prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 7 kap. 2§ lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avgiften till arbetsskadeförsäkringen skall utgå efter enprocentsats som skall vara så avvägd att avgiftema tillsammans med andratillgängliga medel täcker 1. ersättningar enligt denna lag samt ersättningar pågrand av obliga torisk försäkring enligt lagen (1916:235) om försäkring för olycksfall i arbete, lagen (1929:131) om försäkring för vissa yrkessjukdomar och lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 2. kostnader som föranleds av lagen (1955:469) angåendeomreglering av vissa ersättningar enligt lagen (nr 235) om försäk ring för olycksfall i arbete m.m., lagen (1962:303) om förhöjning av vissa ersättningar i anledning av yrkesskada m.m., lagen (1967:919) om värdesäkring yrkesskadelivräntor m.m. och lagen (1977:268) om upp räkning av yrkesskadelivräntor m.m., Med förvaltningskostnader enligt Med förvaltningskostnader enligt första stycket 3 avses omkost- första stycket 3 avses omkost nader för nåder för och de allmänna försäkrings- och de allmänna försäkrings kassomas verksamhet beträffande kassomas verksamhet beträffande arbetsskadeförsäkringen. Den del arbetsskadeförsäkringen. av avgiftema som skall anses svara mot förvaltningskostnader fastställs genom särskild lag. Beslut om procentsats och för- Beslut om procentsats för ett valtningskostnadsandel för ett visst år skall fattas senast under visst år skall fattas senast , . skall vart skall vart femte år föreslå procentsats och femte år föreslå procentsats för de förvaltningskostnadsandelför de sju följande åren, i den mån sju följande åren, i den mån beslut inte redan har fattats. beslut ej redan fattats. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1993:357. Socialförsäkringens kostnader och finansiering Socialförsäkringens kostnader och finansiering Prop. 1993/94: loo Idenna del redovisas kostnader och finansiering av de socialförsäkringar ochvissa andra förmåner som tillhör ansvarsområde. Riksdagensrevisorer har i en rapport (1988/89:16) Statistiken över socialavgifterframhållit angelägenheten av att får en samlad redovisning avsocialförsäkringssektorn. 1988/89:FiU23, rskr.1988/89:169) tillstyrkte revisoremas förslag och en med anledning därav väcktmotion om att en översikt bör redovisas i statsbudgeten. Inledningsvis redovisas ett antal rapporter ochandra ställningstaganden som presenterats eller på annat sätt äraktuella. Ekonomikommissionenframhöll i sitt betänkande Nya villkor för ekonomisk poUtik (SOU 1993:16) attreformeringen av socialförsäkringama måste fortsätta. Därvid underströks attsocialförsäkringaraa inte allvarligt får skada samhällsekonomin genomfelaktiga incitament eller stora underskott. Detta föratsätter bl.a. attsystemen innehåller betydande självrisker. Vidare betonade kommissionen att systemen måstevara robusta mot politiska ingripanden från tid till annan, exempelvis isamband med stabUiseringspolitiska eller fördelningspolifiska överväganden.Därför bör socialförsäkringama flyttas ut från statsbudgeten, antingen till särskildafonder eller konkurrerande försäkringsbolag med valfrihet för den enskilde. Förmånssystemen bör vara enhetliga i de olikaförsäkringaraa. De transfereringar som inte är försäkringar bör flyttas ut ursocialförsäk-ringssektom. Somett led i sitt arbete uppdrog bl.a. åt () att lämna ett underlag för dess överväganden angåendesocialförsäkringssystemet. I sin rapport underströk RFV att en nysocialförsäkring bör renodlas och vara autonom. Det skall finnas en tydligkoppling mellan vad som betalas in och vad som betalas ut. Systemet måste varastabilt. Alla skall kunna lita på att de avgifter som betalats in verkligen gerde förmåner som utlovats. Försäkringaraa får inte utgöra ett medel i denekonomiska budgetpolitiken. Förmåneraa bör delas upp i en del som utgörförsäkringar och som betalas via avgifter och en annan del som utgör övrigaförmåner och som betalas via allmänna skattemedel. Ett nytt försäkringssystem