prop · GH03182 · 1993-12-31 00:00:00 — Tidigarekunde den dömas till dobbleri som för allmänheten anordnade äventyrligt spelvarvid med spel förstes en verksamhet vars utgång skaU vara bestämd av reglersom tillåter deltegare att fortgående påverka sina vmstmöjligheter genom någotslags kaUcyl eller lUcnande åtgärd. Begreppet äventyrUg innebar bl.a. attspelet huvudsakligen skulle bero på slumpen. Lagändringen innebar i stäUet attavgörande skall vara i vad mån verksamheten med hänsyn till samtiigaomständigheter kan anses äventyrlig. Fömtom slumpmässigheten blevomständigheter som insatsemas storlek, antal spelare och verksamhetensomfatming i övrigt av betydelse vid bedömningen om verksamheten skulle ansessom äventyrUg. Ifråga om straffskaloma gäUer att straffet för dobbleri är böter eUer fängelse i högst medan straffet för grovt dobbleri är fängelse i lägst och högst . För den som döms till ansvar enUgt lotterilag är straffet böter eller fängelse i högst . EnUgt regeringens mening finns det anledning att göra straffbestemmel- sema i lotterilagen mer flexibla. Med den snabba tekniska utvecklingen g6 påexempelvis dator- och teleområdet finns det goda möjligheter att olovUgen anordna spel- ochlotterier som kan omsätta stora belopp och förorsaka enskUda stora förlusteroch ge stor ekonomisk åt anordnama. För bl.a. sådana fallfinns det ett behov av att kunna bedöma gärningen som grov. En bestämmelse omgrovt brott bör därför föras in i fagen. RUcsåkfagaren och enregionåklagarmyndighet har föreslagit att en uppdelning sker av överträdelsernamed hänsyn till straffvärdet. Vid förfaranden som har karaktär avordningsförseelser bör straffet kunna stanna vid böter eUer fängelse . I dessa fall kan strafföreläggandeinstitutet användas. Regeringenanser också att det finns skäl att låta gradindela brottet i ett normalbrottoch ett grovt brott varvid påföljden för normalbrottet bör vara böter ellerfängelse och för grovt brott fängelse i högst . Dessastraffskalor behöver inte medföra någon ändring av straffskaloma fördobbleri-brotten. Gränsdragningen meUan straffbestemmelsema om dobbleri ibrottsbalken och straffbestämmelsema i lotterilagen behöver inte heller ändrasmed anledning av den nya gradindelningen och straffbestemmelsema. Här hänvisastill innehållet i 57 § i lagförslaget. Är brottet ringa skaUenligt andra stycket inte dömas till ansvar. Exempel pä fåll som är att bedömasom ringa är när det ekonomiska värdet av insatsema är obetydligt, liksom attden ekonomiska någon gjort är försumbar. 55§ Den som har överträtt ett vitesföreläggande eller ett vitesförbud enligtdenna lag får inte dömas till straff enligt 54 § för en gäming som omfattes avföreläggandet eller förbudet. LUcsomi andra sammanhang bör straff inte dömas ut för en gärning som omfatfas av ettvitesföreläggande som har överträtts. 56§ Om flera har medverkat till brott som avses i 54 § gäller bestämmelsema i 23kap. IrättstUlämpningen anses bestemmelsema om medverkan i varatiUämpliga även i specialstraffrätten om fängelse är föreskrivet för brottet.Paragrafen är en upplysning om detta förhållande. 57§ Bestämmelsema i 54 och 56 §§ skall inte tillämpas, om gärningen är belagd medstraff i . Omolovlig införsel av vara och försök till det finns bestemmelser i lagen(1960:418) om straff för vamsmuggling. Paragrafen, som utformatsi enlighet med Lagrådets förslag, motsva- Prop. 1993/94:182 rar 29 § i 1982års lotterilag och uinebär att ansvarsbestemmelsema är subsidiära i förhåUandetUl ansvarsbestämmelsema i brottsbaUcen. Vad som närmast kan bU aktuellt är atttillämpa bestämmelsema om dobbleri i . Andrastycket innehåUer en erinran om och hänvisning tiU ansvarsbestämmelsema ivamsmuggUngslagen. Sker överträdelse av förbudet i 29 § att föra inpenningautomater, värdeautomater och skicklighetsautomater kan bestraffningske enUgt bestämmelsema i vamsmuggUngslagen. 