prop · GG03160 · 1993-02-25 00:00:00 — Många påpekar nödvändigheten av ADB som medium för informationshanteringen. Datainspektionen och SCB samt anser det krävs särskild lagstiftning för de register som behövs för listning, ersättning och kvalitetsuppföljning. har i en 14-sidig be- skrivning i sitt remissyttrande gett synpunkter på kvalitetssäkring, tillsyn och informationsuppföljning och hänvisar också till det samarbete som nämnts ovan. betonar vikten av att kunna följa upp exempelvis sjukskrivningsmönster och läkeme- delsförskrivning. Det bör också finnas en möjlighet att frånta en husläkare, som inte uppfyller de kvalitativa kraven, rätten att verka som husläkare. Man pekar också på behovet av tillgång till en effektiv informationshantering och menar att detta kräver ADB-stöd. Integritetsfrågorna och en eventuell särskild lagstiftning behöver sannolikt diskuteras i detta sammanhang. ser övergången till ett husläkarsystem som en möjlighet att från början skapa ett nationellt informationssystem som innehåller basdata om verksamhetsutveckling, effekter, kostnader, vårdkonsumtion och några andra kvalitetsindikatorer. Huvudmännen måste också i sitt tillsynsarbete ha instrument för att kunna utesluta de husläkare som inte uppfyller sina åtaganden eller missköter sin verksamhet. SCB anser att informations- och sta- tistikkraven bör regleras i Lagen om husläkare med utrymme för närmare inehållsmässig precisering i förordning. Man kostaterar vidare att det bl.a. krävs * att en innehållsmässig precisering sker av de minimikrav (basuppgifter) som centrala statliga myndigheter i fortsättningen skall ställa på den lokala nivån, att enhetliga standarder, definitioner, begrepp och klassifikationer fastställs för redovisningen, * att lättillgängliga redovisningar upprättas över statistikens kvalitet, * att lokala och regionala användare får lättillgänglig tillgång till central statistik och * att informationshantering sker med hjälp av ADB på den lokala nivån med definiering och standardisering av gränssnittet för utbyte av infor- mation mellan olika system. De patientförteckningar, som berörs i lagförslagets 9-14 §§, innebär att en registerskyldighet föreskrivs husläkaren. Härigenom skapas förutsättningar för att kunna knyta åtgärder till patient. Mot bakgrund av att det rör sig om uppgifter av känslig natur bör redovisningsskyldigheten lagregleras. anser, att det som sägs i promemorian om kvalitetssäkring och informationsuppföljning i ADB-miljö medför nya behov av känsliga personregister såväl i vårdverksamheten som hos sjukvårdshuvudmännen och . Man anser att integritetsfrågorna måste tas upp till behandling redan i beredningsarbetet före ett beslut om en husläkarreform. Man betonar att vissa register hos bl.a. , landstingen och kommunerna bör regleras i särskilda registerlagar. Det bedöms också finnas legala hinder med hänsyn till sekretesslagstiftningen och läkares tystnadsplikt när det gäller att lämna individrelaterade patientuppgifter från vårdverksamheten till sjukvårdsverk- samheten eller till central verksamhet vid . Regeringen kan genom förordnande ufärda föreskrifter om uppgiftslämnande i relation till den antagna lagen om viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården, men denna gäller endast allmän hälso- och sjukvård. anser att det före- byggande arbetet måste bli föremål för uppföljning på alla nivåer och förespråkar bl.a. en nationell och övergripande utvärdering av central myndighet. Många landsting betonar vikten av kvalitetssäkring och anser att det är viktigt att detta arbete utvecklas i samband med husläkarfrågan. Några landsting menar att det är helt nöd- vändigt att landstingen, för att kunna göra uppföljningar, måste kunna styra husläkarverksamheten. anser det angeläget att ett kvalitetssäkringssystem införs inom husläkarorganisationen, som också innefattar distriktssköterskor och andra personalkategorier inom primärvården. Metoder för att mäta omvårdnadskvalitet bör också innefattas. Kommunerna har inte i någon större utsträckning kommenterat detta avsnitt i promemorian. instämmer i promemorians syn på vikten av tillsyn och kvalitetssäkring. Man betonar det arbete inom detta område, som bedrivs ute på enheter/vårdcentraler och sker i nära anslutning till den vård som ges. Det finns ett stort behov av att utveckla bra system. Tillsynsverksamheten bör rimligen vara kopplad till sanktionsmöjligheter mot läkare som uppvisar allvarliga brister i sin funktion som husläkare. Denna fråga måste behandlas. betonar att det är sjukvårdshuvudmännen som måste ges ansvaret för att bygga upp verksamheten och därmed svara för effektiva uppföljningssystem