prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — elleren del av den förvärvskälla rarvi'A:ö//a« helt eller (/v/i-tillfallit däravsättningen har gjorts tillfallit en ny ägare genom bodelning eller enny ägare genom bodelning eller arv eller genom förordnande i arv eller genom förordnande i testamente. testamente.Skattemyndigheten får dock, om det finns särskilda skäl, dock,om det finns särskilda skäl, medge att fonden i stället för att medgeatt fonden i stället för att återföras till beskattning övertas av återförastill beskattning övertas av den nya ägaren. förvärvskällans nye ägare.I be- stämmelsema i 11 § tredje stycket slutetskall anges i vilken förvärvs- tillämpas. källa hos den nye ägaren fondenskall anses avsatt. Vidare skall bestämmelsema i 11 § tredje styckettillämpas. Har fysisk person fått avdrag för avsättning till ersättningsfond för byggnader och markanläggningar i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena skall återföring till beskattning göras till den del fonden motsvarar belopp som tagits upp som intäkt av näringsverksamhet enligt bestämmelserna i punkt 5 första och tredjesjätte styckena av anvisningama till 22 § kommunalskattelagen (1928:370). Fonden i övrigt skall återföras till beskattning i inkomstslaget kapital. Ersättningsfond för mark skall återföras till beskattning i inkomstslaget kapital. Återföringtill beskattning skall göras i den förvärvskälla där avsättningen har gjorts.Har fysisk person fått avdrag för avsättning till ersättningsfond för byggnaderoch markanläggningar i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena skallåterföring till beskattning göras i den förvärvskälla där avsättningen hargjorts till den del fonden motsvarar belopp som tagits upp som intäkt avnäringsverksamhet enligt bestämmelserna i punlct 5 första och tredjesjättestyckena av anvisningama till 22 § kommunalskattelagen (1928:370). Fonden iövrigt skall återföras till beskattning i inkomstslaget kapital. Ersättningsfondför mark skall återföras till beskattning i inkomstslaget kapital. Skattemyndighetenkan, om det finns särskilda skäl, medge att fond som skall återföras enligtförsta stycket 6 får behållas , dock längst till och med detbeskattningsår för vilket taxering sker under sjätte taxeringsåret efter det dåavdrag för avsättningen har medgetts. Vid sådan fusion som avsesi 2 § 4 mom. första stycket lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt fårersättningsfond övertas. Har en ekonomisk förening skiftat ut aktier enligt 3§ 8 mom. tredje stycket nämnda lag får ersättningsfond i föreningen övertas avdet aktiebolag vars aktier skiftats ut. Har fonden övertagits skall anses somom det övertagande företaget har gjort avsättningen under det beskattningsår dåavsättningen gjorts hos det överlåtande företaget. Haren ersättningsfond återförts till beskattning enligt 9 § skall somskattepliktig intäkt i den förvärvskälla där återföringen görs tas upp ettsärskilt tillägg som svarar mot av det återförda beloppet. Haren ersättningsfond återförts till beskattning enligt 9 § skall somskattepliktig intäkt i det inkomstslag där återföringen görs tas upp ettsärskilt tillägg som svarar mot av det återförda beloppet. Om det finns synnerliga skälskall tillägg inte påföras. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången Prop. 1993/94:50 vid 1995 årstaxering. ' Senaste lydelse 1992:1347. Lag omändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på Härigenom föreskrivsatt 1 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader skall haföljande lydelse. Den som utfäst entjänstepension skall till staten betala särskild löneskatt påkostnaden för pensionsutfästelsen, beräknad enligt 2 §. I fråga om handelsbolagoch dödsbon som vid inkomsttaxeringen behandlas som handelsbolag är dockdelägama skattskyldiga. Den som utfäst en tjänstepensionskall till staten betala särskild löneskatt med 77,på kostnaden förpensionsutfästelsen, beräknad enligt 2 §. I fråga om handelsbolag ärdock delägarna skattskyldiga. Denna lag träder i kraftden och tillämpas första gången vid taxering. Äldrebestämmelser tillämpas dock för beskattningsår som har påbörjats föreikraftträdandet. Senaste lydelse 1992:1493. Lag omändring i lagen (1993:949) om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på Härigenom föreskrivsatt 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader iparagrafens lydelse enligt lagen (1993:949) om ändring i nämnda lag skall haföljande lydelse En enskild person ellerett dödsbo som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21av anvisningama till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall för detbeskattningsåret till staten betala särskild löneskatt påavgiften. Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetalningpå pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt. En enskild person ellerett dödsbo som medges avdrag för avgift för pensionsförsäkring enligt punkt 21av anvisningama till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skall för detbeskattningsåret till staten betala särskild löneskatt med 7 påavgiften. Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetalningpå pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt. 2.39Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1992:1485) om beräkning av statliginkomstskatt på förvärvsinkomst vid 1994 och taxeringar Härigenomföreskrivs att lagen (1992:1485) om beräkning av staflig inkomstskatt påförvärvsinkomst vid 1994 och taxeringar skall ha följande lydelse. Istället för vad som anges i 10 § I stället för vad som anges i 10 § lagen (1947:576) om staflig in- lagen (1947:576) om staflig in komstskatt angående beräkning av komstskatt angående beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvs- statlig inkomstskatt på förvärvsin- inkomst skall vid 1994 och 1995 komst skall vid taxering års taxeringar statlig inkomstskatt statlig inkomstskatt för fysiska för fysiska personer och dödsbon personer och dödsbon och vid 1995 beräknas enligt följande. års taxering för fysiska personer och såvitt gäller dödsbon till och med det tredje beskattningsåret efter det kalenderår dödsfallet inträffade statlig ■ inkomstskatt Skattpå förvärvsinkomst utgör samt av den del avden beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en skiktgräns somvid taxering uppgår till multiplicerad med detjämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget och prisläget . årstaxering uppgår skiktgränsen till skiktgränsen vid taxering multiplicerad med det jämförelsetal uttryckt i procent, som anger förhållandetmellan det allmänna prisläget och prisläget Skiktgränsen avrandas nedåt till helt hundratal kronor. Dennalag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattningav inkomst från handelsbolag i vissa fall Härigenomföreskrivs att 1 och 3 §§ lagen (1992:1643) om särskilda regler för beskattningav inkomst från handelsbolag i vissa fall skall ha följande lydelse. Vid tillämpning av kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt gäller denna lag om en andel i ett handelsbolag genom köp, byte eller på därmed jämförligt sätt har överlåtits från en fysisk person eller ett dödsbo till annan än fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo. Vid inlösen av en andel från en fysisk person eller ett dödsbo gäller lagen om någon av delägama i handelsbolaget inte är fysisk person bosatt i eller svenskt dödsbo. Lagen gäller om överlåtaren varit Lagen gäller om verksamheten i verksam i handelsbolaget ien förvärvskälla avseende aktiv näringsverksamhet under det räkenskapsår dåöverlåtelsen skedde. Lagen gäller också om någon närstående till överlåtarenvarit delägare i handelsbolaget och verksam i detta i en förvärvskälla avseendeaktiv näringsverksamhet eller varit anställd hos handelsbolaget underräkenskapsåret eller om överlåtaren eller någon närstående på motsvarande sättbedrivit verksamhet i handelsbolaget