bör grapperas under tyrahuvudrabriker. -Sjuk- ochhandikappförsäkring Bil. -Arbetsskadeförsäkring Bilaga 6.7 Enligt RFV:s förslag skall varjeförsäkringen ges en finansiell ram som blir beroende av de ekonomiska resursemai samhället. Statsmaktema avses besluta om normalnivån på utgående förmåner. Följande förmåner bör enligt RFVej avgiftsfinansieras utan finansieras över statsbudgeten: bambidrag,bidragsförskott, föräldraförsäk-rmg (exkl. vård av sjukt bam),havandeskapspenning, närståendepenning, smittbärarpenning, kontaktdagar,ersättning till fader i samband med bams födelse, vårdbidrag, handikappersättning,ersättning till sjukvårdshuvudman, , delpension och hustratUlägg. En omläggning föreslås finansierasgenom att både den enskUde och arbetsgivaren betalar en avgift på lönedelarunder ett tak på 7,5 basbelopp. Arbetsgivaren tänks dessutom betala en avgiftpå hela lönesumman. Denna särskilda löneskatt avses att minska omfördelningeninom företagen baserade på avgifter mellan lägre och högre löner. Arbetsgivarenskall i RFV:s förslag utöver detta också betala hela avgiften till arbetsskadeförsäkringen. Till detta kommerarbetslöshetsförsäkringen som enligt RFV bör finansieras via avgifter som denenskilde, arbetsgivaren och staten betalar. RFV anser attarbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän. Ersättningsnivåema bör varasamordnade med sjukpenningen. Regeringen har, i enlighet med överenskommelsen medsocialdemokraterna , tillsatt en beredning för en ny ordning försjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa, (dir 1993:44 och 1993:119). Beredningenhar antagit namnet Sjuk- och arbetsskadeberedningen. Enligt direktiven skall iden nya ordningen försäkringen liksom vara generell och degrandläggande villkoren skall garanteras i lag. Utgifteraa för försäkringenskall inte ingå i statsbudgeten och i den nya ordningen skallunderskott inte kunna uppkonuna. Beredningen har till uppgift attgöra en allsidig belysning av olika försäkringslösningar. De olika alteraativsom skall övervägas är: -Överföring avförsäkringarna till arbetsmarknadens parter för att därmed skapaföratsättningar för att kostnadema för sjuk- och arbetsskadeförsäkringenbeaktas inom ramen för lönebildningen, -Utveckling avnuvarande försäkringssystem, -Ett system därsjuk- och arbetsskadeförsäkringaraa tecknas som obligatoriska försäkringar hoskonkurrerande försäkringsgivare. Beredningen skall också övervägaom förtidspensioneringen och den tillfälliga föräldrapenningen skall ingå i dennya ordningen. förslag till förändrad finansieringav Prop. Försäkringskassomas verksamhet finansieras medsocialavgifter, statsbidrag samt vissa ersättningar. Därtill konuner attadnunistrations-kostnadema för ATP finansieras inom ramen för denna. Frånarbetsskadeavgiften förs en tjugondel av avgiftsinkomstema över till försäkringensadnunistration. RFV har i sin anslagsframställninginför /95 föreslagit förändrade finansieringsprinciper förförsäkringskassoma. RFV anser att försäkringsadministrationen bör finansieraspå samma sätt som för-säkringsförmånema och att för de försäkringar somfinansieras med en socialavgift skall även administrationen finansieras medavgifter. För de förmåner som främst finansieras via anslag på statsbudgetenskall administrationen helt finansieras med statsbidrag. RFV anser att den allmännasjukförsäkringsfonden bör aktiveras och att en löpande avräkning avförsäkringsutgifteraa och avgiftsinkomsteraa görs mot fonden. RFV:s förslagskulle medföra att sjuk- och föräldraförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen ochdelpensionsförsäkringen helt skulle få bära kostnaderaa för sin egenadministration. I denna proposition har förslagitsatt regeln om att en tjugondel av avgiftsinkomstema från arbetsskadeavgiftenskall tillföras förvaltningen slopas. Regeringen föreslår att den faktiskautgiften för arbetsskadeförsäkringens administration tillförs förvaltningen. Pensionsarbetsgruppens promemoria Ett reformeratpensionssystem Pensionsarbetsgrappen som tillsattes