas på projekt där tiUverkningen baseras på lokala råvaror och resurser.Ansttängningar görs därför för att utveckla projekt med en produktionstekniksom kan fungera i länder med svagt utvecklad infrastruktur och med Uten tUlgångtiU service- och underhållstjänster. uppmärksammas projekt sommedför att det inttoduceras ny och något mer avancerad teknik än vad somtidigare funnits i landet. Bådestora och små företag, statUga, kooperativa och privata förekommer som svenskapartner i samarbetet genom . Detnordiska samarbetet har genomgått betydande förändringar såvälpå det övergripande planet som på biståndsområdet. har de nordiska ländemahaft ett aktivt samarbete på biståndsområdet. Formema för samarbetet harreglerats genom en konvention som imdertecknades (den s.k.Kö-penhamnskonventionen) där det bland annat slås fast att samarbete skaU ske iÄmbetsmannakomnuttéen för biståndsfrågor (Äk-B) inom ramen för . Denordiska ländema har dock nu gemensamt kommit fram tUl att denna formeUa raminte är helt funktioneU och medför viss ttöghet i det löpande arbetet. Sverigehar därför i egenskap av kretsens ordförande fått ansvar att driva en omsttuktureringav organisationen för det nordiska biståndssamarbetet och bl.a. lägga nedÄmbetsmannakommittén och säga upp Köpenhamnskonventionen. Biståndsministrarnamöts liksom tidigare minst . Förändringen innebär på intetsätt att det intensiva och fruktbara nordiska samarbetet avtar - tvärtom. Samarbetetpå biståndsområdet har en ttadition av att vara kreativt, omfattande ochändamålsenUgt. Tyngdpunkten har dock numera förskjutits från samfinansieradeprojekt mot ett samarbete präglat av stor flexibiUtet som bedrivs på aUa nivåeroch meUan flera olika aktörer; inom reger-ingskansUema, på biståndsmyndigheterna,inom det miUtUaterala arbetet och inte minst i utvecklingsländema. Med ett systemför beredning och samråd drivs gemensamt en rad olika frågor av storbi-ståndspoUtisk betydelse i oUka internationella forum. har här enframttädande roU bland annat när det gäUer att driva fattigdomsorienteringinom biståndet och de sociala utveckUngsfrågoma. Även när det gäUernuljöfrågoma och att understryka kvinnoinriktningen i biståndet talar Nordenmed stark röst. Denordiska ländema har även gemensam representation i , de regionalautvecklingsbankema och den intemationeUa jordbruksutvecklingsfonden ().Sedan några år tiUbaka sker också ett samarbete i form av en nordisk fond förkreditgivning på förmånUga vUlkor (NDF). Ungefär75 mUjoner kronor av det svenska biståndet kan direkt hänföras tiUkvinnoin-riktade insatser under /93. Isvenskt biståndsarbete har man arbetat systematiskt med attförbättra kvinnors situation i . visade det sig dockatt många program och stödinsatser innebar ytterUgare bördor för kvinnorna istäUet för förbättringar. I lade biståndsgivama, i samråd med männen,upp storskaUga projekt inom t.ex. jordbruket. De tog inte hän-sjm tiU att detär i huvudsak den afrikanska kvinnan som sköter odlingarna. Densvenska grundsynen på könsrolls-frågorna är att biståndet ska komma kvinnornatiU del och att kvinnor ska ha samma rätt som männen att delta i program ochprojekt. IntemationeUt innebär det att i FN, , Intemationellavalutafonden och andra organ poängterar vikten av och skälet till medvetenhetom könsroUer för att vi ska kunna uppnå varaktig utveckling. Bilateralt kan detske genom att kvinnans situation tas upp i de analyser som föregår allaplanerade insatser. Ett viktigt verktyg är statistik uppdelad efterkön. TiUsammans med Statistiska centtalbyrån har bl.a. SIDA i samarbete medmottagarländema tagit fram sådan statistik för att visa kvinnors och mäns oUkaviUkor i ländema. Statistiken visar bl.a. att färre flickor än pojkarvaccineras och att småflickor arbetar längre per dag än