för bl a kvalitetssäkring. Man anser också att bör ingå i detta arbete på nationell nivå. SPRI understryker vikten av att arbetet inom detta område kraftigt förstärks. Man anser, att det vid ett genomförande av förslaget om husläkare, är än viktigare för huvudmännen att kunna följa upp verksamheten och uppföljningen bör omfatta bl a besöksantal, besöksorsaker, remitteringsmönster samt användande av laboratorier och röntgen. Redovisningen bör också väl spegla samverkan och utbytet med sjukhusen. Man menar att detta kommer att kräva stora resurser och också betydande utvecklingstid. Det behövs en särskild husläkarlag för den reglering som krävs för att garantera allmänheten ett fritt val av läkare och för att läkare efter vissa formkrav skall ha en fri etableringsrätt. Lagen skall också omfatta offentligt anställda husläkare. Ett särskilt lagförslag presenteras. I stort sett samtliga landsting och flera andra remissinstanser har menat att förslagen om central reglering i promemorian är för detaljerade och lämnar för lite utrymme för lokala lösningar och lokal utformning av husläkarssystem. Flera instanser uttalar sig istället för en mer begränsad central reglering genom att man endast fastlägger vissa principer centralt. Några remissinstanser avvisar helt lagstiftning och åtta instanser menar att ett tillägg kan införas i Hälso- och sjukvårdslagen med några övergripande principer för husläkar- system. Lagförslaget väcker också några viktiga frågor kring arbetsrättsliga förhållanden och krav på ändring av de bestämmelser i som reglerar chefsöverläkarfunktionen enligt några remissinstanser. Därtill har en del synpunkter lämnats på lagförslaget av vilka några exempel redovisas nedan. menar att ett alternativ till en särskild husläkarlag är att ett tillägg görs till nuvarande hälso- och sjukvårdslag. Man har också i detalj kommenterat lagförslaget. påpekar att i 16 § bör ordet aktivt in i texten "Varje husläkare skall medverka till....". För 25 § menar man att det bör för- tydligas om t ex även primärpreventiv information skall avgiftsbeläggas. Vilka åtgärder skall vara avgiftsbelagda och vilka är det inte? , Legitimerade sjuk- gymnasters , , och Socionomers, har gemensamt uttalat att 16 § bör ändras till följande lydelse: "§ 16 Varje husläkare .... till hembesök. Husläkaren ansvarar vidare för att den enskilde ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada och att den enskildes behov av kontakter med andra inom vård- och rehabiliteringsområdet garanteras." pekar på de ar- betsrättsliga frågeställningarna och menar att det klart måste framgå att inte har något anställnings- förhållande /arbetsrättsligt förhållande till de privat etablerade husläkarna och deras personal. Man vill också för tydlighetens skull påpeka att ingen kan kräva att få bli anställd som husläkare, och husläkaren kan därmed alltså inte välja detta om inte arbetsgivaren erbjuder tjänst. Ledighetsfrågorna för privata husläkare och därmed ansvaret för listade patienter bör finnas med i kommande proposition. Lag om ändring i hälso- och sjuk- vårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 5 och 14 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § För hälso- och sjukvård som kräver intagning i vårdinrättning skall det finnas sjukhus. Vård som ges under sådan intagning benämns sluten vård. Annan hälso- och sjukvård benämns öppen vård skall organisera den öppna vården så att alla som är bosatta inom får möjlighet att välja en husläkare. Husläkaren skall ha ett särskilt ansvar för att de personer som förtecknats hos läkaren får behövlig hälso- och sjukvård. Särskilda bestämmelser om så- dana läkare finns i lagen (1993:00) om Vid en enhet för Vid andra enheter diagnostik eller för diagnostik vård och behandling eller vård och skall det, om det behandling än hos behövs med hänsyn husläkare skall till pa- det, om det behövs tientsäkerheten, med hänsyn till finnas en särskild patientsäkerheten, läkare med specia- finnas en särskild listkompetens som läkare med specia- svarar för den listkompetens som samlade ledningen av svarar för den verksamheten. En samlade ledningen sådan läkare benämns av verksamheten. Vid sådan läkare ledningens utövande benämns skall denne, i frå- chefsöverläkare. gor som avser annat Vid ledningens ut- än diagnostik eller övande skall denne, vård och behandling i frågor som avser av enskilda pa- annat än diagnostik tienter eller eller vård och utseende av behandling av patientansvariga enskilda patienter läkare, följa de eller utseende av föreskrifter som patientansvariga kan läkare, följa de meddela. föreskrifter som kan meddela. Chefsöverläkaren får uppdra åt sådana befattningshavare vid enheten, som har tillräcklig kompetens och erfarenhet, att fullgöra enskilda ledningsuppgifter. Denna lag träder i kraft . får för tiden fram till utgången av göra avvikelse från bestämmelserna i 5 § andra stycket. 