prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Även industripoUtiska överväganden Ugger bakom denna bedömning. Den föreslagna resursnivån om 120 mUjoner kronormedger enUgt beredningen ett program som omfettar msatser inom fyra huvudområden: Pågående elfordonsprogram i och Malmöstöds och kan Prop. 1993/94:100 därigenom breddas i samverkan med berörda intressenter. Pro- Bilaga 7 grammet omfettar såväl personbilar, fette CKh tanga fesÖjUar som 2.Ett hybridfordonsprogram inleds pådessa orter och breddas efterhand tiU fler orter, bl.a. Stockhohn. Programmetkommer att omfetta även bUuthyming och leasmg. 3.Stöd lämnas tiU utveckling avhybridfordon. avser möjUghetema att från prototyper av t.ex. personbilarvidareutveckfe och pröva fordon ute i trafiken. 4.Stöd lämnas tiU ett motsvarande arbetemed festbilar och bussar. Sammanlagt skuUe det planerade programmet komma attomfette mer än 120 fordon i praktisk användning i trafiken. Omkring 60 procentav medelsanvändningen avser direkte demonstrationer medan återstoden av medlenavsätts för utvecklingsarbete och utvärdering. Regeringenanser att den föreslagna resursnivån på 120 mUjoner kronor är lämpUg.Programmet medger en tillräckUgt bred försöks- och utvecklingsverksamhet CKhskapar möjUgheter tiU en rimUg utvärdering av resulteten. Regeringen fömtsätter att programmet genomförs inära samverkan med industrin och övriga intressenter. I dette Ugger att stetensmedel endast skaU utgöra en del av de samlade insatsema för programmetsgenomförande. EnUgt vad regeringen erfarit är övriga intressenter beredcfe attmedverka med insatser som uppgår tiU ungefar Scunma belopp som beredningenbidrar med. Det åvUar Kommunikationsforskningsberedningen att säkerstäUa attdette kan reaUseras. Regeringen delarKommunikationsforskningsberedningens bedömning att programmet bör inriktesfrämst mot hybridfordon. De försök som genomförs utomlands är i aUt väsentiigtinriktede mot rena elfordon. Därmed bör den svenska försöksverksamheten kunnage värdefuUa erfarenheter som inte kan nås på annat sätt. För /95 föreslås att 30 mUjonerkronor anvisas för programmets genomförande. För att ge rimUga möjUgheter tiUplanering och för att klarlägga de långsiktiga fömtsättningama för berördamyndigheter och övriga medverkande anser regeringen att det redan nu ärnödvändigt att ange en total ram för programmet. Beredningen bör därför planeraför en insats omfattande sammanlagt 120 mUjoner kronor för tyraårsperioden1993/94-1996/97. Endast en mindre del av de medel som stäUs tiUförfogande för bidrag tiU forskning om el- och hybridfordon skaU få användasför att 9 1993/94. Nr 100 Bilaga 7 feckaförvaltningskostaader för Kommunikationsforskningsberedningen Prop.1993/94:100 i anslutaing tiU genomförandet av verksamheten. 1. tiU Bidrag till forskning om el- ochhybridfordon för /95 anvisar ett reservationsanslag på , 2. godkänner vad som anförts om den totala ramenför forsknings programmet om el- och hybridfordon. Statistik (x:h prognoser Nytt anslag (förslag) 14 281 000 Med anledning av propositionen om forskning förkunskap och framsteg tiUstyrkte under förra regeringensförslag om ändrad organisation av prognosverksamheten m.m. inom transportsektom(prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:TU34, rskr. 1992/93:397). Regeringens förslaginnebar att en särskUd delegation skuUe inrättes underKommunikationsdepartementet och ges ansvar för att utarbete prognoser förtrafikutvecklingen, planeringsmetoder samt samhäUsekononuska bedömnmgar aveffekter av utveckUngen av transportsystemet. Delegationens ansvar skuUevidare innefatte att utarbete nulägesbeskrivningar och stetistik rörandetransporter och trafik och att samordna riksomfattande resvaneundersökningar. I enUghet med beslut och med stöd avregeringens bemyndigande tUlkaUade chefen för den1 juU 1993 Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inom transportsektom(DPU). Medel för verksamheten har under /94 anvisats underanslagsposten A 2. Av betydelse för DPU:s verksamhet