prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Bilaga 11till kompletteringspropositionen 1994 Prop.1993/94:150 I prop.1993/94:140 om bygder och regioner i utveckling har regeringen redovisat attdet är angeläget att finna olika vägar att stödja regional utveckling. Kultari olika former har stor betydelse för en regions livskraft och utveckling. Ettrikt kulturliv och en levande kultarmiljö kan bidra tiU att göra en platsattraktiv som bostadsort och kan dänned påverka lokalisering av företag lUcsommöjligheten att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Regeringenhar som uppföljning av beslut om extta ROT-åtgärderför /94 beslutat om ett extta anslag på tillRiksantikvarieämbetet att användas för upprustning av kultarhistorisktvärdefulla miljöer och byggnader. Ett antal angelägna projekt har därför nukunnat komma igång. Även med detta väsentliga tillskott finns det fortfarandebehov av uppmstningsåtgärder i den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen.Regeringen finner det därför motiverat att för /95 ytterligare300 bör anslås till s.k. ROT-åtgärder i byggnader och miljöerav kulturhistoriskt värde. I bilaga 10 till denna proposition har redovisatsatt medlen bör anvisas över huvudtitel. Detfinns inom kulturmiljövården en god beredskap att komma i gång med ytterligareett antal större och mindre upprustnings- cxh restaureringsprojekt. Exempel påprojekt som kan igångsättas utan större dröjsmål är vissa av vallonbruken iUppland, andra industriminnen, företrädesvis i och Bergslagen,väderkvarnar på m.m. Deprojekt som kan få en långsiktigt positiv effekt för den regionala utvecklingenskall prioriteras. Det kan vara projekt av rent museal karaktär som kan gynnakulturturismen. Det kan också vara bebyggelse som kan användas för kulturellaarrangemang, utbildningsverksamhet, social verksamhet o. dyl., men också till vanUgaarbetsplatser eller bostäder. Detär väl känt att kulturområdets småskaliga projekt kan ge omedelbarasysselsättningseffekter. De kan också ges den spridning över landet som eftersttävas.De föreslagna extta medlen kan komma att skapa omkring I 800 nya jobb för olikayrkeskategorier inom ombyggnads- och upprustningsverksamheten. Siffran byggerpå beräkningar att i stöd till kulturhistorisktvärdefulla byggnader ger 5-6 nya årsarbeten. Riksantikvarieämbetetbör samråda med om med- Prop. 1993/94:150 lens fördelning över riket. Beslutom medel för byggnadsvård och kultarmiljövård kan /94delegeras från till länsstyrelsemas kultar-miljöenheter.På länsstyrelsema arbetar man med inriktningen att se tUl länets helautveckling och ta till vara dess resurser. På länsstyrelsema känner man vältill olika regionala projekt och vad de har för potential ur olika aspekter.Dessutom har man ett upparbetat kontaktnät och ett nära samarbete medlandsting, kommuner, länsmuseer, olika lokala organisationer, företag ochintressenter. Detta gör att länsstyrelsema kan styra de medel man har till förfogandepå ett effektivt sätt. 1993/94:100 bil. 14 föreslog regeringen att länsstyrelsemas kultar-miljöenheterskulle ges medel för handläggningen av nya arbetsuppgifter inom bl.a.byggnadsvården, landskapsvården, kyrkorestaureringar och arkeologiområdet.Riksdagen (bet. 1993/94:BoU13, rskr. 1993/94:211) har delvis avvisatregeringens förslag på denna punkt. På en del länsstyrelser kan detta komma attskapa vissa problem för en smidig hantering av de extra insatsema. Regeringenförutsätter att länsstyrelseraa därför nu prövar de möjligheter till intemomfördelning av resursema för handläggning, som uppgiftema inomkulturmiljövården kan komma att kräva. 