1Lagen omtryckt 1992:567. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller särskilda bestämmelser om husläkare och om enskilda personers val av husläkare. Föreskrifterna i hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) gäller även för hälso- och sjukvård som omfattas av denna lag. Vad som i lagen sägs om landsting gäller också kommuner som inte ingår i ett landsting och andra kommuner som har ansvar för primärvården i ett område. 2 § En husläkare kan vara offentligt anställd eller verksam som privatprak- tiker. Husläkaren skall ha specialistkompetens i allmänmedicin. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får medge undantag från detta krav. 3 § En enskild som vill ha en viss läkare som sin husläkare skall anmäla detta till denne. En sådan anmälan får göras av den som är bosatt här i landet. För barn görs anmälan av vårdnadshavaren. Barn som har fyllt har dock rätt att själva göra en sådan anmälan. Husläkaren skall på en särskild för- teckning föra upp dem som anmält sig enligt första stycket. 4 § ansvarar för att alla som är bosatta inom får möjlighet att välja en husläkare. 5 § En enskild kan avstå från att bli förtecknad hos någon husläkare genom att meddela detta till . 6 § Den som inte har avstått från att förtecknas och inte själv valt en hus- läkare skall av förtecknas hos någon av husläkarna. Husläkaren och den passivt förtecknade skall underrättas om förteckningen. 7 § Varje privatpraktiserande husläkare skall fortlöpande underrätta om vilka personer som valt honom eller henne som sin husläkare. 8 § Den som har förtecknats hos en husläkare får byta husläkare. På begäran av den enskilde skall husläkaren lämna de uppgifter om patienten till den nye husläkaren som denne behöver för vården. 9 § Varje husläkare har ett särskilt ansvar för att de personer som för- tecknats hos läkaren skall få behövlig hälso- och sjukvård. Husläkarna ansvarar för att dessa personer genom mottagnings- eller jourverksamhet vid behov kan komma i kontakt med en läkare och att de i skälig omfattning kan få hembesök. Husläkarna ansvarar vidare för att deras patienter, när det är lämpligt, får upplysningar om metoder för att förebygga sjukdomar eller skador och att deras behov av kontakter med andra inom vård- och rehabiliteringsområdet i möjligaste mån tillgodoses. Varje husläkare skall medverka till att lokala hälsoproblem och risker i miljön uppmärksammas. Husläkarna skall också medverka till att deras egen verksamhet kan följas upp och utvärderas. 10 § får bestämma att varje husläkare i ett sjukvårdsområde eller en del av området för , utöver de uppgifter som anges i 9 §, också skall utföra läkaruppgifter inom primärvården i övrigt samt svara för att de som har förtecknats hos husläkaren har tillgång till insatser av distriktssköterska. får också meddela närmare be- stämmelser om husläkarnas rapporteringar och samverkan med andra inom vård- och rehabiliteringsområdet. 11 § En privatpraktiserande husläkare och kan komma överens om att husläkaren skall ansvara för mera omfattande uppgifter än vad som följer av 9 och 10 §§. 12 § Privatpraktiserande husläkare skall till anmäla det högsta antalet personer som de avser att vara husläkare för. De kan senare anmäla ett ändrat antal personer. Anmälan skall göras senast den börjar gälla. 13 § Husläkare som på sin förteckning har färre personer än de har anmält enligt 12 § får inte utan särskilda skäl vägra att en person förs upp på deras förteckning. 14 § Husläkare skall senast ef- ter det att de inlett sin verksamhet ha minst 1 000 personer på sin förteckning. Om en husläkare inte uppfyller detta krav skall , om inte annat följer av 16 §, erbjuda de personer som förtecknats hos läkaren att välja en ny husläkare. 15 § En husläkare får inte ha flera än 3 000 personer på sin förteckning. 16 § Efter överenskommelse med lan- dstinget får en husläkare ha färre eller flera personer förtecknade än vad som anges i 14 respektive 15 §. 17 § Varje läkare som uppfyller be- hörighetskravet i 2 § andra stycket och som är villig att ansvara för de uppgifter som en husläkare har enligt denna lag får etablera sig som privat- praktiserande husläkare. 18 § En läkare som avser att vara ve- rksam som privatpraktiserande husläkare skall anmäla sin avsikt till senast verksamheten påbörjas. Läkaren skall samråda med om sin kommande verksamhet som husläkare. 