är vidare det principbeslutsom fettat (bet. 1992/93 :FiU7, rskr. 1992/93:122) om ansvar för denstetiiga stetistiken. Delegationenför prognos- och utveckUngsverksamhet inom transportsektorn IenUghet med dUektiven (dir. 1992/93:92) har DPU överlämnat sin försteverksamhetsplan avseende budgetåren 1993/94 och 1994/95. I planen sammanfattesutgångspunktema för DPU:s arbete, verksamhetens mål, innehåU och organisationkonkretiseras och resursanvändning under innevarande och kommande budgetårredovisas. I verksamhetsplanen har DPU angivit tyra gmndläggandeutgångspunkter för uppläggningen av verksamheten: - DPU skaU vara en resurs för regeringen förövergripande analyser av Prop. 1993/94:100 transportsektom. - DPU skaU på regeringens uppdrag te fram gemensammaplaneringsfömtsättningar för trafikverken baserat på de allmänna riktlinjerregeringen beslutar, - DPU skaU vara ett stöd för regeringen när det gäUeratt tydUggöra möjUga poUtiska avvägningar ckUatt ge underfeg för beslutsfattande, - DPU skaU i sitt arbete samverka med trafikverken. DPU föreslår mot bl.a. denna bakgmnd att ett kansUinrättes för att biträcfe delegationen samt att två referensgmpper - entrafikverksgmpp (Kh en vetenskapUg referensgmpp - bUdas som stöd fördelegationens arbete. Genom bUdandet av en särskUd fast referensgmpp förtrafikverken skapas ett organ för snudig samverkan och effektiv kommunikationmed trafikverken. Den vetenskapUga referensgmppen skaU bl.a. vara ett fomm föratt på djupet peneöera och belysa för infrastmktamtveck-lingen centralaproblemställningar. KansUets uppgift skaU vara att i detalj planera ochgenomföra verksamheten mom de ramar som delegationen anger. Ett huvudsyfte med DPU:s verksamhet är att löpandebistå regeringen med specieUa utredningar och analyser. Delegationen bedömeratt den viktigaste utgångspunkten dämtöver för planeringen av inrUctaingen ochtidsförfeggnmgen av DPU:s resursinsatser utgörs av de fömtsättningar förinftastmktarplanering och uppföljning som regering och riksdag lagt fest. I detkortare perspektivet bör därvid DPU:s verksamhet inriktes på arbetet med denavstämning av det nu beslutede investeringsprogrammet som skaU redovisas förriksdagen . Uppbyggnaden av delegationens basresurser,omfettande bl.a. modeU- och datebasupp-byggnad, måste ske så snabbt att DPU kanuppfylfe de krav som stäUs i denna avsfemningsprocess. I det längreperspektivet fömtsätts DPU:s främste uppgift vara att stödjaplaneringsprocessen i en ny mera omfattande planeringsomgång som skaUpresenteras för om . längre tidsperspektiv ger utrymmeför att genomföra mera omfattande utvecklingsinsatser när det gäUer metoder,system och date som används i planeringen. För att möjUghetema tUlförbättringar skaU kunna utayttjas krävs emeUertid att DPU tiUsammans medtrafikverken tidigt planerar för och initierar ett långsUctigt syftandeutvecklingsarbete. Inom nuvarande ekonomiska ram och mot bakgmnd av deövriga resurskrav som verksamheten medför och som tiU betydande del består i uppbyggnad och vidmakthåUande av basresurser i form av arbetsverk tyg, metocUcompetens, dateunderlag m.m. har DPU bedömt det vara möjUgt att bygga upp ett kansU på högst fem personer. EnUgt DPU är det uppenbart att den angivna dimensioneringen av kansUet är otillräck Ug om verksamheten skaU kunna uppfylfe krav som står i någorlunda 131 överensstämmelse med regeringens direktiv för verksamheten och med DPU föreslår därför att budgeten för Prop. verksamheten fr.o.m.1994/95 förstärks med 1,5 mUjoner kronor per Bilaga 7 Med stöd av vad som anförts i verksamhetsplanenhemstäUer DPU att planen feggs tiU gmnd för verksamheten under innevarande ochkommande budgetår, att medel avsätts för delegationens verksamhet /95 enUgt altemativ 2 i budgetförslaget, att chefen förKommunikationsdepartementet utser sekretariat (kansU) och referensgmpper enUgtde riktlinjer som DPU föresfegit samt att regeringen uppdrar åt trafikverkenatt tiUsammans med DPU närmare analysera vilka krav som stäUs på underfeg ochtidsplanering