58§ Insatser som tegits emot vid brott enligt denna fag samt utmstning, handUngaroch annan egendom som har använts vid eUer varit föremål för ett sådant brottskall förklaras förverkade, om det inte är uppenbart oskäligt. Om enspelautomat förverkas skall även dess innehåll förklaras förverkat, om detinte är uppenbart oskäligt. Förverkandekan, utöver vad som framgår av 36 kap. 5 § brottsbaUcen, ske hos den somyrkesmässigt tillhandahållit egendomen. I stället för egendomen kan dess värdeförklaras förverkat. Paragrafenmotsvarar 30 § lotterilagen. Förverkandekan ske bl.a. hos den som döms till ansvar för brott enUgt denna lag eller hosden som yrkesmässigt tillhandahåller sådan egendom. Döms någon till ansvar förolovligt innehav av en automat skaU automaten jämte innehåU eller dess värdeförklaras förverkat, om det inte är uppenbart oskäligt. EnUgtförsta stycket är det insatser som uppburits vid brott samt utmstning, annanegendom och handlingar som har använts vid eller varit föremål för sådant brottsom kan förverkas. Även automatens innehåU skaU förklaras förverkat, om intedette är uppenbart oskäligt. Andrastycket tar sUcte på det förhållandet att någon olovligen har innehaft enutbetalningsautomat utan att olovligt spel anordnats på automaten. SlutUgenkan enligt tredje stycket värdeförverkande förekomma. Egendomsom kan bU förverkad med tillämpning av dessa bestemmelser kan tes i beslag ienlighet med vad som föreskrivs i 27 kap. . 59§ Ett beslut enligt denna lag av en nämnd, en länsstyrelse ellerLotteriinspektionen får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Prop.1993/94:182 Bestänmielsema om överklagande har berörts i det föregående(avsnitt Somdär framhållits är det angeläget att det finns en möjlighet tiUdomstolsprövning av ärenden enligt lotterilagen. Vidare bör instansordningengöras mer enhetiig. EnUgtförslaget skall därför en nämnds, ochLotterinspekrionens beslut överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, vUketinnebär länsrätten. För att få ett ärende prövat av kammarrätten krävsprövningstUlstånd. Dennalag träder i kraft , då lotterilagen (1982:1011) skall upphöra att gälla. TUlståndatt anordna roulettspel, temingsspel och kortspel som har beviljats enligt äldre föreskrifter upphör att gälla . 3.Andra tiUstånd än som avses i 2och som har meddelats enligt äldre föreskrifter fortsätter att gälla. I frågaom sådana tillstånd tillämpas äldre föreskrifter. Tillstånd som gällerlottförsäljningsautomater vilka inte är tillåma enligt den nya lagen fårförlängas längst tiU och med . Registrering av lotterierenligt äldre föreskrifter fortsätter att gälla. Om registrering sker enligt dennya lagen upphör den gamla registieringen att gälla. 4.Lagen får tillämpas från ochmed i fråga om tillstend tUl lotterier som skall anordnasefter . Därvid skaU frågor om tillstånd som enligt den nyalagen prövas av Lotteriinspektionen, före ikraftträdandet prövas avLotterinämnden. 5.Äldre föreskrifter gäller ifråga om överklagande av beslut som i andra fall än som avses i 4 har meddelatsföre lagens ikraftträdande. Lagenföreslås ti-äda i kraft den . Genom lagen upphävs lotterilagen. Närdet gäller resteurangkasinospelen, dvs. roulett-, temings- och kortspelinnebär övergångsbestemmelserna att alla tillstånd som beviljats enligt äldrebestämmelser upphör att gälla efter det att den nya lagen trätt ikraft, således även tillstånd till resteurangkasinospel på fartyg i intemationeUtrafik. och spelanordnaren Prop. 1993/94:182 bör harimUg tid att få en ansökan enUgt den nya lagen behandlad. EnUgtden nya lagen är det spelanordnaren och inte som innehavaren avs[)eUokalen som skaU meddefas tiUstånd. Om några tUlstånd enUgt faghar meddefats en person som är både innehavare av speUokalen och spelanordnareupphör tiUståndet ändå att gäUa. Skälet tiU dette är att alla spelanordnare börundergå den lämpUghetsprövning som föreskrivs i 32 § 4 och 34 § 4. Punktenhar utformats i enUghet med Lagrådets förslag. Äldre föreskrifter skall gäUa ifråga om andra tiUstånd som har meddelats före ikraftträdandet. att dessa tillstend kommer att gälla under hela den tid som föreskrivs