19 § En privatpraktiserande husläkare skall underrätta före den tidpunkt då han avser att upphöra med sin verksamhet som husläkare. 20 § Husläkarersättningen för uppgifter enligt 9 och 10 §§ skall till övervägande del bestå av ett bestämt belopp för varje enskild som förtecknats hos husläkaren (individersättning). Denna betalas av . Husläkarersättningen består i övrigt av besöksersättningar som betalas av patienten genom patientavgift eller av . 21 § fastställer nivån på individersättningen och besöksersätt- ningen enligt 20 §. Beräkningen skall ske på samma sätt för alla husläkare i sjukvårdsområdet eller en del av detta. Om en husläkare tar ut en lägre pati- entavgift än den som gäller hos lands- tinget skall detta inte påverka den del av besöksersättningen som betalas av . 22 § Ersättning för en privatpraktise- rande husläkares åtaganden enligt 11 § lämnas enligt grunder som och husläkaren kommit överens om. 23 § Ersättningen för en privatprakti- serande husläkares verksamhet betalas ut i efterskott minst en gång om inte och husläkaren kommit överens om något annat. 24 § Om en husläkare inte uppfyller kravet i 14 § första meningen är land- stinget inte längre skyldigt att svara för husläkarersättning. 25 § Om en privatpraktiserande hus- läkare inte utför de uppgifter som han har ansvar för enligt denna lag får göra motsvarande avdrag på husläkarersättningen. Om husläkaren trots påminnelse inte fullgör sina uppgifter får dra in den del av husläkarersättningen som inte utgörs av avgifter som patienten har betalat. 26 § För vård eller behandling av hu- släkaren eller den som husläkaren anvisat skall patienten betala en avgift, om inte något annat är särskilt föreskrivet. Patientavgift får tas ut med högst ett belopp som motsvarar den patientavgift som gäller hos . En patient som för har up- pnått kostnadsbefrielse enligt 7 § lagen (1981:49) om begränsning av lä- kemedelskostnader, m.m. är även befriad från att betala patientavgifter enligt denna bestämmelse . svarar för kostnaden för dessa patientavgifter. 27 § Bestämmelser om ersättning för resekostnader i samband med vård eller behandling som omfattas av denna lag finns i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor. Denna lag träder i kraft . Anmälan enligt 12 och 18 §§ får dock göras . får för tiden fram till utgången av begränsa sitt ansvar enligt 4 och 6 §§. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 2 §2 För öppen hälso- För öppen hälso- och sjukvård som och sjukvård som ombesörjs av staten, ombesörjs av sta- landstingskommun ten, landsting eller kommun, som eller kommun, som inte tillhör land- inte tillhör stingskommun, liksom landsting, liksom för för tillhan- tillhandahållande av dahållande av hjälpmedel åt hjälpmedel åt funk- handikappade, utges tionshindrade, ut- ersättning enligt ges ersättning grunder som enligt grunder som regeringen fas- regeringen fast- tställer. Hälso- och sjukvård enligt lagen (1993:00) om husläkare omfattas inte av första stycket. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 1984:686. Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 och 7 §§ lagen (1981:49) om begränsning av läke- medelskostnader, m.m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 §1 Bestämmelserna i 3 Bestämmelserna i § tillämpas även i 3 § tillämpas även fråga om medel som i fråga om medel för-skrivs enbart i som för-skrivs födelsekontroller- enbart i ande syfte av läkare födelsekontroller- eller av barnmorskor ande syfte av och i fråga om läkare eller av läkemedel som barnmorskor och i förskrivs av legi- fråga om läkemedel timerade som förskrivs av tandhygienister. distriktssköterskor eller legitimerade tandhygienister. Vid beräkning av prisnedsättningen får kostnaden för födelsekontrolle-rande medel inte räknas samman med kostnaden för sådana läkemedel som avses i 3 §. Visar någon att Visar någon att han i den omfattning han i den omfatt- som anges i andra ning som anges i stycket har köpt andra stycket har prisnedsatta eller köpt prisnedsatta andra läkemedel som eller andra läke- avses i 3 § eller medel som avses i 3 har erlagt pati- § eller har erlagt entavgift för läkar- patientavgift för vård eller annan läkarvård eller sjukvårdande annan sjukvårdande behandling som avses behandling som i 2 kap. 2 och 5 §§ avses i 2 kap. 2 lagen (1962:381) om och 5 §§ lagen allmän försäkring (1962:381) om eller för mot- allmän försäkring svarande vård eller eller för mot- behandling som svarande vård eller erhållits inom behandling som företagshälsovård, erhållits inom för vilken bidrag företagshälsovård, lämnas efter beslut för vilken bidrag av yrkesinspektio- lämnas efter beslut nen, är han befriad av från att därefter yrkesinspektionen betala för utskrivna eller för vård läkemedel. Befri- eller behandling elsen gäller under enligt lagen (199- den tid som återstår 3:00) om husläkare, av , räknat är han befriad från från det första att därefter betala vårdtillfället, för utskrivna läke- behand- medel. Befrielsen lingstillfället gäller under den eller läke- tid som återstår av medelsinköpet. , räknat från det första vårdtillfället, behand- lingstillfället eller läkemedelsinköpet. 