prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Utvecklingen innebärdock en viss försvagning av konkurtenskraften. Diagram 7.2 Nominell timlön inom industrin Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 0"H----- 1--- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1--- '---- 1- '--- T---- ■"-- 1-- 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 Anm.: är sammanvägda enligt varje landsbetydelse som konkurrent till på världsmarknaden. Källor: , ochFinansdepartementet. 8 Inflation Prop. Bilaga 1.1 8.1 Inflationstryck Inflationstrycketi den svenska ekonomin är mycket lågt. Konsumentprisema ökadeunder med 1,. Exkluderas effekter av förändradeindirekta skatter och subventioner har prisema ökat med endast 0,6 %.Vanligtvis infaller en stor del av årets prishöjningar under just dennaperiod. har de svenska konsumentpriseraa ökat ,vilket innebär att den registrerade inflationstakten i är bland delägste inom OECD-området. Detta är särskilt anmärkningsvärt med tanke på attkronan deprecierats med . Ävenom analysen utvidgas till att gälla investerings- och tillgångspriser blirtolkningen fortfarande att inflationstrycket är mycket lågt. Priseraa påbyggnadsinvesteringar har fallit och ett fortsattfall väntas . Även maskininvesteringar sjönk i pris 1992 men ökade någotunder Qolåret. Tillgångsprisema föll hastigt , men under förra åretskedde ett omslag. Småhusprisemas fall övergick i en stabilisering och inomvissa regioner rapporteras nu höjda priser Aktiekurserna steg med drygt 50 %under loppet av förta året. har börskurseraa fluktueratkraftigt. låg kurserna i genomsnitt över nivån . Attinflationen historiskt sett är mycket låg förklaras i huvudsak av tre faktorer,omläggningen av den ekonomiska politiken mot mer uttalad inflationsbekämpning,låg omvärldsinflation samt det faktum att den svenska ekonomin har genomliditden allvarligaste lågkonjunkturen . Under lågkonjunkturenhar efterfrågan och inflationsförväntningama pressats tillbaka somföretegens rörliga kostnader ökat i långsammare takt. Av särskilt intresse förfortsättningen är, föratom utvecklingen av omvärldsinflationen ochinflationsförväntningama, vilka effektema blir av ett ökatkapacitetsutnyttjande resp. av kronans kraftiga depreciering och1993. Dentudelning som i viss mån präglar ekonomin skulle kunna leda till attkapacitetsrestriktioner tämligen snabbt gör sig gällande inom exportindustrin.Sannolikheten för att industrin i allmänhet skall nå sitt kapacitetstak redan1994 eller 1995 bedöms dock inte som stor, se kapitel 4. Basindustrin löpervisserligen en viss risk att drabbas av utbudsbegränsningar, men i och med attdenna sektor till stor del är väridsprista-gare är risken liten att höjdapriser skall sprida sig till övriga ekonomin. Även om flaskhalsar kan uppkommaockså i andra delar av industrin är . den nuvarande situationen väsentligtannorlunda jämfört med . Kopplingen mellankapacitetsutnyttjande och inflation är sannolikt betydligt svagare än förat.När industrin tidigare slagit i kapacitetstaket har tUlgången på arbetskraftvarit starkt begränsad. Detta har resulterat i kraftigt ökande lönekostnaderoch inneburit att kapacitet- . sutvidgande investeringar blivit mindreattraktiva. Närnu industrin närmar sig kapacitetstaket utgör inte arbetsmarknads- Prop.1993/94:150 läget någon begränsning. Trots den relativt kraftiga tillväxt somprognos- Bilaga 1.1 ticeras väntes företagen te endast enliten del av den existerande arbetskraftreserven i anspråk. I kombination medfortsatt låga förväntede prisökningar väntas lönekostnaderaa därför ökalångsamt. De genomsnittliga löneökningama beräknas uppgå till , stiga till 3 1/. Produktiviteten inom näringslivet ökar under sammaperiod med , vilket innebär att enhetsarbetskostnaden i genomsnittökar med 1 - . Produktivitetsförändringar antas dessutom slå igenomi konsumentprisema med en viss eftersläpning. Den kraftigaproduktivitetsökningen bidrar därmed ytterligare till attsänka inflationstrycket Enannan viktig fråga gäller hur kraftig prisimpulsen