sinabröder. BITS söker bl.a. främja kvinnors deltagande i sinkursverksamhet, stöder bl.a. ett projekt inriktat på kvinnUgtföretagande i FUippinema och Sarec finansierar bla. forskning och medicinsktinriktade projekt om mödrahälsa i , , och . SjumUjoner gick via , 60 mUjoner via SIDA, fyra mUjoner via Sarec ochtvå-fyra mUjoner via vardera BITS och . Men mer av det svenska stödetkommer kvinnorna tUl godo, då många av insatsema är integrerade i genereUautvecklingsprogram. Mer om det multilaterala stödet finns att läsa under FN:sbamfond (), () och (). Biståndetfördelat på enskilda länder Den följande statistikenavser utbetalningama (i tkr) som de redovisas i boksluten för budgetåret1992/93 av , Sarec, BITS, och . VadgäUer kolumnen "enskUda organisationer", redovisas här det bUateralabistånd som går genom svenska enskUda organisationer och som belastar anslagetC2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. Svenska enskUda organisationer får bidragäven från anslagen Cl. Bidrag tiU internationella biståndsprogram och C3.Ändra biståndsprogram. Övriga utgifter för den centtalabi-ståndsadministtationen har utelämnats. Utbetalningama för u-krediter avseravräkningar mot biståndsanslaget för gåvoelement för kredifförbindelser somutfärdats under /93. Detmultilaterala biståndet (under anslaget Cl. Bidrag tUl intemationeUa biståndsprogram)ingår, förutom Uvsmed-elsbiståndet, inte i statistiken då det inte är möjUgtatt på ett rättvisande sätt fördela det biståndet på enskUda länder. Utbetalningarsom inte kimnat länderfördelas har förts tiU postema ej länderfördelat eUer ejkontinentfördelat. BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER 6 263 3 287 33 686 96 433 5 347 5 267 4 083 56 800 80 046 98 272 32 008 32 109 7 881 1 128 368 992 67246 21637 79 349 1 579 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Tekniskt U-krediter samarbete inkl. internationella kurser 3 295 7388 2126 10467 1284 1 608 975 1609 5 672 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Katastrofer, stöd till återuppbyggnad Regionala insatser, landpro- 2 000 65437 22124 48 937 3 968 2 259 15 996 22 814 233 866 241 872 37 200 22 324 8 824 23 546 31 444 2 509 BISTÅNDETFORDELAT PA ENSKILDA LÄNDER Tekniskt samarbete inkl. internationella kurser 343 2 962 1613 5 842 80 096 35 215 2 453 2 337 10 636 3 842 2 753 7 272 74 397 79 762 22 441 1578 35377 131 11000 212217 98053 85270 108149 71230 46000 40200 101 332206 4214467 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Katastrofer, stöd till återuppbyggnad Regionala insatser, landpro- 6 231 2 732 35 408 13 500 11383 1013025 178892 175997 9 772 66 311 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Tekniskt samarbete inkl. internationella kurser 58 591 2 993 6 021 20 317 35 645 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Katastrofer, stöd till återuppbyggnad Regionala insatser, landpro- 213 81412 3 867 325 797 5 562 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER samarbete inkl. internationella kurser 3 562 6 500 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER strofer, stöd till 3 666 28 402 1517 586 2 559 12 832 7 751 BISTÅNDETFÖRDELAT PÄ ENSKILDA LÄNDER UTBETALT 1992/93 3 337 8 786 6 009 9 850 BISTÅNDETFÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER gram-kostnader samt rekr/utb 285824 128956 55471 47415 202146 3282 400 1399 732 828956 464 354 534 388 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅ ENSKILDA LÄNDER Tekniskt samarbete inkl. internationella kurser balans- 1992/93 stöd ("<) 200 929 11 697 -1 270 1 281 605 369 432 240 728 392 244 306 375 316000 76100 231 386176 8 799 262 the Swedish Labour Movement for Intemational Technical and Beredningen för intemationeUt tekniskt- Policies and Programmes Common Fimd