för en utvärdering av investeringsprogrammet för infrastmktaren. Regeringenanser att den av Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet inomtransportsektom redovisade planen bör feggas tUl gmnd för verksamheten underbudgetåren 1993/94 och 1994/95. EnUgt regeringens bedömning är det angeläget attDPU kan förfoga över sådana resurser och sådan kompetens att delegationen kandelte fiiUt ut CKh som en jämbördig part i det utvecklingsarbete som löpandesker inom ramen för trafikverkens investeringsplanering. Det är dockofrånkomUgt att huvuddelen av utveckUngsresursema även fortsättningsvis kommeratt återfinnas vid trafikverken. Regeringen fömtsätter därför att trafikverkenmedverkar tiU att DPU vid varje tiUfaUe kan disponera samma system, datebaserm.m. som verken själva samt att verksamhet som syftar tiU att förbättra ochutveckla dessa system och (fefe bedrivs i samverkan meUan DPU och trafikverken.Regeringen finner därvid att den av DPU föreslagna referensgmppen kan fylfe enviktig uppgift som kontaktorgan meUan DPU och ttafikverken. LUcaså bedömerregeringen att den föreslagna vetenskapUga referensgmppen kan vara ändamålsenUgför att tiUföra DPU ytterUgare kompetens. Det är även viktigt att DPUsamarbetar med bl.a. , samtlänsstyrelsema med hänsyn tiU deras roU när det gäUer regional planering ochmarkanvändning. Det är angeläget att DPU kan påbörja enplanering för delegationens medverkan i den kommande revideringen av nuvarandeinvesteringsprogram. Regeringen har därför för avsikt att uppdra åt ,Delegationen för prognos- och utveckUngsverksamhet inom transportsektom.Luftfartsverket, och att tiUsammans närmare analyseravilka krav som stäUs på tekniskt underfeg och tidsplanering för en utvärderingav investeringsprogrammet för infrastmktaren. Under innevarande år disponerar DPU 3 490 000kronor för sin verksamhet. Regeringen delar DPU:s bedömning att det är nödvändigt med en resursförstärkning för att DPU på ett rimUgt sätt skaU kunna uppfyUa de krav på verksamheten som följer av kommitténs direktiv. Regeringen har därför för detta ändamål beräknat för ' DPU:s verksamhet /95. Medlen bör anvisas över Prop. 1993/94:100 ett nytt ansfeg F 5. Stetistik CKh prognoser. I enUghet med det principbeslut fattet omansvar för den Stetiiga stetistiken (bet. 1992/93:FiU7, rskr. 1992/93:122) harvidare beräknats under ansfeget F 5. Sfetistik (Kh prognoser iStäUet för under sjunde huvudtitelns ansfeg D 8. Stetistiska centralbyrån:Stetistik, register och prognoser. Regeringens överväganden avseendeansvarsfördelningen mellan Stetistiska centralbyrån och andra myndigheteråterfinns i bifega 8 ansfeget D 8. Stetistiska centralbyrån: Stetistik,register och prognoser. Regeringen har för avsikt att se över DPU:sarbetsformer för att säkerstälfe att de krav som stäUs på en stetistikmyndighetuppfyUs. tiU Statistik och prognoser för /95 anvisar ett ramansfeg på14 . Informationsteknologi Nytt anslag {förslag) 2 000 000 Regeringen redovisar i SärskUda frågor, avsnitt C.i denna bUaga vissa överväganden rörande informationsteknologins användning momtransportsektom. Regeringen gör därvid bedömningen att en delegation förtransportinformatik bör tiUsättes. Medel för delegationens verksamhet böranvisas över ett nytt anslag F 6. tiU Informationsteknologi för /95 anvisar ettreservationsanslag på . G. Meteorologi, geoteknik m.m. Prop. Bilaga 7 G 1. Sverigesmeteorologiska (x;h hydrologiska institut 1992/93 UtgUt O 1993/94 Ansfeg* 1 000 1994/95 Försfeg 1 000 *Anslaget benämnes /94 H 1. Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitut 1992/93Utgift 128 /94 Ansfeg* 121 340 000 1994/95 Försfeg 125 024000 *Anslaget benämnes /94 H 2. Bidrag till meteorologiskaoch hydrologiska institut. 