kommer att bli av dentidigare deprecieringen av kronan. Kronans försvagning har medfört enautomatisk höjning av relativpriset på importerade varor. För att försvarasina marknadsandelar har utländska exportörer och inhemska importörer dragitned sina marginaler Frågan är i vilken mån de kommer att återställa dessaunder prognosperioden. Särskiltbetydelsefullt för hur de utländska exportörema agerar är i vilken mån derasmarginaler före deprecieringen var så höga att lönsamheten uppfattas somacceptabel även efter den marginalförsämring som skett. En annan faktor somsannolikt påverkar prissättningen är i vilken mån man räknar med att den realasvenska växelkursen kommer att förstärkas. Detta kan ske antingengenom att den svenska inflationen blir högre än i omvärlden, eller genom attden nominella växelkursen stärks. I båda fallen skulle det bildas ett ökatutrymme för marginalhöjningar hos den utländske exportören. Medhjälp av s.k. köpkraftspariteter och den faktiska växelkursen kan man beräknahur den relativa prisnivån förhåller sig mellan olika länder En sådanjämförelse ger vid handen att prisnivån på konsumtion (offentlig och privat) år1992 var högre i än genomsnittligt inom EU. En del av dennaskUlnad beror på att den svenska mervärdesskatten är högre än i många andraländer. Med hänsyn teget till detta kvarstår dock en skillnad som sannoliktbidragit till att många utländska exportörer tidigare kunnat hålla högrepriser på den svenska marknaden än i omvärlden. Det skulle således finnas ettutrymme för dessa att krympa sina marginaler som lönsamheten hållskvar på en acceptabel nivå. Omde utländska exportörema räknar med att kronan kommer att apprecieras eller attinflationen blir högre än i omvärlden finns ett incitament för dematt krympa sina marginaler på ett sätt som inte ärlångsiktigt hållbart. En sådan förstärkning av den reala växelkursen, skulle dåmedföra att relativpriset på importerade varor sjönk successivt, vilket i sintur skulle medge en ökning av de utländska marginalema till en långsiktigt merhållbar nivå. Den snabba produktionsökning som prognosticeras inom svenskindustri väntas i och för sig medföra en något snabbare prisuppgång inom dennasektor än i övriga ekonomin, men skillnaden gentemot omväriden väntas ändå blirelativt Något störreutrymme till förstärkningar av de ufländska margina- Prop. 1993/94:150 leraa torde inte skapas på detta sätt. Denantagna apprecieringen av den svenska kronan på ger emellertidutländska exportörer möjligheten att stärka sina marginaler En ganska liten delav apprecieringen väntas därför komma svenska konsumenter tillgodo.Under 1995 väntas en mindre del av den antagna apprecieringen av kronanresultera i höjda utländska marginaler. är den antagna apprecieringenbetydligt mindre 1995 (under loppet av året), vilket innebär attimportpriseraa beräknas ge ett något störte bidrag till konsumentprisema detteån Den kraftiga nedväxlingen av den svenska inflationen har också gjort detbetydligt svårare för handelsledet i att vältra över de faktiskaimportprisökningar till konsumentema. Förväntningamaom den framtida inflationen är av stor betydelse för den faktiska utvecklingen.Låga inflationsförväntningar medför t.ex. att lön-tagaraas krav på nominallöneökningarsjunker som arbetsgivarsidans motstånd mot kraftiga höjningar stigerDet är därför av största vikt att och regeringenslåginflationspolitik uppfattas som trovärdig. Förväntningamaom framtida inflation kan uppskattas genom enkätundersökningar, men ocksågenom att studera räntenivåer på olika typer av räntebärande tillgångar. Statistiskacentralbyrån mäter månatligen hushållens inflationsförväntningar. I diagram8.1 visas överensstämmelsen mellan hushållens inflationsförväntningar ochinflationen. Inflationsförväntningama är förskjutna 12 månader för attunderlätta jämförelsen. Som synes har förväntningaraa på prisökningaraa underde närmaste 12 månaderaa sjunkit påtagligt och under de tvåsenaste åren legat mycket stabilt på . Överensstämmelsen mellaninflationsförväntningaraa och förändringen av konsumentprisindex är mindre änmellan förväntningama och förändringen av den s.k. nettoprisindexen. Dettaförklaras sannolikt av att hushållen har mycket svårt att föratsägaförändringar i indirekta skatter och subventioner. Sådana förändringarpåverkar KPI men är bortrensade i NPI. Diagram 8.1 Hushållens inflationsförväntningar :........... kft.... //\ Mm'%:/' ,M' ................. Orr-ky I.................... 1.................................... 