for Commodity livsmedelsbistånd Gemensamma fonden för råvaror Konsultativa gruppen för intemationeU jordbruksforskning IntemationeUa koriferensen Commission on Narcotic Drugs DepaiUnent Economic and Social FN:s avdelning för ekonomisk Departmentof Technical Cooperation for EuropeanBank for Reconstruction and Development Economic and Social CouncU of fheUnited Nations Adjustment FacUity Food Aid Convention Fund for Special Operations Tariffs and Trade GEF Global Environmental FacUity HABITAT United Nations Center Reconstruction and Development ICA Intemational Co-operative AUiance ICCO Intemational Cocoa Organization ICJ Intemational Commission Association IDB Interamerican Development FN-sekretariatetstekniska biståndsprogram Östafrikanska ekonomiska och sociala rådEvangeliska fosterlandsstiftelsen gemenskaperna Utvidgadestiuktur-anpassningsfaciUteten Livsmedelshjälpskonventionen FN:s Uvsmedels-och jordbruksorganisation fond för särskUdverksamhet AUmänna tuU- och handelsavtalet miljöfaciUteten FNrs boende-och bebyggelsecenter IntemationeUakooperativa aUiansen () IntemationeUa kopparstudiegruppenIntemationeUa utvecklingsfonden Interamerikanska utvecklingsbankenIntemationeUa energiorganet Ad vancement of Women Organisation lUCN Intemational Union for the IntemationeUakatastroflagret för Uvsmedel IntemationeUa j ordbruksutvecklingsfondenIntemationeUa finansieringsbolaget för mänskligarättigheter för mUjö och utveckling valutafonden IntemationeUa sjöfartsorganisationenIntemationeUa för kvinnors utveckling AATFrsfond för katastrofer /GATTrs intemationeUa handelscentrum IntemationeUatennstudiegruppen Protracted refugee and displaced Countiies SATCC Southem African Transport Aid Foimdation SIDA Swedish Intemational of Assistance SWAPO SouUi West AfricaPeople's Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling Pingstmissionensu-landshjälp Projektet för utslagna flyktingsituationer för södra och östia Gemenskapenför utveckling i södra Svenskahandikapporganisationemas intemationeUa biståndsstiftelse för intemationeUutveckling VärldsbankenssärskUda program för Sydvästafrikanska folkorganisationen förintemationeUt näringsUvsbistånd Fondenför industiieUt samarbete med SvenskVolontärsamverkan UtbUdriing för biståndsverksamhet FNrs konferens om mUjö ochutveckling UNCDF United Nations Capital Trade and Development UNCTC United NationsCommission for Controi Programme UNDP United Nations Development Programme UNDRO Office of the United Nations Disaster ReUef Co-ordinator United Nations Environment Programme United Nation Educational, Organization UNFPA United Nations UNHCR United Nations High Commissioner for Refugees UnitedNations ChUdren's Fund UNIDO United Natiorislndustiial Fund for para la the total liberation of UNRWA UnitedNations ReUef and Refugees in the Near East UNSO United Nations Sudano- SaheUan Office UNV United Nations Volunteers Programme WCC World CouncU of Churches för handel och utveckling FNrs kommission för multi-nationeUa företagFNrs program för narkotikabekämpning FNrs utvecklingsprogram FNrskatastiofhjälpskontor (ingår sedan aprU 1992 i DHA) FNrs mUjöprogram utbUdning,vetenskap och för industriell utveckling FNrs utvecklingsfond för kvirmor Regeringens proposition1993/94:100 Bilaga 5 Försvarsdepartementet (ärdehuvudtiteln) Nr 100 Bilaga 5 Bilaga 5till budgetpropositionen 1994 Försvarsdepartementet 1993/94: loo (fjärdehuvudtiteln) 8 Idenna proposition redovisas i första hand åtgärder som vidtagits respektiveplaneras för att förverkliga totalförsvarsbeslut (FB92). Detskall återigen, liksom skedde i föregående års budgetproposition, erinras omatt FB 92 utgjorde ett viktigt vägval i svensk försvarspolitik. Beslutetkännetecknades av en strävan att återställa en varaktig och