genom en juridisk person. Vid tillämpningav första och andra meningarna skall i fall som avses i 2 § första stycketandra meningen som överlåtare anses även tidigare innehavare av andelen undersamma räkenskapsår. Frågan om en förvärvskälla skall anses avse aktiv ellerpassiv näringsverksamhet bedöms med hänsyn till förhållandena under den del avräkenskapsåret som föregått överlåtelsen. handelsbolaget föröverlåtaren avsett aktiv näringsverksamhet under det räkenskapsår då överlåtelsenskedde. Lagen gäller också om någon närstående till överlåtaren varit delägarei handelsbolaget och verksamheten för denne avsett aktiv näringsverksamheteller varit anställd hos handelsbolaget under räkenskapsåret eller omöverlåtaren eller någon närstående på motsvarande sätt bedrivit verksamhet ihandelsbolaget genom en juridisk person. Vid tillämpning av första och andrameningarna skall i fall som avses i 2 § första stycket andra meningen somöverlåtare anses även tidigare innehavare av andelen under samma räkenskapsår.Frågan huruvida aktiv eller passiv näringsverksamhet skall anses föreliggabedöms med hänsyn till förhållandena under den del av räkenskapsåret somföregått överlåtelsen. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Prop.1993/94:50 Överlåtarenfår i stället för Överlåtaren får i stället för vad som anges i 2 § ta upp vad som anges i 2 § ta upp inkomst från handelsbolaget av inkomst från handelsbolaget som förvärvskälla avseende aktiv nä- belöper på antingen tiden före ringsverksamhet som belöper på överlåtelseneller tiden före till-antingen tiden före överlåtelsen trädesdagen.eller tiden före tillträdesdagen. 7 fall som avses i 1 § andra stycket andrameningen skall om överlåtaren väljer att beskattas enligt föreliggandeparagraf även inkomst av sådan förvärvskälla avseende passivnäringsverksamhet i vilken den närstående varit verksam eller anställd tasupp. Förstastycket gäller inte om överlåtaren eller någon närstående till honom direkteller indirekt varit verksam i handelsbolaget efter den sluttidpunkt förinkomstberäkningen som överlåtaren valt enligt första stycket första meningen. Tillgmnd för inkomstberäkningen enligt första stycket skall ligga ett särskiltbokslut. Bokslutet skall ha upprättats som om handelsbolagets beskattningsåravslutats som överlåtaren valt enligt första stycket förstameningen. Bokslutet och sådana uppgifter till ledning för taxering som avses i2 kap. 19 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall hagodkänts skriftligen av förvärvaren. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. 2.41 Förslag till Prop. Lag om ändring i lagen (1993:765) om statligt stöd tillbanker och andra kreditinstitut Härigenomföreskrivs att det i lagen (1993:765) om statligt stöd till banker och andrakreditinstitut skall införas en ny paragraf, 27 §, och närmast före 27 § en nyrabrik av följande lydelse. Äger staten direkt samtliga aktier eller andelar i en bank eller ettannat företag, som kan erhålla stöd enligt 3 §, skall företaget om aktieeller andel överlåts inte ha rätt till avdrag enligt lagen (1993:000) omavdrag för underskott av näringsverksamhet till den del underskottet uppkommitföre det beskattningsår då överlåtelsen skedde. Denna lag träder ikraft och tillämpas första gången vid taxering.Lagen gäller endast företag i vilket aktie eller andel överlåtits efterikraftträdandet. 2.42 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning Härigenomföreskrivs att lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävdalagen skall dock fortfarande tillämpas på utdelning som förfallit tillbetalning . 2.43 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1969:630) om viss skattefrihetför utdelning på aktie i interkontinental lufttrafik aktiebolag () Härigenomföreskrivs att lagen (1969:630) om viss skattefrihet för utdelning på aktie iSvensk interkontinental lufttrafik aktiebolag () skall upphöra att gällavid utgången av . Denupphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas vid 1995 och tidigare årstaxeringar. 