under slutet av 1991har till uppgift att mot bakgrand av pensionsberedningens betänkande (SOU1990:76) Allmän pension och däröver inkomna remissyttranden utarbeta förslagtill ett reformerat system för den allmänna pensioneringen. Som utgångspunktför arbetet anges i direktiven att beslut rörande pensionssystemet skall varalångsiktiga och präglas av stabilitet samt att förändringama skall bidra tillett starkare samband mellan avgifter och förmåner. En annan viktig utgångspunktinför reformarbetet anges vara behovet av ett högre långsiktigt sparande ochett ökat arbetsutbud, i syfte att få till stånd den ökade ekonomiska tillväxtsom är nödvändig bl.a. för finansiering av pensionsutbetalningaraa. Pensionsarbetsgrappen har i enpromemoria, (Ds 1992:89) Ett reformerat pensionssystem, redovisat ett antalpreliminära ställningstaganden. Pensionsarbetsgrappen angerbeträffande grandläggande principer att de framtida pensionema i högre grad börrelateras till inkomsteraa . Systemet skalläven ges en generell utfornming och vara obligatoriskt.Pensionsåldern bör vara flexibel. Pensionssystemet bör även i framtideninnehålla ett antal fördelningsmässiga inslag. Desa skall ta hänsyn till bl.a.dem som är sjuka/handikappade eller av annat skäl t.ex. på grand av obetaltvårdarbete, inte kan arbeta under vissa perioder. Avgifter till det inkomstrelaterade pensionssystemet börenligt arbetsgrappens promemoria betalas upp till ett tak. För inkomster övertaket ges inget pensionsskydd inom det allmänna systemet, utan detta får lösasgenom koUektivavtalsreglerade tjänstepensioneringama och privata, frivilligapensionsförsäkringar. De fördelningspolitiska inslagen i pensionssystemet skalli princip finansieras via allmänna skattemedel. Prop.1993/94:100 BU. Socialförsäkringsutgifterna som andel avsamhällsekonomin Socialförsäkringaraas och vissa bidragssystems andel avBNP har i löpande priser stigk från till år 1993.I denna andel inberäknas alla de förmåner som administreras av Riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassoraa. I följande tabell redovisassocialförsäkringssektoras utbetalningar . I tabelleningår också utgifteraa för ett antal arbetsmarknadspolitiska åtgärder samtkostnader för administrationen. Däremot ingår ej utgiftema för dagpenning inomarbetslöshetsersättningen eftersom denna ej administreras avförsäkringskassoma. Tabell 1 Socialförsäkringsutgifterna som andol relaterattill BNP (%). 1993 (prog) inkl adm, totalt * ekonomiskt stöd till barnfam. vid sjukdom och handikapp varav, sjukpenning * ersättning vid ålderdom varav, folkpension varav, ATP * annan utbetalning varav KAS, utbildn.bidrag Socialavgiftema utgörs av arbetsgivar- och egenavgifter.Arbetsgivaravgift tas ut på hela lönesumman. Undantag görs för bl.a inkomsterunder /år och för personer som fyllt . Om nedsättning av socialavgiftsom ett regionalpoUtiskt stöd finns särskilda bestänunelser. Regeringen harunder föreslagU (prop. 1993/94:66) vissa sänkningar avarbetsgivaravgiftema under som ett led i arbetsmarknadspolitiken.En allmän sjukförsäkringsavgift (individavgift) infördes ochuppgår till på förvärvsinkomster upp till 7,5 basbelopp. Regeringen harockså föreslagit införande av en ny egenavgift som syftar till att finansieraersättning från arbetslöshetsförsäkringen och kontant arbetsmarknadsstöd(prop. 1993/94:80). har biträtt regeringens förslag (bet.1993/94:AU6, rskr. 1993/94:101). Beslutet innebär att en avgift skall tas utmed på förvärvsinkomster och . uppgickarbetsgivaravgiftema till och till . Under år 1993uppgick arbetsgivaravgifteraa till . För dem som sysselsätter sjömänuttas dessutom en speciell pensionsavgift på . Arbetsgivaravgifteraa år1994 uppgår till som en följd av att sjukförsäkringsavgiften höjs ienlighet med tidigare beslut i samband med införandet av karensdag (prop.1992/93:31, bet. l992/93:SfU9, rskr. 1993/94:56) samt som en konsekvens av denfortsatta reformeringen av företagsbeskattningen (prop 1993/94:50, bet.1993/94:SkU15, rskr. 1993/94:108 och 109). Egenavgift betalas