itiUståndet. För att möjliggöra en rimUg avveckUngs- och avskrivningstid i frågaom lottförsäljningsauto-matema bör det finnas en möjlighet att förlängatillstenden att anordna lotterier vfa sådana automater. Dessa tUlstend beviljasnormalt . En avvecklingsperiod får anses rimlig.Bestemmelsen om att tUlstånd till lottförsäljningsautomater får förlängaslängst till och med utgången av 1997 gäller endast sådana automater som inte ärtiUåma enUgt den nya lagen dvs. sådana med slumpvalsgeneratorer ochelektroniska minnen. Lagrådethar om denna punkt anfört följande: "EnUgtLagrådets mening ger förslaget i denna del anledning till tveksamhet. Ipraktiken innebär det att en inte preciserad del av den nya lagen träder ikraft . kan ge anledning till osäkerhet och komplikationer bl.a.vad gäller överklagande av eventuella "förtida beslut". Ett partieUtUcraftträdande av dette slag bör därför komma i fråga endast om mycket starkaskäl telar för det. Medhänvisning tiU det anförda förordar Lagrådet i förste hand att punkten 4 utgårur förslaget. Om förslaget under punkten ändå anses böra genomföras viULagrådet förorda att bestämmelsen kompletteras i två avseenden. För det förstebör en tidpunkt för det förtida ikraftträdandet när det gäller vissaansökningar anges i lagtexten. Vidare bör det klargöras att det förtidaUcraftträdandet också skall gälla vid överklagande av beslut som meddelatsdessförinnan." Regeringenanser att det finns skäl att möjliggöra en förtida tillämp ning av lagen. BingotUlstånd ges normalt (kalenderår) medan rikslotterier i flertalet fåll ges för av Om det inte skuUe vara möjhgt att innan Ucraftträdandet handlägga ärenden enligt den nya lagen tvingas spel- och lotterianordnama under en inte obetyd- Ug tid att tiUämpa äldre föreskrifter exempelvis om vinster och vinst nivåer. Det är därför angeläget att den nya lagen så snabbt som möjligt 90 får genomslag. TiUståndsmyndighetema bör därför ges en möjlighet att fagenträder i kraft handlägga sådana ärenden som i Prop. 1993/94:182 sin helhetgäUer tid efter ikraftträdandet. Som exempel kan nämnas att det blir möjUgt förLotterinämnden att innan Ucraftträdandet pröva ansökningar om tiUstånd tUlresteurangkasinospel. Vidare kan ansökningar om bingospel och rikslotteriersom avser prövas enUgt den nya fagen. Det innebär att de nyavinstformema och de nya vinstnivåema kan börja tillämpas när fagen träder ikraft. Som Lagrådet framhåUit bör det av övergångsbestämmelsen framgå att detförtida Ucraftträdandet också gäUer vid överklagande av beslut som meddelatsdessförinnan. Vidöverkfagande av beslut som har meddelats före Ucraftträdandet av den nyalotterUagen och som avser tillämpning av lotterilag skall äldreföreskrifter tiUämpas. Kommitténssammanfattning av betänkandet Bilaga i Vinnaeller försvinna (SOU 1992:130) Vårtuppdrag har varit att undersöka, i vad mån foUaörelsema i högre grad än förnärvarande kan finansiera sin verksamhet genom ökade intäkter av lotterier ochspel och i vad mån det ur konti-ollsynpunkt är möjUgt att förenkla eUeravreglera vissa lotteriformer. Översynen bör leda tiU förslag om ändringar somgör att lagstiftningen blir enklare att förste, överbUcka och tiUämpa. Iuppdraget har ingått att särskilt undersöka om lotteriintäkterna kan öka genomatt folkrörelsema i högre grad än ges möjligheter att användasig av modem lättkontrollerad teknik och att öppna ytterligare möjUgheter tUllotterier med penningvinster. TiUuppdraget har hört att utvärdera de ändringar i bl.a. lotterilagen som trädde ikraft och i samband därmed redovisa foUcrörelselotteriemasutveckling jämfört med de stetiiga lotteriemas utveckling. Det har även stettkommittén fritt att utöver vad som direkt angetts i direktiven utreda och läggafram förslag till andra åtgärder som positivt kan påverka folkrörelsernasmöjligheter att skaffa sig intäkter genom lotterier och spel. Reglerom lotterier finns i lotterilagen (1982:1011) och lotteriförordningen(1982:1012). Reglemas syfte är främst att säkerställa att lotterier