2.44 Förslag till Prop. Lag om upphävande av lagen (1988:847) om skattelättnaderför allemanssparande Härigenomföreskrivs att lagen (1988:847) om skattelättnader för allemanssparande skallupphöra att gälla vid utgången av . Denupphävda lagen skall dock fortfarande tillämpas vid 1994 och tidigare årstaxeringar. Bestämmelsema om sparpremie i den upphävda 2 § tredje stycket skalltillämpas vid 1995 och senare års taxeringar. Bonusränta enligt 11 § lagen(1988:846) om ungdomsbosparande som tillgodoräknats spararen före utgången avår 1991 utgör alltjämt inte skattepliktig inkomst. 3 Ärendet och dess beredning Prop. Skattereformengenomfördes i tre steg genom beslut samt ochhösten 1990. Det system för beskattning av företag som gällde föreskattereformen karaktäriserades av en hög formell skattesats och beroende påolika reserveringsmöjligheter en smal skattebas. Skattereformen innebar attett i granden förändrat skattesystem kom att tillämpas årstaxering. Utmärkande för förändringama på företagsskatteområdet var att deolika reserveringsmöjlig-hetema ersattes av en mer begränsad och enhetligreserveringsmöjlighet, skatteutjämningsreserven (surv). Systemethade emellertid inte fått sin slutgiltiga utformning. I den proposition som densocialdemokratiska regeringen lämnade till konstateradeföredraganden, statsrådet , att ytterligare överväganden ochutredningsinsatser behövdes innan ställning kunde tas till vissa återståendefrågor på inkomstskatteområdet (prop. 1990/91:54 s. 158 f.). Det gällde bl.a.beskattningen av enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare ihandelsbolag. Ett gammalt önskemål att få mer aktiebolagslika skatteregler förenskild näringsverksamhet och verksamhet som bedrivs genom handelsbolag hadeinte kunnat uppfyllas. Även förslaget från Utredningen om reformerad företagsbeskattning,URF, om periodiseringsfonder och nuvärdesavskrivning lämnades öppet (SOU1989:34). En översyn av spärreglema för förlustutjämning återstod också. Ifråga om beskattningen av enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolagredovisas ett förslag i betänkandet Neutral Företagsbeskattning (SOU 1991:100,särskild utredare ). Betänkandet har remissbehandlats. Bl.a.mot bakgrand av de synpunkter som framfördes vid remissbehandlingen fannregeringen att den fortsatta beredningen av förslaget borde ske i ett störresammanhang. Regeringen gav därför ett nytt uppdrag att somsärskild utredare överväga vissa andra frågor beträffandeföretagsbeskattningen. Utredningsuppdraget kom att omfatta utöver de kvarståendefrågoma från skattereformen frågan om att avskaffa surven och att i ställetsänka bolagsskattesatsen och införa särskilda regler om förlustutjänming bakåti tiden. En fråga som också kom att ingå i uppdraget gällde den ekonomiskadubbelbeskattningen av aktiebolagens vinster. Resultatetav utredningen utom vad avser den ekonomiska dubbelbeskattningen redovisas ibetänkandet Fortsatt reformering av företagsbeskattningen, Del 1 (SOU1992:67). Betänkandet har remissbehandlats. Övervägandenaoch förslagen i fråga om den ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsinkomsterredovisas i betänkandet Fortsatt reformering av företagsbeskattningen. Del 2(SOU 1993:29). Betänkandetremitterades i anslutning till att en inom Finansdeparte- Prop. 1993/94:50 mentetupprättad promemoria remitterades. Promemorian Beskattning av enskildnäringsverksamhet, m.m. Ändringar i bolagsbeskattningen (Ds 1993:28) innehållerett sammanhållet förslag som grandas på förslagen i betänkandena Neutralföretagsbeskattning och Fortsatt reformering av företagsbeskattningen, Del 1. I propositionen (avsnitten 4 - 8 och 16 - 17) används fortsättningsvisbenämningen "utredningen" vid redovisningen av förslagen och övervägandenai betänkandet SOU 1993:29 medan "promemorian" hänför sig tilldepartementspromemorian Ds 1993:28. Sammanställningar över