1....................... '........................................ -' ' 1 '■■'-' 1 O1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Anm.:Endast svar mellan O har beaktats. Inflationsförväntningarnabland de största placeraraa på den svenska obligationsmarknaden mäts av . Den förväntade genomsnittliga inflationstakten underde närmaste 2 åren uppgår enligt den senaste mätningen till . Enligtdenna undersökning har inflationsförväntningama sjunkitkontinuerligt från i febraari 1993. Ävenförväntningama om den genomsnittliga inflationen har sjunkitunder och uppgår enligt den senaste mätningen till 3,7 %.Resultatet bör emellertid tolkas med en viss försiktighet då urvalet ärrelativt litet. Inflationsförväntningaraakan också uppskattas genom att studera nominella räntor under antagande om enviss realräntenivå. Skillnaden mellan den nominella räntan och den antegnarealräntan kan ses som en indikation på den förväntade inflationen. Problemetär dock att uppskatte realräntan. Från emitterar emellertidRiksgäldskontoret s.k. realränteobligationer med en löptid av . Genom attjämföra avkastningskravet på en realränteobligation av en viss löptid med enmotsvarande nominell obligation erhålls en indikation påinflationsförväntningaraa. Tidiganoteringar tyder på en realränta på . Då den nomineUa räntan på en l6-årigobligation ligger på implicerar dette att den förväntadeinflationen i genomsnitt kommer att uppgå till . Det är emellertid intetroligt att inflationsförväntningaraa är så höga. Dels är uppgiftema omrealräntan än så länge grandad på mycket få observationer, dels utgörssannolikt skillnaden mellan nominell ränta 1993/94:150 Bilaga1.1 ochrealränta av fler komponenter än bara inflationsförväntningar, t.ex. Prop.1993/94:150 en riskpremie. Slutsatsenav ovanstående blir att inflationsförväntningaraa är låga, både ochnästa år, men att priseraa på väntes stiga snabbare än vad som ärförenligt med inflationsmålet. mål innebär att KPI från och med 1995tillåts öka , 4-/- . Somtidigare berörts kan olika mått på inflationen studeras. Det mest användamåttet är konsumentprisindex. Det svaga inflationstrycket väntas resultera iatt konsumentprisindex ökar méd . Av dette förklaras 0,5procentenheter av ökade indirekte skatter och minskade subventioner. Från 1januari ökade energi-, koldioxid-, el-, alkohol- samt tobakskatten. Vidaresänktes räntebidragen till hyreshus, som driftbidragen tilltrafikföretag minskade. infördes moms på porto och 1 oktobergenomförs en reformering av tandvårdsförsäkringen. Boendekostnaderaa väntas iår ge ett mycket litet bidrag till ökningen av KPI. förklaras av atthöjda hyror kompenseras av att räntekostnaderaa för egnahem sjunker Den sänktaräntekostnaden för egnahem förklaras till en del av att ränteläget nu är sådantatt omläggning av bundna lån i regel sker till en lägre räntesats än tidigare.Därtill bidrar också den antagna fortsatta sänkningen av såväl rörliga sombundna bostadsräntor. 