1.2 B 33. Bidrag till vissa museer m.m. (Ku 1993:05) som har haft i uppdrag att överväga frågan om den statiiga museipolitikensräckvidd bl.a. mot bakgrund av förslag som i olika sammanhang förts fram omstatligt ansvarstagande eller statligt stöd till nya museer har nyligenöverlämnat sitt betänkande Minne och bildning -Museemas uppdrag cxhorganisation (SOU 1994:51). Regeringens avsikt var att i anslutning tillbehandlingen av utredningens förslag ta upp frågan om stöd till bl.a.Bildmuseet i . Riksdagenhar emellertid på grundval av två motioner redan beslutat att anvisa I miljonkronor under detta anslag till verksamheten vid i /95 (bet. 1993/94: KrU26, rskr. 1993/94:196). Riksdagenhar bl.a. noterat att ett särskilt avtal träffats mellan Statens konstmuseeroch . Syftet med detta är att de bådamuseiorganisationerna i samverkan skall stärka konstbildningsarbetet i övreNorrland genom att göra till ett regionalt konstcentrum. Genomsamarbetet får Statens konstmuseer möjlighet att göra sina samlingar tillgängligaför en ny publUc under betryggande omständigheter. Riksdagenhar vidare redovisat att den konstbildande verksainhet som bedrivs vidBildmuseet är av stor betydelse för den nordligaste regionen i Sverige.Regeringen delar denna uppfattning, men anser att den ekonomiska insatsen måstefinansieras. Regeringen har därför för avsikt att beakta detta ibudgetpropositionen för /96. har Umeåuniversitet som huvudman. Museet spelar en viktig Prop. 1993/94:150 roll för deestetiska utbildningama vid och utgör dessutom en BUaga 11 väsentiigbasresurs för den museologiutbildning som är ensamt i landet omatt bedriva. Då museet utgör en väl integrerad del av verksamhetbedömer regeringen det vara naturligt att medlen i stäUet beräknas underåttonde huvudtitelns anslag C 9. Dettaföreslås även på annan plats i förevarande proposition (bil. I konsekvenshärav bör anslaget Bidrag till vissa museer m.m. föras upp i statsbudgeten medett motsvarande lägre belopp. medändring av beslut (bet.l993/94:KrU26, rskr. 1993/94:196) till BidragtiU vissa museer m.m. för /95 anvisar ett anslag på 101 938 000kr. 2.1 Behovet av kommunplatser i flyktingmottagandet Regeringenbedömde i budgetpropositionen att sammanlagt drygt 100 000 flyktingar behövdetas emot i kommunema under budgetåren 1993/94 och 1994/95. Kommunmottagandetinnevarande budgetår antogs komma att omfatta 51 000-52 000 personer, främstbosnier, som i huvudsak skulle tas emot under senare delen av budgetåret.Regelsystemet för utbetalning av den statliga ersättningen till kommunemainnebär att utbetalningama till största delen belastar //95 väntades ytterligare 50 000 personer flytta ut i kommunema,med koncentration till budgetårets första del. Utflyttningenav bosnier från förläggningar till kommuner har skett i den omfattningoch takt som förutsattes i budgetpropositionen. Däremot tyder mycket på attanhöriginvandringen från inte kommer att bli så omfattandesom tidigare antagits. Mot bakgrund av detta skulle en reviderad bedömning avbehovet av kommunplatser - med i övrigt oförändrade förutsättningar - minska kommunmottagandettill sammanlagt 87 000 för de båda budgetåren. Regeringenhar emellertid beslutat om en särskild förordning som innebäratt bam och bamfamiljer som ansökt om uppehållstillstånd före den 1 januari1993 och som inte fått ansökan slutiigt prövad, skall beviljasuppehållstillstånd om inte särskilda skäl talar emot detta. Regeringens beslutbedöms leda till att drygt 20 000 personer, varav nästan hälften barn, kommeratt få permanent uppehållstillstånd i . Det rör sig huvudsakligen om Kosovoalbaner,vilka skall tas emot av kommunema inom Till allra största delen sker detta kommun- Prop.1993/94:150 mottagande under /95. Regeringensvägledande beslut om att ge permanent uppehållstillstånd till fyrasomalier medför att huvuddelen av de drygt 1 700 somalier, som vistas påflyktingförläggningar, under de närmaste månadema kommer att beviljas permanentuppehållstillstånd och skall tas emot i kommunema. Till detta kommer viss följdinvandringav anhöriga vilket gör att man bör räkna med totalt ca 2 400 kommunmottagnasomalier Totaltberäknas de av regeringen fattade besluten leda till att det behövs istorleksordningen 5 000 fler kommunplatser /95 än vad som angavsi budgetpropositionen. Ibudgetpropositionen för /95 har regeringen beräknat medelsbehovetför anslaget