1993/94Ansfeg* 70 000 000 1994/95 Förslag 22 000 000 * Anslaget benämnes budgetåret1993/94 H 6. Stetens meteorologiska och hydrologiska institat() är förvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska ochoceanografiska frågor. Verksamheten finansieras dels med anslag överstetsbudgeten, dels med intäkter från uppdrags- och aflSrsverksamhet. AnslagetG 2. skaU fecka kostaadema för institatets myndighetsuppgifter. skUjer på uppdrags- och affärsverksamhet.Uppdrag är sådana tjänster som utför åt andra myndigheter inom ramen försitt myndighetsansvar men som ej finansieras över anslag. TiU uppdragsverksamhetenskaU inte föras verksainhet som upphandlas i konkurrens eUer som av köparenfinansieras med avgifter eUer intäkter. Uppdragsverksamheten skaU ge fuUkostaadstäckning. ASärsverksam-heten bedrivs på kommersieUa gmnder. Investeringarfinansieras genom lån i . Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut Förbudgetåren 1993/94-1995/96 lämnade en fördjupad anslagsframställning.Regeringen fastställde ingen planeringsram för perioden. För /95tar institatet i sin enkfe anslagsframställning upp bl.a. ianspråktegande avreservationer och disponering av överskott i syfte att påskyndarationaliseringar och förändringsarbete inom myndigheten. 1993/94:100 Bilaga 7 Detsaknas skäl att förändra de övergripande mål som beslutedes av rikscfegen underår 1993. SMHIskaU under /94 utveckfe metoder för resultetredovisning (Kh tefram ytterUgare resultetmått att användas för kommande budgetår. Så snart dessaförslag presenterats är det regeringens avsUct att precisera resultedcraven påmyndigheten. I budgetpropositionenför 1993/94 mgick besparingar på 10 mUjoner kronor som en nivåjustering avanslaget för att skuUe ompriori-tera och bidra tUl en del avmedlemsavgiften för det europeiska sateUit-samarbetet EUMETSAT (EuropeanOrganization for tiie Exploitetion of Meteorological SateUites). TiU följd avförsvagningen av den svenska kronan har fått ökade kostaader förmedlemsavgifter m.m. för samarbetet med intemationeUa organisationer.KapitaUcostaadema för investeringar i infrastmktaren belastar numeramyndighetens anslag. Sammanteget motsvarar nämnda faktorer en kostaadsökningmed totalt ca 16 mUjoner kronor för /94. Enreservation på anslaget på 26 mUjoner kronor har uppstått genom att harsenarelagt vissa investeringar och utveckUngsarbeten. kommer /94 att av reservationen använda 6,3 mUjoner kronor för attgenomföra neddragningen av verksamheten tiU följd av besluted besparing, och8,5 mUjoner kronor för finansiering av vissa rationaUseringar. Vidare kommer endel medel att användas för forskning CKh intemationellt samarbete. Merpartenav medlen för rationaUsering avser delfinansiering av projektet 2000 som ärSMHI:s projekt för rationaUsering av det meteorologiska observationssystemet.Ca 100 observationsstetioner med 130arbetstiUfäUen ersätts med automatiska mätstetioner cKh med Qärr- Prop.1993/94: IIX) analysmätningar. OBS 2000 genomförs i två steg. av de auto-Bilaga 7 matiska mätstetionema beräknas instaUeras under /94 och90 % under budgetåren 1994/95 och 1995/96. Kostaadema för avveckling avpersonal kommer huvudsakUgen att uppstå under budgetåren 1994/95 (Kh 1995/96.SMHI räknar med en besparing på anslaget på 5 mUjoner kronor för budgetåret1995/96 (Kh därefter en årUg besparing på ca 10 mUjoner kronor som ettresultet av rationaUserings-programmet. överskott i uppdrags- ckU affärsverksamhetenuppgick vid utgången av /93 tiU 31 mUjoner kronor. harenligt bestämmelsema i kapitalförsörjningsförordningen särskUt tiUskrivitregeringen med förslag om hur överskottet skaU användas. Regeringen har /95 beslutet att skaU få använda överskottet i enUghet medförslaget. Förslaget innebär att 17,2 mUjoner kronor skaU satsas pårationaliseringar i basproduktionen under /95. Det gäUer OBS2000, (projekt för rationaUsering av prognosproduktionen) och DRIFT90 (projekt för rationaUsering av driftövervakning och styming avdateverk-samheten). För att påskynda utvecklingen av affärsverksamheten skaUSMHI satsa ytterUgare 13,8 mUjoner kronor på marknadsföring, kundorienteringav prcxluktion och distribution, effektivisering av system och metcxler iaSärsverksamheten samt produkt- och personalutveckling under budgetåren1994/95-1996/97. Stora delar