inteanordnas för obehöriga ändamål och att behållningen av lotteriema kommer deavsedda ändamålen tillgodo i tillräcklig omfatming. Konsumentintresset ärprincipiellt underordnat ändamålen men vissa minimikrav måste upprätthållasnär det gäller insatsemas storlek, vinstemas storlek, antal och kvalitet samtfördelningen av vinstema. Lagstiftningen skaU också försöka motverka attlotterier och spel orsakar för stora sociala skadeverkningar. Iprincip skall behållningen av lotterier och spel tillfalla det allmänna eUerallmännyttiga ändamål. Kommersiella intressen tillåts dock inom t.ex.resteurangkasinoverksamhet samt marknads- och tivolinöjen. LUcsom i den gamlalotteriförordningen (1939:207) är utgångspunkten Prop. 1993/94:182 attlotterier och spel för allmänheten inte får anordnas utan tillstånd av Bilaga 1 myndighet. TiUstånd kan bevUjas av kommunema, länsstyrelsema.Lotterinämnden och regeringen. TiUståndtiU anordnande av egentUga lotterier och bingospel fömtsätter som regel att sökandenär en svensk juridisk person som är en ideeU förening. Föreningen måste i sinverksamhet främja ett allmännyttigt ändamål och inte vägra någon inträde sommedlem om det inte finns särskUda skäl för det. Det finns inte något krav påatt föreningen måste ingå i en foUcrörelse men tiiUstånd bör inte ges tUlföreningar som bedriver en verksamhet som uppenbart står i strid med detdemokratiska stetsskickets gmndidéer. TiUståndtiU lotterier med penningvinster kan endast ges i begränsad omfattning. För lokalaoch regionala egentiiga lotterier får vinst som utgörs av pengar uppgå tiUhögst . RUcsIotterier får inte ha några penningvinster alls. Förbingospel är det som regel tillåtet med penningvinster uppgående till ettbasbelopp. Om det föreligger särskilda skäl får tiUståndsmyndigheten medge attvärdet av en vinst får uppgå till tre basbelopp. Lokalaallmännyttiga ideella föreningar har möjlighet att uten tillstend men efter enregistrering anordna lotterier om de sammanlagda insatserna under en treårsperioduppgår till högst 3(X) . Vissalotterier, s.k. frisektorslotterier, får anordnas utan vare sig tillstånd eUerregistrering. Lotteriet skall i sådant fall vara anordnat i samband med enoffentiig tillställning eUer sammankomst. Exempel på frisektorslotterier ärmarknads- och tivolinöjen inom en nöjespark eller ett , men ocksålotterier i samband med en tävling eller annat arrangemang som en aUmännyttigideell förening anordnar eller delter i. Vidare får massmedielotterier anordnasuten tillstend. Vissalotteriformer är uttryckUgen föitjudna i lotterilagen. Tillstånd kan såledesinte i något fåll ges till kedjebrevsspel och spel på utbetelnings-automaterinom landet. Lotterier som anordnas utomlands får inte marknadsföras i . LotterUagengäUer för alla spelanordnare, aUtså även för de stetiiga spelbolagen och ATG.Regeringen kan emellertid ge särskilt tillstånd till lotteri om pengar ellerpengars värde i andra faU eller i annan ordning än som anges i lagen. Destadiga spelbolagens och ATG:s tillstend (koncessioner) bygger på dennaundantegsbestemmelse. Klassiskt kasinospel med intemationeUa regler ryms inteinom lagen, men regeringen kan med stöd av undantegsbestämmelsen ge tillståndtill sådan verksamhet. Lotterinänmden utövar dencentrala tUlsynen över efterlevnaden av Prop. 1993/94:182 lotterifagen.TiUsyn över de lotterier som anordnas efter särskUt tiU- Bilaga 1 stånd avregeringen utövas av de myndigheter som regeringen bestämmer. Folkrörelsemas behov av ökade intäkter av lotterier och spel FoUcrörelsemasverksamhet bygger tiU störste delen pä att hundratusentals människor friviUigtutför oavlönat arbete som ledare och funktionärer. Det ekonomiska värdet avdessa arbetsinsatser överstiger sannolikt summan av aUa de intäkter somerhålles genom egna aktiviteter och stöd från samhäUet. Det oavlönade arbetetär främst inriktet på organisationemas egentUga verksamhet men åtskilligenergi åtgår till att skapa intäkter för att användas i den egentUga verksamheten. Sedanårtionden