1992 1993 1994 1995 Indirekta skatter, bidrag i procentenheter Vinstmarginal, bidrag i procentenheter -0,9 5,8 -0,7 7,9 0,0 1,7 0,7 16,1 2,9 0,3 7,4 1,9 -0,1 -1.0 1,1 0,1 0,4 3.4 2,5 0,4 0,7 2,0 0,7 0,6 4,0 4,1 1,4 0,6 KPI årsgenomsnitt Nettoprisindex årsgenomsnitt (16) KPI Anm.; Diverse taxor består av läkemedel, läkarvård,tandläkararvode, lotter m.m., TV-licens, post och tele samt resor ochtransporter. Nettoprisindex är KPI exkl. indirekta skatter och subventioner Vidberäkning av basbeloppet 1994 har en avräkning skett för deprecieringensdirekta effekter är sammanvägda enligt BNP-vikter. Detsvaga arbetsmarknadsläget resulterar i att enhetskostnadema inom Prop.1993/94:150 näringslivet ökar mycket långsamt. förväntas densuccessiva Bilaga 1.1 återhämtningen av den privata konsumtionen medföra enökning av marginalema i handelsledet. Den antagna apprecieringen av kronanunder loppet av året väntes medföra att en del av effektema av den kraftiga deprecieringenunder 1993 neutraliseras. Importprisbidraget väntas därmed bli relativtbegränsat. Nästaår väntas konsumentprisema öka , varav effekten av höjda indirektaskatter och minskade subventioner uppgår till . Deprishöjande åtgärdema omfattar reducerade räntebidrag till hyreshus, slopandeav den tillfälliga skattereduktionen i samband med bostadsreparationer, höjdapatientavgifter samt höjt tak i högkostnadsskyddet. Dessutom sker underperioden en indexering av vissa punktskatter Detta konuner att höjakonsumentpriseraa något. Ur inflationssynvinkel kommer dessa punktskatter attpåminna om värdeskatter. Importpriseraa väntas öka något snabbare än i år.Detta förklaras dels av att de interaationella prisema stiger något snabbare,dels av att den antagna apprecieringen av kronan är mindre 1995 än 1994. Iövrigt förklaras den ökande inflationen främst av tiUtegande löneökningarsamtidigt som produktivitetstillväxten avtar något. En dämpning avräntenedgången irmebär dessutom att boendekostnadema väntas ökanågot mer än . Konsumentprisindexär som redan nämnts den mest använda indikatorn på inflation. Det är emellertidinte något heltäckande mått. För det förste registreras t.ex. i KPI enprisuppgång som uppkommer till följd av en växling från direkt till indirektbeskattning. En sådan prisuppgång är emellertid inte nödvändigtvis ett teckenpå en obalans i ekonomin. Ur denna synvinkel är det mer relevant att studeranettoprisindex som visar konsumentprisutvecklingen rensad för indirekta skatteroch subventioner Såväl som påverkas KPI av sådana effekter,vilket medför att NPI ökar med och 1995. Isamband med övergången från fast till flytande växelkurs beslöts att ingenkompensation skulle utgå för den höjning av konsumentprisema som orsakades avden initiala deprecieringen av kronan. Effekten av kronans depreciering mellan18 november och skall därför inte tillåtas att påverkabasbeloppet. har fått i uppdrag av regeringen att beräknadenna effekt. Enligt deras beräkningar uppgick bidraget till KPI i oktober 1993till och förväntas uppgå till 0,24procentenheter 1 uppräkningen av basbeloppet 1994, resp. i prognosen för 1995har denna avräkning gjorts. Om KPI rensas för detta liksom för indirekteskatter och subventioner uppgår ökningstakten till och nästeår. Effektema av den initiala deprecieringen torde ha klingat av ,vilket innebär att justeringen av KPI 1995 enbart avser effekten av förändradeindirekta skatter och subventioner. VarkenKPI eller NPI illustrerar emellertid prisutvecklingen för andra delar avekonomin än den inhemska privata konsumtionen. För att få en bild avinflationsutvecklingen i ekonomin i stort kan andra mått, som inte ärlika snävt avgränsade, användas. De s.k. implicita prisindexen för in- Prop.1993/94:150 hemsk användning speglar den sammantagna prisutvecklingen förprivat Bilaga 1.1 konsumtion, offentlig konsumtion, brattoinvesteringar ochlagerförändringar. Prisökningama mätt på detta sätt väntas sjunka från ca 3,förta året till . Näste år beräknas en uppgång till drygt 3 %.Den relativt snabba prisutveckling som framkommer med detta mått är tillviss del en följd av förändringar av indirekte skatter och subventioner. Idenna prisindex antas dessutom boendekostnadema totalt stiga i takt medhyresutvecklingen. Detta resulterar i en högre prisökningstakt än om boendet ieget hem skulle beräknas enligt KPI. Dessa faktorer påverkar emellertid ävensiffran , vilket innebär att det relativt kraftiga omslaget mellan1994 och 1995 kvarstår i hög grad. Tabell 8.2 Bidrag till skilhiad i KPI-förändring meUan1994 och 1995 Detfinns flera orsaker till att inflationstakten väntas öka mellan 1994 och 1995.I tabell 8.2 