remissyttrandenafinns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr 2674-2675/93). En förteckningöver remissinstansema finns i bilaga I. Enföljdfråga med anledning av förslagen om enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag gäller skyldigheten att avskatta uppskovsbelopp vid 1994 årstaxering. Idet följande behandlas nu anmärkta frågor. Propositionen innehåller vissaytterligare frågor. En sådan fråga är förslaget om månatlig uppbörd av F-skatt. Inom har upprättats en promemoria avseendemånatlig uppbörd av preliminär F-skatt och särskild A-skatt (uppbördspromemorian)..Promemorian har remitterats. Remissyttrandena finns tillgängliga ilagstiftningsärendet (dnr 3468/92). En förteckning över remissinstansema finnsi bilaga 1. Enannan fråga härrör från den översyn av utsökningsbalken som RSV genomfört påregeringens uppdrag. I sin slutrapport föreslår verket bl.a. ett nytt systemför löneexekution (RSV Rapport 1992:1). Förslagen är omfattande och beredningeninom är inte avslutad. Förslag i vissa delar bör dock läggasfram . En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig ilagstiftningsärendet (dnr 1673/92). En förteckning överremissinstansema finns i bilaga 1. Ytterligareen fråga gäller avdrag för avgifter till Stiftelsen Svenska Filminstitutet,m.m. En promemoria upprättad inom Finansdepartmentet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(dnr 3127/93). Remissinstansema redovisas i bilaga 1. Vidarebehandlas frågor om ändring av definitionen av utländskt bolag, reservering förskadeförsäkringsföretagen, inskränkt skattskyldighet för Stiftelsen Nationaldag,statslåneränta, förskottsränta och räntekompensation samt en utvidgning avföreträdaransvaret vid bristande betalning av mervärdeskatt. Dessa förslag harberetts inom . Samråd har skett med . Ifråga om förslaget om utländskt bolag har samråd även skett medIndustriförbundet och beträffande förslaget om förskottsränta medBankföreningen. 3.2 Lagrådet Prop. Regeringenbeslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslagsom finns i bilaga 2. Avde inte remitterade förslagen är flertalet av den beskaffenheten att Lagrådetsyttrande skulle sakna betydelse. Vissa andra lagförslag är sådana att Lagrådetsyttrande normalt bör inhämtas. Det gäller lagförslag som rör den fortsattareformeringen av företagsbeskattningen. Förslagenom en reformerad företagsbeskattning som materiellt och systematiskt utgör ensammanhållen helhet är ett synnerligen viktigt inslag i den del avregeringens ekonomiska politik som bör ta ställning till (jfrprop. 1993/94:25). En lagrådsgranskning i nu berörda delar skulle fördröjaavlämnadet av propositionen så att det inte vore möjligt att åstadkomma enavslutad riksdagsbehandling . Det innebär att Lagrådets hörandeskulle fördröja lagstiftningsfrågomas behandling så att avsevärt men skulleuppkomma. Tilläggas kan att de förslag som är att se som de mest centrala däribland alla förslag till nya lagar remitterats till Lagrådet. Med hänsyntill det anförda bör yttrande från Lagrådet i ifrågavarande delar inteinhämtas. Lagrådetsyttrande finns i bilaga 3. Lagrådet föreslår att de remitterade nya lagamaarbetas om i redaktionellt hänseende och att vissa andra ändringar av ihuvudsak formell natur bör göras. Regeringen har i propositionen i alltväsentligt följt Lagrådets förslag. I vissa avseenden har förslagen bearbetatsvidare efter det att lagrådsremissen beslutades. Lagrådets synpunkter behandlasi avsnitt 4, 5.2, 6, 8 och i författningskommentaren till de berörda lagama. 