utgör olika former av bidrag från steten, kommunema och landstingenryggraden i foUcrörelsemas ekonomi. Bidragen kompletteras dämtöver medintäkter av lotterier och spel. uppgår intäkterna av lotterier ochspel till eller av de samladeintäktema. Vissa folkrörelser kan tillföras intäkter av näringsverksamhet,biljettintäkter, reklamintäkter och sponsring. Dessa intäktskällor är ofteosäkra och kan endast delvis användas för den egentiiga verksamheten. StetsbidragentiU foUcrörelsemas egentiiga allmännyttiga verksamhet har enUgt Stetskontoretökat med i genomsnitt . innebär att detäven skett en viss real ökning av bidragen tiU vissa foUcrörelser. Bidragenfrån kommuner och landsting har ökat betydligt långsammare ochrealt sett varit i stort sett oförändrade. Sammantegethar folkrörelsemas intäkter inte ökat tillräckligt för att ge kompensation förökade momskosmader till följd av skattereformen, ökade lokalkosmader, ökadeportokostnader m.m. Utredningenbedömer att även om foUcrörelsema genomför omfattende besparingsprogram ochdrar ned på sina verksamhetsambitioner kommer intäkter av lotterier och spelatt behöva öka väsentiigt . FoUcrörelsemasintäkter av lotterier och spel är små i förhållande till stetens motsvarandeintäkter. Enligt Stetistiska centralbyrån har nettointäkterna minskat på gmndav ökade kostnader för att anordna lotterier och spel. Stetensintäkter från de stetiiga spelbolagen och ATG uppgick tiU cirka 4,1mUjarder kronor. Intäktema bestod av lotterivinstskatt, toteU- satorskatt'och utdehiing från de helägda företegen Tipstjänst och Pen- Prop.1993/94:182 ninglotteriet. Jämfört med ökade intäktema . Med Bilaga 1 hänsyn tUl inflationen har stetens intäkter ökat under perioden1970- 1991. Stetenfår dessutom intäkter i form av spelskatt med ca 100 mUjoner kronor (bingo och restaurangkasino), inkomstskatt från konsult, service ochspelföretag samt mervärdeskatt. Folkrörelsemas andel av den svenska lotteri - och spelmarknaden Utredningenhar i samarbete med och Stetistiska centralbyrån kartiagt densvenska lotteri och spelmarknaden. Den legala lotteri och spebnarknaden uppgårtotalt till ca . FoUcrörelsemas andel har minskatsuccessivt . Statens andel har ökat från (1,5miljarder kronor) tUl (16 mUjarder kronor). Folkrörelsemas andel harsjunkit från (8CX) mUjoner kronor) tUl (3,).I fasta priser har omsätmingen för stadiga lotterier och ATG ökat med 100 %samtidigt som omsätmingen för folkrörelsemas lotterier ökat med . Organiseradelotterier och spel förekommer i näston alla länder på jorden. Verksamheten kanberäknas omsätta flera . Bara i omsättsomkring . Inom den gemensamma marknadens tolv länder ärmarknaden för lotterier och spel större än data - och kontorsvammarknaden.Enligt en rapport från , som avser förhållandena , omsattetraditioneUa lotterier, lotto och tips (), Hästkapplöpningaroch annan vadhållning (), kasinospel 57 miljarderkronor (16,), spelautomater (11,) och bingospel 16mUjarder kronor (4,). 1de fleste EG-ländema används intäktema från traditionella lotterier, lotto ochtips för välgörande och allmännyttiga ändamål. är det steten eUerstetiigt ägda företeg som bedriver verksamheten. I tio medlemsländer ärföreningslotterier tUlåma. MotsvarighettUI våra rikslotterier finns i , , och . IDanmark, och öronmärks 'Lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster och lagen(1984:351) om totalisator- skatt har upphävts och ersatts med lagen(1991:1482) 95 om lotteriskatt. större delen av de statUgaspelföretagens intäkter för välgörande, kultu- Prop. 1993/94:182 reUa, idrottsUga och andra allmännyttiga ändamål. IFinland och på har foUcrörelsema (frivilUgorganisationema) genom s.k.penningautomatföreningar ensamrätt till kasinospel och spel påpenningautomater. finns ingen enhetUg reglering av lotterier och spel inom EG. SamtUgamedlemsländer har uttalat att spelverksamheten aUtjämt bör vara reglerad inationeU fagstiftning. Även om verksamheten i vissa avseenden kan jämföras medt.ex. bank- och försäkringsväsendet anser