redovisas bidragen till skillnaden i konsumentprisökning mellan1994 och 1995. En del av förklaringen är att tillväxten ökar, vilket leder tillhöjda lönekostnader och en viss sänkning av produktivitetstillväxten. Somredan nämnts väntas ett störte bidrag ifrån boendet, vilket delvis beror påatt räntenedgången planar ut . Förändrade indirekta skatter ochsubventioner påverkar också konsumentprisema något mer än i år.Vidare förklaras en del av skillnaden av att inflationstrycket är särskilt lågti år Exempel på detta är att importprisema ökar mycket måttligt tillföljd av att kronan väntas stärkas betydligt snabbare än nästa år.Effekteraa av den kraftiga produktivitetstillväxten dröjer ocksåkvar , vilket ytterligare dämpar pristrycket. Generelltunder perioden gäller att en stor del av de prognosticerade prishöjningamautgörs av utökade handelsmarginaler Det är dock inte säkert att handeln kommeratt kunna genomföra dessa i den takt som beräknats. Genom ökad konkurrens tillföljd av exempelvis skärpt konkurrenslagstiftning och ett ökat inslag avlågprisbutiker, kan inflationen därför komma att bli lägre än prognosticerad. Diagram8.2 Prisutvecklingen i och Prop.1993/94:150 Bilaga 1.1 1------- 1------- 1------- 1------- r 1986 1987 1988 1989 19901991 1992 1993 1994 1995 Anm.:Prisindex för inhemsk användning avser prisutvecklingen för privat konsumtion,offentlig konsumtion, bruttoinvesteringar samt lagerförändringar. Siffrorgällande OEtTD avser de 16 största ländema, sammanvägda med BNP-vikter. Källor: , ochFinansdepartementet. 9 Hushållens ekonomi och privat konsumtion Prop. Bilaga1.1 sjönk hushållens realt disponibla inkomster med enligtpreliminära nationalräkenskaper. Minskningen var 1/störte än vadsom beräknades i den preliminära nationalbudgeten. Den privata konsumtionensjönk också med , så sparkvoten var i stort sett oförändrad. Mellan 1989och 1993 har sparkvoten ökat med . utvecklas realinkomsteraa positivt, med en uppgång på och meddrygt Den återhämtning av den privata konsumtionen som inleddesunder väntas förstärkas . Uppgångensker dock från en låg nivå och med ett sådant förlopp att sparkvoten stiger1994 för att sedan gå ned 1995. Sparkvoten kommer dock att ligga kvar på en försvenska förhållanden hög nivå, se tabell 9.1. Tabell9.1 Hushållssektoms disponibla iid(omster, konsumtion och sparande Räntor och utdelningar, netto offentlig sektor Övriga inkomster, netto Direkta skatter, avgifter m.m 641,3 57,3 -32,9 632,0 53,2 -31,4 650,9 55,8 -23,3 680,1 58,5 -12,4 Sparkvot, nivä i % -3,9 -1,9 -3,8 Källor: , ochFinansdepartementet. Underåren 1991 och 1992 steg hushållens realinkomster med sammanlagt ca 7,5 %samtidigt som antalet sysselsatta minskade med . Inkomstbortfalletgenom minskad sysselsättning kompenserades till stor del av bidrag tillarbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder Skattereformen 1991och nedväxlingen av inflationen 1992, inkl. effekten av sänkt mervärdesskatt pålivsmedel m.m., bidrog till den positiva inkomstutvecklingen. Nedgångeni sysselsättningen fortsatte . Uppgången av inflationen, inkl.effekter av höjda indirekta skatter, bidrog till att såväl timlönen sombasbeloppet minskade realt. Ersättningen vid sjukdom, arbetslöshet och pensionsänktes. Inkomstbeskattningen ökade till följd av avskaffat schablonavdrag,reducerad uppräkning av skiktgränsen för den statligainkomstskatten samt av att en egenavgift infördes i sjukförsäkringen. Densvaga utvecklingen av skatteunderlagen medförde, trots dessa regeländringar,att hushållens direkta skattebetalningar minskade i fasta priser, vilket gerett positivt bidrag till realinkomsutvecklingen i tabell 9.2. Regeländringaraamedförde att skattebetalningarna reducerades i mindre grad än de skattepliktigainkomstema (löner, pensioner m.m.). Sammantaget beräknas de realt disponiblainkomstema ha minskat med 1993. Om återbetalningen av det tillfälligasparandet inkluderas i inkomsteraa blir inkomstfallet 1993 eftersomjämförelsenivån höjs, se tabell 9.2. föratses attnedgången i sysselsättningen upphör och att arbetslösheten dämpas.Inflationstakten faller så att reallönen kan öka med , trots att dennominella umlönen stiger i lägre takt än 1993. Nedgången i inflationen lederockså till att pensionsinkomsteraa stiger relativt kraftigt . Detta skertrots att pensioneraa reduceras av att depre-cieringseffekten påkonsumentprisindex (KPI) avräknats vid beräkning av pensioner och andrabasbeloppsanknutna transfereringar. En sådan avräkning sker också . 