4 Allmänna synpunkter Prop. Enav de mest angelägna uppgifterna för regeringen är att återskapa entillfredsställande tillväxtkraft i ekonomi. Endast därigenom skapasföratsättningar för nya arbetstillfällen, minskad arbetslöshet, sanering avstatsfinansema och bibehållen och utvecklad välfärd. Det är därvidoundgängligen nödvändigt att skapa gynnsamma föratsättningar för produktionen iSverige. Särskilda ansträngningar måste göras för att förbättra de små och medelstoraföretagens situation. Regeringenhar sedan tillträdet lagt fram flera förslag som syftar till attminska skattemas skadliga effekter på produktion och nyföretagande. Arbetetpåbörjades efter regeringens tillträde då bl.a.förmögenhetsskatten på arbetande kapital i företagen togs bort (jfr prop.1991/92:60). Vid sidan om de successiva ändringar som gjorts undermandatperioden har den långsiktiga inriktningen av arbetet i fråga ominkomstbeskattningen varit att uppnå vissa viktiga strakturella förändringarfrämst för att få ett neutralare system för företagsbeskattning. Denhögst prioriterade frågan har gällt beskattningen av enskilda näringsidkare ochfysiska personer som är delägare i handelsbolag. Utgångspunkten har varit att1990 års skattereform bör kompletteras så att enskilda näringsidkare ochhandelsbolag kan arbeta på samma skattemässiga villkor som aktiebolag. Avkastningenpå riskfritt sparande i bank eller obligationer beskattas efteren skattesats på . Om en enskild näringsidkare eller delägare ihandelsbolag placerar sitt kapital i det egna företaget beskattas avkastningenenligt dagens regler ofta efter en skattesats som överstiger . Regeringensmål har varit att ta bort denna överbeskattning. Skatten bör vara densammaoavsett om kapital sparas i företag eller i riskfritt sparande. Dessutom börlägre beskattade inkomster kunna användas för att expandera verksamheten.Därmed ökar möjlighetema att kunna skapa nya arbetstillfällen avsevärt. Bättresoliditet och större möjligheter till egenfinansiering bidrar dessutom till attdet bör bli lättare att komplettera den egna insatsen med lånat kapital. Detlångsiktiga arbetet på företagsskatteområdet har omfattat även bolagsbeskattningen.Vid skattereformen gjordes en genomgripande omläggning av bolagsbeskattningen.Omläggningen anslöt till en fortgående in-temationell utveckling som innebaratt skattebasen breddades som skattesatsen sänktes. Den nyabolagsbeskattningen framstår som konkurrenskraftig vid en intemationelljämförelse. Trots detta har regeringen sett det som nödvändigt att prövaändamålsenligheten av vissa lösningar i det nuvarande systemet. Genomskattereformen infördes en ny allmän reserveringsmöjlighet, skatteutjämningsreserv(surv), som ett antal äldre reserveringsmöjligheter avskaffades.Regeringens uppfattning var tidigt att det fanns anledning att närmare övervägaatt fullfölja tankama bakom skattereformen genom en ytterligare sänkning av bolagsskattesatsenoch bredd- Ett skäl var att allmänna reserveringar är in- Prop.1993/94:50 temationellt avvikande. Vidarefinns en koppling till den önskvärda förändringen av beskattningen förenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. En ofrånkomlig effekt avaktiebolagslika regler för dessa företagare är nämligen att systemetkompliceras. Erfarenhetema från flera utredningars arbete liksom avlagstiftning i våra grannländer visar detta. Ett avskaffande av surven skulleinnebära att ett komplicerande inslag i företagsbeskattningen försvann. Ävendenna fråga borde belysas. Slutligen har vissa frågor från skattereformen intekunnat slutbehandlas, t.ex. frågan om periodiseringsfonder ochnuvärdesavskrivning. Enannan fråga som efter hand fått allt större aktualitet gäller den ekonomiskadubbelbeskattningen av utdelad och kvarhållen aktiebolagsinkomst. Den svåraekonomiska situation som råder i till följd av främst åttiotaletsekonomiska politik accentuerar det i sig angelägna att i skattehänseendelikställa beskattningen av eget och lånat kapital som finansieringskälla förinvesteringar i bolagssektom. De små och medelstora företagens svårigheter attskaffa riskkapital är dokumenterad. Soliditeten är i många företag oroande låg.Dessutom tenderar svenskt aktieägande att trängas undan till följd av den iförhållande till vår omvärld höga ägarbeskattningen i . Föratt ge ett underlag för ett ställningstagande i nu berörda frågor har ettomfattande utredningsarbete genomförts.