1Senaste lydelse 1991:948. 2Senaste lydelse 1992:1693. För kostnadsbefrielse enligt första stycket fordras att prisnedsatta läke- medel har inköpts för eller patientav- gifter erlagts med sammanlagt . Om ett landsting eller en kommun som inte ingår i ett landsting har be- slutat att för sin del tillämpa ett lägsta belopp som understiger , skall i stället det beloppet gäl- la för kostnadsbefrielse enligt första stycket för den som är bosatt inom land- stinget respektive kommunen. Har en förälder eller föräldrar gemen- samt flera barn i sin vård, får barnen gemensamt kostnadsbefrielse när utgifterna för vårdtillfällen, behandlingstillfällen och läkemedelsinköp för barnen sammanlagt uppgår till vad som sägs i andra stycket. Kostnadsbefrielse gäller som avses i första stycket även för barn som fyller . Med förälder avses även fosterförälder. Som förälder räknas även den med vilken en förälder stadigvarande sammanbor och som är eller har varit gift eller har eller har haft barn med föräldern. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Landstingskommuner Landsting och och kommuner som kommuner som inte inte tillhör någon tillhör något lan- landstingskommun dsting (sjukvårds- (sjukvårdshuvudmän) huvudmän) skall, i skall, i fråga om fråga om personer personer som om- som omfattas av fattas av sjukför-säkringen sjukförsäkringen enligt lagen enligt lagen (1962:381) om (1962:381) om allmän allmän försäkring, försäkring, lämna lämna er-sättning ersättning för för resekostnader resekostnader 1. enligt 2 kap. 6 § nämnda lag, 2. i samband med rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m., 3. vid resor till och från sjukhus eller läkare som föranleds av en un- dersökning enligt förordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m.m. I fråga om resekostnader enligt första stycket 2 skall ersättning lämnas även när rådgivningen bedrivs av organisa- tioner med tillstånd. För resekostnader som avses i 2 kap. 6 § första stycket första meningen lagen om allmän försäkring behöver ersättning lämnas endast om vården eller behandlingen getts med anledning av sjukdom eller förlossning. Sjukvårdshuvud- männen skall också lämna ersättning för resekostnader vid vård eller be- handling som givits enligt lagen (1993:00) om husläkare med anledning av sjuk- dom eller förlossning. Denna lag träder i kraft . 6 Förslag till Lag om ändring i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:1136) om försöksverksamhet med primärvård skall införas en ny paragraf, 4 b §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 b § Kommunen skall organisera pri- märvården så att alla som är bosatta i det område som omfattas av försöksverksamheten får möjlighet att välja en husläkare. Husläkaren skall ha ett särskilt ansvar för att de personer som förtecknats hos läkaren skall få behövlig hälso- och sjukvård. Särskilda bestämmelser om husläkare finns i lagen (1993:00) om husläkare. Denna lag träder i kraft . Kommunen får för tiden fram till utgången av göra avvikelse från bestämmelserna i 4 b §. Närvarande: justitierådet Per Jermsten, regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde har regeringen på hemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag 1. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 2. lag om husläkare. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 5 § Första stycket i denna paragraf innehåller bl.a. definitioner av begreppen "sluten vård" och "öppen vård". I ett föreslaget nytt andra stycke anges till en början att skall organisera den öppna vården så att alla som är bosatta inom "får möjlighet att välja en husläkare". I en följande mening fastslås att husläkaren skall ha ett särskilt ansvar för att de personer "som förtecknats hos läkaren" får behövlig hälso- och sjukvård. Stycket avslutas sedan med en hänvisning till den föreslagna nya lagen om husläkare. Sistnämnda lagförslag innehåller bestämmelser som ålägger en mer omfattande skyldighet, när det gäller att se till att den som är bosatt inom får tillgång till en husläkare, än som framgår av första meningen i andra stycket. Vad som där sägs tar således sikte bara på bestämmelserna i 3 och 4 §§ lagen om husläkare.