1993/94:150 Bilaga1.1 Procentuellt bidrag till realinkomstutvecklingen -3,1 1,2 -4,2 -5,6 -0,7 -5,0 -2,6 1,0 -3,5 -4,3 -0,5 -3,8 Pensioner från offentlig sektor Sjukförsäkring m.m. inkl. sjuklön Arbetslöshetsbidrag m.m. Övriga transfereringar 187,1 57,4 43,5 67,1 5,6 -8,0 95,0 10,7 -0,2 -13,0 3,9 -5,9 -1,6 -0,9 0,4 -3,7 -5,4 1,2 -0,6 2,7 0,8 -0,1 -0,9 0,9 -0,4 -0,1 0,4 -0,4 0,1 -0,2 -0,4 Räntor och utdelningar, netto -32,9 Övriga inkomster, netto -1,3 -9,4 -1,0 -3,1 -0,3 -1,7 -0,2 -0,5 Direkta skatter och avgifter -2,2 -3,0 -0,7 -1,0 -3,9 -3,9 Tillfälligt sparande, netto -0,7 Inkomster inkl. tillfälligt sparand* -4,5 Anm.: Lönesumma, inkomstöverföringar, räntenetto ochskatter är deflaterade med konsumentprisindex (KPI). Disponibel inkomst ochtillfälligt sparande är deflaterade med implicit prisindex för privatkonsumtion (IPl). Skillnaden mellan KPI och IPI påverkar posten "övrigainkomster, netto". Källor: , Statistiska centralbyrånoch . Enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs den . Den finansierasdelvis genom en egenavgift på av inkomster upp till 7,5 basbelopp (264 000kr.). Egenavgiften, som är avdragsgill vid inkomstbeskattningen, utgår redanfrån den . höjdes den lägsta nivån i det kontanta arbetsmarknadsstödetKAS. Att arbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk medför också höjdersättning för arbetslösa somi dag inte är medlemmar i , men som i övrigt uppfyller Prop.1993/94:150 kraven i arbetslöshetsförsäkringen. En obligatorisk försäkringmedför Bilaga 1.1 också att den nuvarande avgiften till A-kassan kan sänkas. Beskattningenökar genom att grandavdraget reduceras med ca fno.m. 1994 ochslopas helt vid den statliga inkomstbeskattningen.Skatteraa har sänkts för enskilda näringsidkare och påavkastningen av aktier. Sammantaget stiger hushållens betalningar av skatteroch avgifter realt med 1994, vilket ger ett negativt bidrag med 0,7procentenheter till inkomstutvecklingen. Skattebetalningaraa reduceras något avatt hushållen väntas få ökade inkomster av slutskatteregleringen (nettot avfyllnadsinbetalningar, kvarskatt och överskjutande skatt), till följd avöverattag av preliminär skatt 1993. Sammantaget beräknas de realt disponiblainkomstema stiga med 1994. För1995 medför den förväntade ekonomiska tillväxten att sysselsättningen ökar ocharbetslösheten går ned. Uppgången i inflationen leder till attreallöneökningama och de reala pensionsinkomsteraa dämpas. Egenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen höjs till . Budgetförstärkningar i den offentligasektom, inom ramen för saneringsprogrammet, föratses medföra en indragning frånhushållen på ytterligare ca . Sammantaget beräknas realinkomsteraaöka med 1995. Enorsak till den positiva inkomstutvecklingen är att dethöga sparandet innebär en successiv förbättring av hushållens nettoinkomster avräntor och utdelningar. , när underskottet i räntenettot var somstörst, till 1995 beräknas räntenettot förbättras med ca . Dennaförändring motsvarar av disponibel inkomst 1995. Desvenska socialförsäkrings- och bidragssystemen är viktiga förklaringar tillatt hushållens inkomster ökade , trots att sysselsättningen föll medöver . En betydande del av inkomsteraa utgörs av pensioner, som indexerasmed prisutvecklingen. Inkomstbortfallet vid arbetslöshet kompenserades till ca80 % av den offentliga sektora 1992. Av tabell 9.2 framgår att den minskadesysselsättningen 1992 gav ett negativt bidrag på tillrealinkomstutvecklingen, vilket motverkades av ett positivt bidrag på 2,7procentenheter av ökade arbetslöshetsbidrag m.m.