av reservationen och delar avöverskottet skaU aUtså användas för att genomföra effektiviseringar under dekommande budgetåren. Vissa investeringar tidigareläggs och rationaliseringarnakan genomföras snabbare. Därigenom minskar kostaadema för kommande budgetår. Vidare ingår i att vidga detintemationeUa samarbetet. Strategin innebär också att ökar smkonkurrenskraft inom affärsverksamheten vilket kan generera ökade intäkter tUlverksamheten. Investeringsvolymenför budgetåren 1993/94-1995/96 är i stort oför ändrad jämfört med redovisningen i den fördjupade anslagsframstäU ningen. Däremot har väsentUga förskjutaingar inttäffat främst avseende OBS 2000. De totala investeringama är under iimevarande budgetår 21 mUjoner varav 4,4 nuljoner avser OBS 2000. För /95 ökar investeringama tiU 51,4 mUjoner kronor varav OBS 2000 står för 22,6 mUjoner kronor. /96 beräknas de totala investe ringama bU 47,5 mUjoner kronor och OBS 2000 omfatta 13,1 nuljoner kronor. Stora investeringar fömtom OBS 2000 avser automatisering av I35 landbaseradradiosondering och reinvesteringar i arbetsplatssystem inom Prop.1993/94:100 prcxluktionssystemet för vädertjänst. Låneramens storlek /95 bedöms tiU 90mUjoner kronor. 2,6mUjoner kronor bör anvisas för en utbyggd hydrologisk prognos-cKhvamingstjänst. Framför aUt för oreglerade vattendrag saknas date CKh modeUersom behövs för riktiga fegesbedömningar, prognoser och varningar. Genom enuppbyggnad av ett nationeUt dammregister ökas säkerhet (Kh beredskap fördammolyckor. Arbetet beräknas vara klart under budgeferet 1997/98. begär ökade medel tiU forskning kring extremahydrologiska förhållanden. Regeringen är inte beredd att föresfe en ökning avanslaget för forskning och utveckling. Forskning och utveckling av system CKhmcxleUer svarar för av totala omsättaing. är intemationeUtsett lågt. Med tanke på betydelsen av forskning för fömtsätter regeringenatt myndigheten kan prioritera dette område. begär också extra medel för kostaadema förfinansiering av investeringar via lån i Riksgälden. Regeringen anser att SMHIUksom andra myndigheter bör betala sina kapitalkostaader tiU följd av investeringar. är beredskapsmyndighet och har som sådan tiUuppgift att prcxlucera information tiU försvarsmakten och den civUa delen avtotalförsvaret. produktionssystem är nära samordnat, och tiU vissadelar integrerat, med försvarets produktionssystem. har begärt medel förberedskapsåtgärder inom vädertjänsten. Åtgärderna finns inte med iÖverstyrelsens för civU beredskap programplan för budgetåren 1993/94-1997/98varför regeringen anser att dette yrkande inte bör tiUgodoses. EnUgt EUMETSAT kommer medlemsavgift för år1994 att uppgå tiU 36,4 mUjoner kronor. beräknas medlemsavgiften bU42 mUjoner kronor. Med ianspråktegande av mgående reservation på anslaget G 3.EUMETSAT, föreslår regeringen att 22 mUjoner kronor anvisas för budgetåret1994/95. har uttalat att såväl uppdrags- somaffärsverksamheten årUgen skaU öka sitt bidrag tiU basverksamheten och att denanslagsfinansierade delen av verksamheten bör minska. Mot bakgmnd av /93 och prognosen för /94 bör enUgtregeringens mening kurma genomföra sin verksamhet under /95enUgt riktlinjer och enhgt de mål som preciseras i regleringsbrevet,med de medel som föreslås anvisade. Avgörande för bedömningen av storleken på är myn dighetens förmåga att generera överskott i verksamheten. Resultatbud geten för /95 visar på ett noUresultet under fömtsätming att får använda delar av överskottet tiU kostaader för avveckling av personal som berörs av rationaliseringarna i OBS 2000. En orsak tiU '■'' detprognosticerade noUresultetet är minskade intäkter från Luftfertsver- Prop.1993/94:1(X) ket. Det förväntede resultetet för /94 visar på ettöver- Bilaga 7 skott i rörelsen på 1-2 mUjoner kronor exkl. ränteintäkter.Det faktiska UtfaUet av affärs- (Kh uppdragsverksamhet för /94 får utgöra gmnd för prövningen av anslagets storlek för budgetåret1995/96. Någon flerårsram föreslås inte. UtveckUngen på kort sikt av marknaden