D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.till 7 . det föregående angivna utgångspunkter och ett antagande om att huvuddelen av flyktingamakommer att tas emot i kommunema och första kvartalet1995 beräknas anslagsbehovet /95 för ersättningar till kommunemabli högre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Beräkningamaavser schablonersättningar, men även kostnadema for handikappade och för bamutan egna vårdnadshavare skulle kunna öka något. Det kan också uppstå ett behovav att utöka anslagsposten för extraordinära kostnader utöver de 150 miljonerkronor som föreslagits i budgetpropositionen. För1995/96 kan anslagskonsekvensema av de ökade kommunutflyttning-ama komma attuppgå till i ersättningsutbetalningar till kommunema.Samtidigt kommer dock anslagsbehovet att minska jämfört med tidigareberäkningar som en följd av lägre anhöriginvandring av bosnier än som tidigarehar antagits. Samtidigtsom anslagsbehovet för kommunersättningar ökar, bör de beslut regeringen fattatleda till en viss minskning av förläggningskostnadema. Handläggningstidema böri vissa ärenden kunna kortas genom den särskilda förordningen ochpraxisbeslutet vad gäller somalier. Det gäller särskilt i ärenden som nuligger hos och som verket med tillämpande av tidigare regleroch praxis inte bifallit. I dessa fall bortfaller den handläggningstid somannars skulle ha åtgått för behandling av ett överklagande.Under fömtsättning att det finns tillgängliga kommunplatser kan då utflyttningfrån en förläggning ske väsentligt snabbare med minskad förläggningskostnad somföljd. I de fall den beslutade förordningen innebär att en asylsökande, som annarsskulle avvisats, får stanna, bortfaller cxkså kostnaden för verkställighet av avvisningsbeslutet. Överslagsviskan man räkna med att sådana kostnader som aldrig kommer att uppstå, minskarutgiftstrycket med . effektenpå statsbudgeten totalt /95 till följd av regeringens Prop.1993/94:150 beslut blir därmed (500-150=)350 miljoner kronorRegeringen 11 avstår emellertid från att föreslå riksdagenneddragningar på förläggningsanslaget eller andra anslag, eftersomutvecklingen av dessa anslag överhuvudtaget är osäker. underelfte huvudtitelns förslagsanslag Ersättning till kommunema för åtgärder förflyktingar m.m. för /95 anvisar utöver vadsom föreslagits i prop. 1993/94:100 bil. 2.2 Mottagandet av asylsökande I prop.1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. föreslog regeringen att rätten tillbistånd enligt den föreslagna lagen om mottagande av asylsökande m.fl. skulleupphöra när en ansökan om uppehållstillstånd avslagits och ett beslut omavvisning eller utvisning skulle verkställas. Rätten till bistånd skulle enligtförslaget dock kvarstå för den tid som skäligen behövdes för verkställighetenav beslutet om avvisning eller utvisning. Motsvarande bestämmelser finns i dennu gällande lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Isitt betänkande (1993/94:SfUll) med anledning av nämnda prop. 1993/94:94 föreslogsocialförsäkringsutskottet att 11 § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.skulle få en sådan lydelse att det därigenom klargjordes att statenskostnadsansvar omfattade även tiden för verkställigheten. Utskottetslagförslag innebar att en asylsökande som fått ett lagakraftvunnet beslut omavvisning eller utvisning men som på annat sätt än genom att hålla sig undanförsvårade verkställigheten, skulle konuna att ha rätt till bistånd avInvandrarverket . Utskottet uttalade att utskottetförutsatte att, i den mån ekonomiska sanktionsmöjligheter erfordrades gentemotutlänningar som på annat sätt än genom att hålla sig undan försvåradeverkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, regeringen skulle återkonunamed förslag om det. RiksdagenbiföU utskottets förslag (rskr. 1993/94:188). har i skrivelse framhållit att en absolut rätttill bistånd fram till det att utiänningen lämnat landet avsevärt kommer attförsvåra verkställigheten av beslut om avvisning och utvisning. Verket pekar iskrivelsen också på