av denförsäkrade för dem som har s.k. F-skattesedel, dvs. oftast egenföretagare.Egenavgiften för egenföretagare uppgår för till avavgiftsunderlaget. Avgiften beräknas i regel på den vid taxeringen fastställdanettoinkomsten av aktiv näringsverksamhet. Särskild löneskatt betalas förarbetstagare och även av egenföretagare för dem som vid årets ingång är 65 åreller äldre. Avgiften är inte destinerad till den allmänna försäkringen utan äravsedd att motsvara skattedelen av socialavgifteraa på inkomster som inte ärförmånsgrandande. I följande tabell redovisas olikasocialavgifter m.m. vad gäller, nivå och inkomster. De nytillkomnaegenavgifteraa inom sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen redovisas eji tabellen. Inkomstema av den allmänna sjukförsäkringsavgiften beräknas uppgåtill för . 1993/94:100 BU. Tabell 2 Socialavgifter och motsvarande inkomst (mkr) 1992/93 ' Avgiftema från egenföretagama utgör av detotala avgiftsinkomsterna. Utöver detta överfördes 4 038 (inkr) från konto iRiksgäidskontoret. ' Utöver detta tillfördes inkomsttiteln 3 065 (mkr) frånArbetsskadefonden, vilket var en återbetalning av fondens skuld som möjliggjorts genom överföring från * Inkl. bidraget på som överförs till förvaltningen. ' Avgiften upphörde den I/I 1993. I följande tabell framgår socialförsäkringsförmånemas samtövriga trygghetssystems finansiering för budgetåren 1993/94 (anvisat) och1994/95 (förslag). 1993/94:100 BU. Tabell 3 Finansieringen av socialförsäkringsförmåner budgetåren1993/94 och 1994/95 (mkr) 1993/94 (anvisat respektive beräknat) 1994/95 (förslag) Ekonomiskt stöd till barnfamiljer 8 560'° 18 390'" Bidrag för kostnader intemationella adoptioner Ersättning vid sjukdom och handikapp 1993/94:100 BU. 1993/94 (anvisat respektive beräknat) 1994/95 (förslag) Ersättning vid ålderdom: KBT (inkl. SKBT) 20 %tillkommer som de försäkrade betalar. Deförsäkrade betalar ca för sin tandvård Underskotti fonden som löpande täcks av statsbudgeten Kommunernabetalar assistansersättning om behovet understiget 20 lim/v. Kapitaloch avkastning frän delpensionsfonden. Budgeteratbelopp på 8 560 avser . Ersättningtill RFV frän affärsverk Avgiftsinkomster,kommuner m.m. Prel. i avvaktan på särskild proposition. Utbetalningar staten , YFL och LSP. Exkl. bidraget till förvaltningen. Sjukförsäkringen finansieras genom socialavgifter,inkomster från den allmänna sjukförsäkringsavgiften och allmänna skattemedel viaanslag på statsbudgeten. Avgiftsintäktema används för att täcka försäkringamasutgifter för sjukpenning, rehabilitering, ersättning till sjukvårdshuvudmännenoch kostnader för tandvård och läkemedel, föräldraförsäkring samt ersättningtill närståendevåld. Sjukförsäkringsavgiftens storlekskall enligt 19 kap 2§ AFL vara sådan att avgiftsinkomstema täcker avförsäkringens utgifter. Avgiften fill försäkringen är för förarbetsgivare och Prop. 9,12 för egenföretagare. 1994 höjs avgiften till 8,43 %för arbetsgivare. Utvecklingen för sjuk- ochföräldraförsäkringaraa 1992/93 - 1993/94 Bilaga 6.7 vad gäller utgifter och inkomster redovisas i följande tabell. Tabell 4 Sjuk- och föräldraförsäkringen (mkr) - ersättning till sjuk- ' Inkl. frivillig sjukpenningförsäkring Den särskilda ersättningen på för rehabiliterings-och behandlingsinsatser redovisas under mbriken rehabilitering ' Prelimärtbelopp " Fr.o.m. bå 1994/95 är anslaget uppdelat i tväanslag, Bl och B2. ' Kostnaderna för administrationen redovisas i tabell 3. ' Avgiften infördes den l/I 1993 och omförs tvä år efterinkomståret till inkomsttiteln. Arbetsskadeförsäkringen (LAF) trädde i kraft den 1 juli1977 och ersatte därvid den tidigare yrkesskadeförsäkringen (YFL). Mångalivräntor och annan ersättning utges fortfarande enligt lagen om yrkesskadeförsäkring.Ersättning för arbetsskada utges också enligt lagen om statligtpensionsskadeskydd (LSP) för skador vid militärtjänstgöring m.m.. Reglema förersättning från arbetsskadeförsäkringen har förändrats betydligt under desenaste åren. Den förlängdes arbetsskadeförsäkringenssamordningstid