realistisk balansmeUan uppgifter och resurser samt meUan kvalitet och kvantitet i det svenskatotalförsvaret, en nödvändighet med hänsyn till den obalans i dessa avseendensom uppstått till följd av en serie omständigheter . Enviktig utgångspunkt för strävan att skapa balans meUan uppgifter och resurservar självfallet de omfattande säkerhetspoUtiska förändringar som skett undersenare år, förändringar som gjorde det möjligt och naturligt att i viss gradomformulera totalförsvarets uppgifter och som även hade en inverkan påbedömningen av rimliga ekonomiska försvarssatsningar. Målet att återställabalans meUan kvalitet och kvantitet, å andra sidan, sattes mot bakgrund av ettunder ackumulerat behov av modemisering och kvaUtativ fömyelse, inteminst inom armén. SärskUt hade tydligt visat detoundgängliga i en adekvat materieU och utbUdningsmässig kvaUtet och modernitet. Föratt kunna nå dessa balansmål tillfördes totalförsvaret i FB 92 en vissekonomisk förstärkning, varav det viktigaste inslaget utgjordes av en vissprocentueU årUg uppräkning, utöver genereU priskompensation, av det miUtäraförsvarets materielanslag i syfte att kunna bl.a. följa prisutvecklingen påförsvarsmateriel och härigenom kunna leva upp tiU kravet på säkerhet i planeringen.Utöver de ekonomiska tiUskotten krävdes dock - för att kunna reaUsera de nämndabalansmålen - även en betydande serie av strukturanpassningar och reduktioner iförsvarets organisation. Genomförandet av FB 92 handlar inte minst om detsuccessiva förverkUgandet av dessa strukturförändringar, såsom förutsättning -tiUsammans med de ekonomiska förstärkningsåtgärdema - för att under denärmaste åren kunna reaUsera eftersträvad materieU Prop. 1993/94:100 och UtbUdningsmässig kvalitetshöjning i den kvarvarande Bilaga S organisationen. Försvarsbeslutetgav således upphov till en omfattande omställningsprocess i det svenskaförsvaret: beslutet om&ttade förändringar i hela kedjan från formuleringenav totalförsvarets uppgifter via krigs- och grundorganisationerna tiU antaletanställda och vämpliktssystemets utformning. E)et hade, och har, även betydelsesom gmnd för en fortsatt omstrukturering av den svenska försvarsindustrin. Pågrundval och med ledning av den allmänna färdriktning som utstakades iförsvarsbeslutet har därefter ett antal utredningar utarbetatförslag som rör totalförsvarets pliktsystem, dess friviUigrörelse,ledningsorganisation, materielförsörjning, m.m. Flera av dessa förslag harsedermera förelagts för slutligt ställningstagande. I andra faU pågårberedning i regeringskansUet. Försvarsbeslutetsövergripande syfte är följaktUgen att åstadkomma ett totalförsvar som åläggsrimUga och reaUstiska uppgifter i den säkerhetspoUtiska mUjö som uppstått efterdet kaUa krigets sammanbrott - ochges reaUstiska möjligheter att &ktiskt kunna fuUgöra dessa uppgifter. Samtidigtsom ytterUgare steg och åtgärder i den av FB 92 igångsattaomställningsprocessen nu redovisas måste arbetet sättas igång på aUvar med attförbereda nästa långsiktiga parlamentariska försvarsbeslut. Den s.k.perspektivplanering som inletts inför detta beslut har att beakta och sökainrymma betydande osäkerheter och torde med hänsyn tiU dessa behöva röra siginom ett påtagligt brett säkerhetspoUtiskt och ekonomiskt spektrum. BUden avföränderlighet och bedömningsosäkerhet förstärks inte minst av det &ktumatt under nästkommande budgetår har att avgöra frågan om sittmedlemskap i unionen (EU). Nödvändighetenatt börja tänka på olika utgångspunkter för ett nytt långsiktigt försvarsbeslutminskar dock inte kravet på att fiiUfölja genomförandet av riksdagsbeslutet1992, med dess förutsättningar och dess inriktning. Dethar under loppet av successivt klarnat att marinens ekonomiska situation, trots försvarsbeslutets strävan att ange