att det i lagen finns möjligheter att sätta ned och undervissa fömtsättningar dra in det ekonomiska biståndet för den som försvårarutredningen i ärendet om uppehållstillstånd och att åtminstone sammasanktionsmöjligheter borde finnas gentemot den som inte medverkar tillavvisning. Regeringen bedömer att detär nödvändigt att någon form av ekonomiska Prop. 1993/94:150sanktionsmöjligheter finns för det fall att utiänningen vägrar att medverkatill Bilaga 11 en åtgärd som är nödvändig för att verkställigheten skall kunnagenomföras. Det kan t.ex. gälla den som vägrar att medverka till att söka enpasshandling som krävs för återresan. Sanktionsmöjlighetema bör ansluta tilldem som finns för asylsökande som utan giltigt skäl vägrar att delta i någonform av organiserad verksamhet eller som genom att hålla sig undan försvårarutredningen i ärendet om uppehållstillstånd. Bestämmelsen i 10 § lagen(1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. bör ändras i enlighet härmed. 1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. föreslog regeringen att driftenav alla förläggningar skall vara öppen för entreprenad och att Invandrarverketaktivt skall arbeta för att öka inslaget av entreprenad. I propositionenangavs vidare bl.a. att skyldighet för personal hos privata entreprenörer attiaktta tystnadsplikt borde skrivas in i entreprenadavtalen. Mot bakgmnd av attpersonalen på en förläggning endast i begränsad omfattning får del avintegritetskänsliga uppgifter gjorde regeringen i propositionen bedömningenatt sekretessfrågorna, åtminstone tills vidare, borde kunna lösas avtalsvägen. Socialförsäkringsutskottetuttalade i sitt betänkande 1993/94:SfUll (s. 16) med anledning av två motioneratt det enligt utskottets mening är nödvändigt att tystnadsplikten för privatanställda regleras i lag så att ett brott mot tystnadsplikten kommer att kunnastraffbeläggas. Utskottet ansåg att inte minst riskerna för flyktingspionagemåste tas på största allvar. Utskottet ansåg därför att regeringen snarastborde återkomma till med ett förslag till en sådan lagreglering ochhemställde att med bifall tUl motionema som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört om tystnadsplikt. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr. 1993/94:188). Medhänsyn till vad uttalat i denna fråga föreslår regeringen att en lagstadgadtystnadsplikt för privatanställd förläggningspersonal införs. Ilagen om mottagande av asylsökande m. fl. bör därför införas en bestämmelse avinnebörd att den som är eller har varit verksam inom förläggningsverksamhetsom drivs av enskild på uppdrag av inte obehörigen fårröja vad han eller hon därvid har erfarit om enskildas personliga förhållanden.Det kan t.ex. vara fråga om ett aktiebolag, en frivilligorganisation eller enfysisk person som driver en förläggning efter att ha slutit ettentreprenadavtal med . Genom den föreslagna bestämmelsen kommertystnadsplikt att gälla för de anställda på företaget eller organisation ellerhos den fysiska personen beträffande sådant som de genom sin verksamhet fårveta om utlänningar som vistas på förläggningen. Den nya paragrafen bör placerassist i lagen. Deförslag till lagändringar som läggs fram i detta ärende har inte varit föremålför sedvanlig remissbehandling. Mot bakgmnd av ändringamas begränsadeomfattning och enkla beskaffenhet och då det är synnerligen angeläget attförslagen kan träda i kraft anser regeringen att förslagen kanläggas fram i förevarande skick. Med hänsyn till förslagens enkla beskaffenhet får ocksåLagrådets hörande anses sakna betydelse. 