man det vara viktigt att kunnakontroUera spelets omfattning och vad överskottet används tiU. Romfördragetsprinciper om fri rörlighet för kapital och tjänster anses av regeringsföreträdareinte vara tillämpliga inom en verksamhet som har till syfte att tillföra medeltill det aUmänna eUer allmännyttiga ändamål och dessutom är en fråga om"public order" som faller utanför fördraget. hartidigare övervägt en harmonisering i UberaUserande rikming. Det tycks nu steklart att kommissionen inte kommer att utfärda direktiv i ämnet. Det kan dockinte uteslutes att saken kommer i ett annat läge om prövar bl.a.brittiska postverkets vägran att befordra reklamförsändelser för tyskaKlassenlotteriet. Denmoderna spelindustrin har genomgått en snabb teknisk utveckling. På marknadenfinns en rad produkter som medfört ett säkrare och snabbare spel.Införandet av on-Une baserade spelterminaler har inneburit väsentUgt minskadepersonaUcostiiader som omsättningen kunnat öka. DateteknUcensutveckling har medfört att det blivit möjligt att placera ut små datorer ihushållen som kan användas för spel. Det svenska företaget räknar medatt en miljon svenska hushåll kommer att ha tUlgång tiU en sådan anordning föreår 2CXX). Densnabba tekniska utvecklingen har paradoxalt nog medfört att det både är lättareoch svårare att utöva en effektiv ullsyn och kontroll över spel verksamheten.Det har blivit lättare såtillvida att manipulering inom ramen för givnatUlstånd kan förhindras genom on-line tekniken. Det har å andra sidan bUvitsvårare att förhindra rent illegala spel genom telekommunikationstekniken. Svenskamalägger i genomsnitt ut av sin disponibla in komst på spel. Om man tar hänsyn till vinsteterbetelningen blir den ge- nomsnittUga nettoförbmkningen av den disponibla in- 96 komsten.Trots att den totela marknaden ökat har inte de enskilda hus- håUens utiägg förlotterier och spel ökat i förhållande till deras dispo- Prop. 1993/94:182nibfa inkomster . tyder på att den Bilaga 1genomsnittUge konsumenten inte spelar för mer än vad han anser sig ha rådtiU. ISverige är forskning om spelberoende i sin Unda. Det saknas därför vetenskapUgabelägg för omfattningen av spelberoendet i vårt land. Undersökningar i ,och har visat att meUan av befoUcningenkan karakteriseras som spelberoende. Den tyska välgörenhetsorganisationenCarites beräknade att det fanns omkring 160 000 tyskar som behövde rådgivningoch behandling mot sitt spelberoende 1989. Översatt tiU svenska förhållandenskuUe dette innebära att omkring 23 000 svenskar (0,) skulle vara i behov avrådgivning för spelberoende och/eUer behandling. Enligt beräkningar som utförtsav sociologiska institutionen vid på gmndval av enkartläggning av spelberoende i kan antalet spelberoende enUgtDSM-III-R uppskattes till 1900 för hela riket. Utvärdering av ändringar i lotterilagstiftningen Utredningenhar mot bakgmnd av uppdraget att utvärdera de ändringar i lotterilagen somträdde i kraft och att redovisa foUcrörelselotteriemasutveckling efter de senaste lagändringama genomfört enkätundersökningar isamarbete med och Stetistiska centralbyrån. Uppgifter harinhämtets från de stetiiga spelföretegen och ATG, kommuner, länsstyrelser,tillverkare och importörer av lotter samt åklagarmyndigheter ochpolismyndigheter. Undersökningenvisar att lotteri- och spelmarknaden efter en kraftig vo-lymtiUväxt undersjuttio och åttiotelen nu har stegnerat. FoUaörelsemas andel av marknaden har,som ovan redovisats, minskat betydligt. harförsäljningen av traditionella foUcrörelselot-ter ökat med ilöpande priser. Med hänsyn till inflationen innebär dette en real minskning meden procent. Nettobehållningen har till följd av ökade kostnader minskat medomkring i faste priser. Utvecklingenför rikslotteriema är belysande. ökade den bevUjadeomslumingen med i löpande priser. Den tiU Lotterinämndenredovisade verkliga försäljningen ökade med . Nettobehållningenvar oförändrad och minskade därför med i fastepriser. 977 Riksdagen1993/94. TUlstånd, mUj. Försäljning, mUj.