med sjukförsäkringen från 90 till upphörde i huvudsak rätten tUlarbetsskade- Prop. 1993/94:100 sjukpenning. infördes skärpta bestämmelser vad BU. 6 gäller kravet på skadlighet vid bedömning av arbetsskada. De förmåner som utges frånarbetsskadeförsäkringen är egen-livräntor, efterlevandelivräntor,begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, sjukhusvård utom riket, tandvårdoch särskilda hjälpmedel. Arbetsskadeförsäkringen skall finansieras genom ensocialavgift och avkastning från arbetsskadefonden. Fondtn uppvisar sedan år1987 ett underskott. Vid ingången av var underskottet drygt 20miljarder kronor. beräknas utgiftem.a vara mindre än inkomsteraa.Avgiften till arbetsskadeförsäkringen höjdes från till1,och tUl . Dessutom tillfördes arbetsskadefonden8,från delpensionsfonden. Statensersättningar till arbetsskadade och avsättningar till LSP finansieras till över statsbudgeten. Tabell 5 Arbetsskadeförsäkringen (mkr) 1993/94 . -sjukpenning/värd LAF (1/20 schablon) - socialavgifter, - -t- 3 063 Utbetalningar staten för LAF, YFL ' Fr.o.m /95 föreslås att faktisk kostnadför administrationen belastar ' Statens ersättningar till arbetsskadade finansieras överstatsbudgeten. Folkpensionernafinansieras dels genom en socialavgift, dels via allmärma skattemedel överstatsbudgeten. Arbetsgivaravgiften uppgår f.n tiU och för egenföretagaretiU . Denna höjs till 5,86 resp. 6,03 . Inomfolkpensionen finns ett antal särskilda förmåner som i sin helhet finansierasvia statsbidrag. Dessa är särskilt pensionstillägg, handikappersättning,vårdbidrag, hustratillägg, baratUlägg m.m. Tabell6 Folkpensioner (mkr) ' Inkl. pensionstillskott, barntillägg och hustrutilläggm.m. ' Änkepension, omställningspension och särskildefterlevandepension Förstatligande , prel. belopp Denallmänna tilläggspensionen (ATP) finansieras dels genom en avgift som f.n utgör13 % av avgiftsunderlaget, dels genom avkastning från allmänna pensionsfonden(AP-fonden). AP-fonden uppgick till den 1 januari 1993.AP-fondens förvaltning är uppdelad i fem delfonder. l-3:e AP-fonden placerarfrämst sina medel i obligationer. 4:e och 5:e .AP-fonden placerar sina medslfrämst i aktier. 16 1993/94. Nr 100 Bilaga 6 Tabell 7 Allmän tilläggspension, ATP (mkr) -1- 35 827 -1- 28 255 storlek vid årets ingång 1993/94:100 BU. Änkepension, omställningspension och särskildefterlevandepension Delpensionsförsäkringen finansieras till genom ensocialavgift som uppgår till av avgiftsunderlaget. Delpensionsfondensbehållning uppgick till ca . Riksdagenbeslutade att en viss del av behållningen skulle användastill att finansiera underskottet i arbetsskadeförsäkringen. Därför har 8,3miljarder kronor överförts dit. Tabell 8 Delpension (mkr) - överföring till Arbets skadefond 2 448 8 300 1 495 I 655 Delpensionsfon dens storlek vid årets ingång 1993/94: lOO Allmänna arvsfondensändamål är att främja vård och fostran av bara _. ' och ungdomar samt omsorgom handikappade. Kammarkollegietsfondbyrå som en särskild fond, skild från statskapitalet. För budgetåret1992/93 var det utdelningsbara beloppet ca . Medlen fördelas genom beslut av regeringen ochBara- och i första hand till föreningar och organisationersom bedriver utvecklingsverksamhet rörande barn, ungdomar och personer medfunktionshinder ansvarar för handläggningen avansökningar som rör barn , ungdomar som har sociala problem ochpersoner med funktionshinder i alla åldrar. För ansökningar som rör fostran av ungdom iåldraraa disponerar och Barn- ochungdomsdelegationen av det utdelningsbara beloppet. /93innebar det . Under /93 har regeringen efterförslag av socialministern beviljat stöd till 274 projekt med ett sammanlagtbelopp av ca . Detta belopp inkluderar medel somåterbetalats eller återförts till fonden. Stödet till omsorg om vuxna funktionshindrade haruppgått till medan stöd till projekt som särskilt riktarsig till bara och ungdomar (med och utan funktionshinder) utgått med sammanlagt37,. Huvuddelen av stödet till personer medfunktionshinder har under /93 