1993/94:150 ytttande från Lagrådet har därför inte inhämtats. antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. Regeringenhar följande förslag tUl lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. delsatt 10 § skall ha följande lydelse, delsatt det i lagen skall införas en ny paragraf, 24 §, samt före 24 § en ny mbrikav följande lydelse. Förden som fyllt och som utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhetsom avses i 4 § eller som genom att hålla sig undan försvårar uttedningen iärendet om uppehållstillstånd kan dagersättning enligt 17 § sättas ned, dockinte till den del den är avsedd att täcka utgifter för egen mathållning. Sådannedsättning kan även göras för ensamstående person som fyllt 16 men inte . Omutiänning som avses i 1 § första stycket 1 eUer 2 även efter det nedsättningskett enligt första stycket utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhet somavses i 4 § eller genom att hålla sig undan försvårar uttedningen i ärendet omuppehållstillstånd, kan bostadsersättaing enligt 16 § sättas ned helt, omutlänningen erbjuds plats på en förläggning, och dagersättning enligt 17 §sättas ned helt, om fri kost ingår i den erbjudna inkvarteringen. Bestämmelsema i andra stycket om nedsättning av bostadsersättning ochdagersättning tillämpas också i de fall en utlänning utan giltigt skäl vägraratt medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning ellerutvisning skall kunna verkställas. Densom är eller har varit verksam inom förläggningsverksamhet som drivs avenskild på uppdrag av enligt 2 §, får inte obehörigenröja vad han eller hon därvid har erfarit om enskildas personliga förhållanden. 1993/94:150 Bilaga 11 Bilaga 12 till kompletteringspropositionen 1994 gfJ'' 12 (Tolfte huvudtiteln) 1 Exposition 1997 Bakgrund Stockholmssfed och har iiutierat ett projekt - Exposition 1997Stockholm - för att i Stockhohn genomföra en kombinerad intemationeUutställning och mässa för näringsUv, vetenskap och kultar. Expositionen avsesäga mm - , dvs. jämnt efter Allmänna Konst- ochIndustriutställningen i Stockhohn . ExpositionStockhohn 1997 AB, som ägs gemensamt av sted och StockhohnsHandelskammare, har komnut in tiU regeringen med en ansökan om ett räntebelagtvillkorslån från sfeten pä 375 mUjoner kronor, vUket skuUe utisetafes med 200 mUjonerkronor och med 175 nuljoner kronor . Återbetabiing av lånet skaU enUgt ansökan ske i december 1997.En liknande ansökan har riktets tiU Stockhohns sted. Expositionsbolaget har såledesbegärt viUkorslån som uppgår tiU sammanlagt 750 nuljoner kronor. Expositionen,som av projektets ledning bedöms få en omslutiung på 1 445 mUjoner kronor, skaUenUgt ansökan mte vara beroende av bidrag utan förväntes ge ett överskott ochäven ha rimUga reserver. Ett eventaeUt överskott avses användas för bUdande aven fond för ekologisk forskning i . Villkorslånen behövs emeUertidför att lösa den finansiella överbryggningen mellan de stora kostnader somuppkommer i uppbyggnadsfesen av projektet och de intäkter som tiU störste delenkommer in Expositionen pågår. Iansökan anges att målet med Expositionen är att göra denna tiU enriksangelägenhet, där skaU visa upp vad näringsUv, vetenskap och kultarförmår. Expositionen förväntes enUgt arrangörerna dra tiU sig besökare frånsåväl som övriga , särskUt . Den nationella maniiéstetionav fömyelse, framtidstto och inspiration som arrangörerna avser att uppnå medExpositionen förväntas av dessa även medföra att kan markera smställning i det nya , i synnerhet i , på ett sådant sättatt omvärlden skaU uppfette som ett attraktivt investeringsland. Regeringens bedönuung Prop. Regeringendelar bedömningen att "Expositionen 1997 " kan * skapabetydande möjUgheter att på bred front marknadsföra näringsUv,vetenskap och kultar Detfe kan visa omvärlden att är en avanceradkunskapsnation som det svenska näringsUvets intemationeUa styrkabetonas. Sammantaget kan dette medföra att uppfettes som ett attraktivtinvesteringsland för både svenska och utländska företeg. DärtiU kommer att ettprojekt av Expositionens karaktär sannoUkt även kommer att ge vissa direkte samhäUsekonomiskaeffekter som t.ex. ökad produktion och ökade skatteinkomster beroende bl.a. påden ökning av antalet utländska besökare som förväntes ske. En långsUctig effektkan vara att Expositionen marknadsför som taristland, vilket skuUekunna generera en ökad tarism tiU . Detär vidare regeringens uppfettning att det är nödvändigt