uppgifter och resurser i balans, är sådan att akuta insatser bUvit nödvändiga för att avhjälpa konstaterade brister, såväl kortsiktigt som långsUctigt. Regeringen har i flera på varandra följande ändringar regleringsbrev lämnat instruktioner tiU Chefen för marinen beträffande nödvändiga åtgärder för att återskapa långsiktig balans i marinens ekonomi, med bibehållande av försvarsbeslutets övergripande målsättning. Inom det miUtäraförsvarets område redovisas i propositionen fortsatta Prop. steg i processen mot enny myndighetsstruktur. Statsmaktema har Bilaga 5 tidigare beslutat, pågmndval av förslag av Utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO), ett antal förändringar i organisations- och ansvarsförhållandena för myndighetema inom totalförsvarets miUtära del. myndighetemaFörsvarsmakten och den 1 juU 1994. läggs nuvarandemyndighetema inom huvudprogram 1-4 samt civUförvaltning föreslås övergå tiU att bU avgiftsfinansierad ochstyras med uppdrag främst från Försvarsmakten. LEMOhar även lagt fram förslag rörande de högre skolorna inom det miUtära försvaretoch totalförsvaret. Med utgångspunkt i utredningens överväganden föreslås häratt MiUtärhögskolan och Försvarets förvaltningshögskola slås samman tiU engemensam högskola, vars UtbUdning bör ges ökad akademisk status varför denföreslås Ugga utanför Försvarsmakten. Försvarshögskolan föreslås kvarstå som ensärskUd högre utbUdningsresurs inom totalförsvaret. I1993 års forskningsproposition anmälde regeringen sin avsikt att /95 göra vissa förändringar i stymingen av försvarsforskningen.Nu föreslås en ändrad finansierings- och anslagsstmktur, i syfte att genomföraförändringama. Försvarsmakten och Överstyrelsen för civU beredskap ges ett ökatansvar för att styra försvarsforskningen. Ett nytt anslag för strategiskförsvarsforskning föreslås. Ipropositionen redovisas beträffande den svenska försvarsindustrin den fortsattaprocessen av anpassning tiU delvis nya villkor, inte minst när det gäUerbehovet av att finna nya former för samarbete med utiändsk försvarsindustri. FB92 innebar beträffande totalförsvarets civUa del främst en prioriterad satsningpå s.k. vitala funktioner - el, tele, transporter - av betydelse både medavseende på betoningen av strategiskt överfaU som dimensionerandeplaneringsgmnd och som konsekvens av det miUtära försvarets behov av stöd fråndet civUa försvaret. 1försvarsbeslutet fastslogs vidare en gmndsyn för regionala mål- ochriskanalyser samt beslutades om vissa nya principer för befolkningens skydd ikrig. Iplaneringen inom totalförsvarets civUa del har preciseringar kunnat görasnär det gäller de krav på förmåga inom olika funktioner som blir följdenav de i ra 92 ändrade planeringsfömtsättningama. bedömeri likhet med att den samlade förmågan hos totalförsvarets civila del med nu aktuell planeringsinriktning kananses vara något bättre än vad som tidigare 3 Hämtöverredovisas i propositionen ytterUgare steg i riktning mot ett Prop.1993/94:100 förverkUgande av kommunemas övertagande av statUga beredskaps- Bilaga 5 uppgifter. (SOU 1992:139) redovisade sitt betänkande Totalförsvarsplikt den 16 december1992. Betänkandet behandlar främst principer för personalförsörjningen inomtotalförsvaret. Uttedningen föreslår bl.a. en tjänstgöringsplikt somom&ttar alla svenska medborgare och alla som är bosatta inom . Uttedningenom förfettningsreglering av totalförsvarsplikten (UFT) lämnade i april 1993delbetänkandet (SOU 1993:36) Lag om tolalförsvarsplikt. Uttedningen hardessutom i slutbetänkandet (SOU 1993:101) Lag omtotalförsvarsplikt Följdändringarna lämnat ytterligare förslag tiUföljdförfattningar. Pliktutredningensbetänkande och UFT:s delbetänkande har remissbehandlats. Remissinstansema haröver lag varit positiva tiU de båda förslagen.