omfattat försöks- ochutvecklingsarbete. Projekt för ökat självbestämmande och oberoende har omfattatca . Här ingår exempelvis flera projekt med syfte att utvecklabra personlig assistans samt försök med kooperativ verksamhet för personer medpsykiska stömingar. För området datateknik och handikapp har stödbeviljats med ca . Bland annat pågår försök med användning avdatateknik för kommunikation, datorstöd i hemmet och särskilda"data-tek" som gör det möjligt för bam och ungdomar med omfattandefunktionshinder att kommunicera, reagera och agera men också leka med hjälp avdator. har en samordnande funktion och fördelar också endel av dessa medel då vissa projekt berör flera olika handikapporganisationer. Projekt som rör kultur/fritid och handikappomfattar ca . Av dessa har avsatts förinsatser inom området handikappidrott. Information, utbildning och ökade kunskaper omolika handikapp till allmänhet och olika personalgrapper är viktiga medel föratt ändra attityder i samhället och därmed förbättra villkoren för personer medfunktionshinder. Handikapporganisationerna har därför beviljats stöd tillprojekt med denna inriktning med sanunanlagt ca . TUlprojekt inom området allmänt utvecklings- och försöksarbete har Prop.1993/94:100 ca utgått. Här återfinns ett stort antalprojekt, bland Bil. 6 annat med syfte att förbättra samhällsstödet tillfunktionshindrade, att Bilaga 6.8 utveckla handikapporganisationemasmöjligheter att påverka medlem-mamas levnadsförhållanden samt att pröva nyametoder för utbildning eller rehabilitering. Stöd till handikapporganisationemasrekreationsanläggningar samt viss kansliutrastning har beviljats med sammanlagtca . Stödet till utvecklingsprojekt som rör bara ochungdomar utan funktionshinder har uppgått till ca . Bland dessaprojekt kan särskilt nämnas försöksverksamhet med föreningars medverkan inombamomsorgen i det mångkulturella samhället samt utvecklingsarbete av t.ex.Rädda bamen och för bam som far illa. Regeringen kommer i febraari att lämna enfylligare redovisning för fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden /93 Regeringenbeslutade den24 att tillkalla en särskild utredare (dir. 1991:3)med uppdrag att se över Allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse samt vissafrågor rörande dess tillämpning och beslutanderätten vid utdelning av stöd urfonden. överlämnades till statsrådetoch chefen för ett betänkande av arvsfondsutredning(SOU 1992:120). Betänkandet har remissbehandlats. En proposition om Allmänna arvsfonden kommer inomkort att överlämnas till . I denna föreslås bl.a. att en ny lag omAllmänna arvsfonden från skall ersätta den nuvarande lagen från1928. Prop.1993/94:100 BU. Bestämmelser som inför,ändrar, upphäver eller upprepar ett normgiv-ningsbemyndigande Lag om ändring i lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Register Kronor Prop. Allmänna bambidrag, förslagsanslag 17 300 000 000 Bostadsbidrag, förslagsanslag* 6570 000 000 Bidrag till föräldraförsäkringen, förslagsanslag* 2 759 500 000 Bidragsförskott, förslagsanslag 3187 000 000 SärskUt bidrag för vissaadoptivbam, förslagsanslag 8 500 000 Bidrag till kostnader för interaationeUa adoptioner,förslagsanslag 26 400 000 Bampensioner, förslagsanslag 290000 000 Vårdbidrag för handikappade bam, förslagsanslag 1 405 000 000 Ekonomisk trygghet vid sjukdom,handikapp och ålderdom Bidrag till sjukpenning och rehabilite ring, förslagsanslag 3 268 000 000 Bidrag tiU sjukvårdsförmåner m.m., Bidrag tUl ersättning vid närståendevård, förslagsanslag 3 420 000 Förtidspensioner, förslagsanslag 15 450000 000 Ålderspensioner, förslagsanslag 53 210000 000 Efterlevandepensioner till vuxna, förslagsanslag 1 650 000 000 Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension, förslagsanslag* 6 700 000 000 Handikappersättningar,förslagsanslag 915 000 000 Särskilt pensionstillägg,förslagsanslag 12 000 000 Vissa yrkesskadeersättningar m.m., förslagsanslag 3 300 000 Ersättning tUl m.m., förslagsanslag 197 539 000 Bil 6 Bidrag till hälso- och sjukvård,