med en StetUg eUerannan offentUg lånefinansiering eUer garanti för att fecka detfinansieringsbehov som finns för att genomföra Expositionen, bl.a. med tanke påde väsentUga kommersieUa risker som åtminstone finns i mitial-skedet avprojektet. En sådan finansiering är ttoUgen oclcså ägnad att ge projektet uitemationeUttovärdighet och legitimitet. Stetenbör således medverka tiU en finansiering av projektet, men detta bör ske i formav en kreditgaranti i stäUet för viUkorslån. Beloppet på kreditgarantin kandock, med beaktande av det bedömda finansieringsbehovet, sättes lägre än detansökte beloppet för villkorslånet. Stetens risktegande vid en garanti börvidare minskas i möjUgaste mån. Kalkylema för Expositionen är på nuvarande planeringsstediumosäkra och ÖversUctUga, vilket ocksä påpekas av revisionsföretaget i en rapport som genomförts på uppdrag. Ettutfärdande av en kreditgaranti bör därför endast kunna ske om vissa villkor är uppfyUdavid vissa angivna tidpunkter, vUket bör reducera stetens risktagande väsentUgt.Exempel på sådana vUlkor är att ett tiUfredsstäUande antal intressenter ochutställare från alla delar av landet är engagerade genom avtal,programpunkterna definierats mer i detalj, fungerande planerings- och kostaadsredovisningssystemhar byggts upp, preciserade kostaadskalkyler dokumenterats och revideradeprognoser avseende enttéer och hyresintäkter framlagts samt reviderad ochdetaljerad finansieringsanalys presenterats. Ett ytterUgare vUlkor för stetensmedverkan bör vara att Stockhohns sted beslutar att medge ett villkorslån eUerannan likvärdig finansiering tiU Expositionen av minst samma omfettning som steten.Det mnebär att steten och sted påtager sig ett ansvar för eventaeUakreditförluster i proportion tiU sma resp. finansieringsinsatser. Engarantmvgift bör utgå. KonfroUtidpunktema för om villkoren uppfyUts bör vara iaugusti 1994, i samband med det förste eventaeUa utayttjandet avgarantin och slutUgen , då resterande del av garantin skaU utayttjas.Steten bör även utse en revisor i Expositionsbolaget. Fömtsättningenär natarUgtvis också att verksamheten mte orsakar oaccepfebel mverkan på mUjö eUertrafik i området. Det bör ankonuna påregeringen att nännare utfonna vUlkoren för en Prop. 1993/94:150 kreditgaranti tUl Exposition 1997 . bemyndigarregeringen att teckna avtal med Exposition 1997 om utfårdande aven kreditgaranti intiU ett belopp om högst 3(X) mUjoner kronor. 2 Fortsatt giltighet av lagen (1982:315) om styrelserepresentationför samhället i vissa stiftelser Riksdagenantog lagen (1982:315) om styrelserepresentetion för samhäUet i vissastiftelser (prop. 1981/82:112, bet. 1981/82:NU35, rskr. 1990/91:291). EnUgtlagen har sfeten rätt att utse en ledamot och en ersättare för denne istyrelsen för sådana allmännyttiga stiftelser som har tiUgångar överstigande 5 nuljonerkronor Högst tio stiftelser får, enUgt lagen, omfettas av sådan representetion.Lagen gäUde urspmngUgen tiU utgången av . Tidsbegränsningen av lagenvar föranledd bl.a. av att stiftelsemas ställning och verksamhet utreddes av stiftelseuttdningen(Ju 1975:01). LagensgUtighet har därefter förlängts (senast genom SFS 1991:427). Skälet tiUdette har främst varit att slutgUtig stälhung tiU frågan om offentUg styrelserepresentetionenUgt regeringen borde tes först när det förelåg en av antagenstiftelselag. Regeringenbeslutede en proposition om en ny stiftelseb (prop.1993/94:9). Den nya stiftelselagen innebär bl.a. att alla stiftelser som berörsav styrelserepresentetionsfegens tiUämpningsområde utan undantag blirbokföringsskyldiga och skyldiga att upprätta en på bokslutet gmndadårsredovisning. De blir också skyldiga att ha kvalificerad revisor och såväl årsredovisiungensom revisionsberättelsen blir offentUg. Om stiftelsen i det enskUda feUet t.ex.inte följer kravet på att årsredovisningen skaU vara offentUg, skaU tiUsynsmyndighetenaUtid ha möjUghet att mgripa. innebär att vem som helst har gocfe möjUgheteratt skaffa sig en inbUck i hur stiftelsema sköts.