förafiärsområde konsument är svår att bedöma. har däremot stora möjUgheteratt öka uppdrags- och affärsverksamheten inom mUjö- och energiområdet. Inomtransportsektom har några stora kunder. kostnader förvädertjänst tiU det civife flyget kommer att minska med 10 mUjoner kronor perår genom de rationaUseringar som genomför. Genom ökad ådcomUghet på väderdate och ny teknUckommer konkurrensen att öka såväl från andra nationeUa meteorologiska ochhydrologiska institat som från speciaUserade private konsultföreteg. hartiUsammans med 16 andra europeiska väderinstitat lämnat in en ansökan tiUEG-kommissionen om att få bUda en "Economic Interest Groupmg" benämndECOMET (European Cooperation in Meteorology). I ansökan begärs undanteg frånvissa av . Huvudsyftet är att underbygga och förstärkainfrasöuktaren. är avsUcten att skapa likvärdiga vUlkor ikonkurrensen meUan de nationeUa väderinsti-taten CKh private företeg. basverksamhet har en lägre andel stetUg finansieringän andra nationelfe väderinstitat, men har fördelar genom tidigt har anpassat sig tiU en ökad konkurrens. har också unikafömtsätmingar genom att myndigheten förenar områdena meteorologi, hydrologioch oceanografi. ger konkurrensfördelar specieUt på mUjöområdet. Enallmän slutsats är att intemationeUt samarbete inom basverksamheten genomdateinsamling, forskning och utveckling samt stora investeringar måste öka. Idette sammanhang erinras om att väderinstitaten i har bUdat enarbetsgmpp för att belysa fömt-sättamgama för ökat samarbete. InomKommunikationsdepartementet har nyUgen inletts ett arbete som syftar till attklarlägga fömtsättaingama för myndighetens verksamhet. Därvid prövas om stetenskrav på bäst kan uppnås inom ramen för dagens uppdragsmcxleU eUer omverksamheten skaU bedrivas som afiärsverk eUer bolag. I avvaktan på dette börverksamheten för prövas endast och genomföras med de mål somgäUer för /94. SMHIutför mUjömätningar från fartyg , bl.a. för Stetens natarvårdsverks(SNV) räkning vUket regleras i särskUt avtel /94 har medel för köp av fertygstid överförtsfrån budget tiU . 1993/94:100 har uppdragitåt och att föresfe en fördehiing av medlen för Bilaga 7 fertygstid.SMHI CKh SNV har kommit överens om aft tUls vidare disponerar hefe detårUga beloppet för upphandling av fertygstid. SNV har rätt tiU en nyöverenskommelse om medelsfördehiingen om genomför förändringar imsamlingen av basdate som mnebär större reduktion i nyttjandet av ARGOS.Avtalet om ARGOS skaU ingå i det långsiktiga samarbetsavtal som parterna förnärvarande förbereder. 1.tiU meteorologiska ochhydrologiska institut för /95 anvisar ett anslag på 1 000kronor, 2.tiU Bidrag till meteorologiskaoch hydrologiska institut för /95 anvisar ett ramanslag på , 3.tiU EUMETSAT för /95anvisar ett reservationsanslag på , 4.godkänner vad regeringen har anförtsom utvecklingen av hydrologiskt prognos- och vamingstjänst. 1992/93 Utgift 491 000 1993/94 Anslag* 1 000 1994/95 Förslag 1 000 * Anslaget /94 H 3. 1992/93 Utgift 14 702 000 1993/94 Anslag* 16 320 000 1994/95 Förslag 16 217 000 *Anslaget benämnes /94 H 4. Stetens geotekniska institat (SGI) är centralförvaltningsmyndighet för geotekniska frågor. SGI har ett samlatsektorsövergripande ansvar och skaU vara ett oberoende geotekniskt institat ochcentrum för geotekniska frågor i . Det övergripande målet för SGI är att genom obundenforskning verka för en optimal användning av mark i i samband med planering och byggande. Sådana åtgärder skaU baseras på en god hus håUning med markresurser. Vidare skaU intresset av god miljö, säkerhet CKh ekonomi beaktes i samband med planering och byggande. Statens geotekniskamstihit Prop. 1sin enkfe anslagsframstäUning hänvisar mstitatet tiU vad som anförts i ° föregåendeårs fördjupade anslagsframställning och hemstäUer att regeringen anvisar medelför /95 i enUghet med den tteårs-plan som antegits av riksdagen.SGI inkom tiU regeringen med en framställning om hurackumulerat överskott bör disponeras. Den 14 aprU 1993 inträffade ett skred i vid norr om .