prop · GH03150 · 1993-12-31 00:00:00 — Resultatetav RRV:s bolagsenkät reviderar upp prognosen för företagens taxerade inkomsterför , vilket resulterar i en upprevidering av nettot förbudgetåren 1993/94 och 1994/95. Utfallet från RSV:s preliminära redovisningarav in- eller utbetalda skatter t.o.m. februari månad tyder på samma bild sombolagsenkäten. Den största enskilda posten som påverkar beräkningarna utgörsav de höga extra egna inbetalningarna . 1antagandebilden är det fräinst privat konsumtion, lönesumman ocb KPI som harförändrats sedan föregående beräkning. Dentekniska justeringen består i att de inkomster som tidigare redovisats på titel1122 Avskattning av företagens reserver från och med /94 kommeratt ingå i inkomsterna på inkomsttitel Juridiska personers inkomstskatt.Detta påverkar därmed inte statsbudgetens saldo. Ökningen på 1121 motsvaras aven minskning på 1122. Förändringarna 3,5 mdkr och 5,1 mdkr är dock större änvad 1122 beräknades till totalt i föregående prognos. Detta beror på attprognosen för avskattningen av företagens obeskattade reserver är beroende avprognosen för juridiska personers inkomstskatt. Inkomsternaav lagstadgade socialavgifter, netto beräknas uppgå till 57,0 mdkr /94 och till 65,3 mdkr under /95. 1 förbål-landetill budgetpropositionen innebär detta en ökning med 1,8 mdkr för bud-getåret1993/94 och med 2,5 mdkr för /95. Ökningen beror främst pålägre utgifter för sjuk- och föräldraförsäkringen under inkomsttitelnSjukförsäkringsavgift, netto. Denbeloppsmässigt största inkomsttiteln under Skatt på varor och tjänster ärMervärdesskatt. Inkomsterna av mervärdesskatt har räknats upp med 2,1 mdkr /94 till 115,3 mdkr. För /95 beräknasinkomsterna av mervärdesskatt till 115,7 mdkr det är en ökning med 4,0 mdkrjämfört med budgetpropositionen. Uppjusteringarna har gjorts bl.a. till följdav utfall och ändrade antaganden för den privata konsumtionen ochmaskin- och byggnadsinvesteringar. Inkomster av försåldegendom Prop. Inkomsterav försåld egendom beräknas öka från 0,1 mdkr till 11,2 mdkr Bilaga /94 jämfört med budgetpropositionen. Den största ökningen utgörsav försäljning av statens aktier i , och . Dessaposter utgör tillsammans 11 mdkr. 1993/94:150 Bilaga 1.3 IkbcH2 JäafBrelsc mellan inkomster enligt budgetpropositionen och RRVs beräkning förbudgetåren 1993/94 och 1994/95 (tkr) Inkomsttitel Enligt Enligt Ökning () Enligt Enligt Ökning () budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning position beräkning (- -) posirion beräkning (- 1100 Skatt pi inkomst: 1110 Fysiska personers irdcomst- llll Fysiska personers inkomst- 1120 Juridiska personers inkomst- 1121 Juridiska personers inkomst- 1122 Avskattning av företagens -4 564 000 1123 Beskattning av tjänstegmpp- 1130 Ofijrdelbam inkomstskatter: 1142 Utskiftningsskatt och ersätt- 1251 Övriga socialavgifter, netto 1271 Inkomster av arbetsgivar- 1300 Skatt pi egendom: 1310 Skatt på fast egendom: 1321 Fysiska personers förmögen- 1322 Juridiska personers förmö- 1330 Arvsskatt och gåvoskatt: 1340 övrig skatt på egendom: Inkomsttitel Enligt Enligt Ökning () Enligt Enligt Ökning () budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning position beräkning (■ -) position beräkning (- 1400 Skatt pi varor och tjänsten 1420,1430 Skatt på specifUca va- 1423 Försäljningsskatt på motor- 1425 Skatt på spritdrycker 1426 Skatt på vin 1427 Skatt pä maltdrycker 1429 Särskild avgift pä svavelhal- 1431 Särskild skatt på elektrisk 1434 Skatt pä viss elektrisk kraft 1435 Särskild skatt mot försur- 1440 överskott vid försäljning av 1442 Systembolaget AB:s inleve- 1450 Skatt på tjänster: 1452 Skatt pä annonser och re- 1454 Skatt på spel 1460 Skatt på vägtrafUa 1470 Skatt på import- 1480 övriga skatter på varor och 1481 Övriga skatter pä varor och 2000 Inkomster av statens verk- -309 72! 2113 Statens järnvägars inlevere- Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 budgetpro- RRVs position beräkning Ökning ( ) Enligt Enligt Ökning ( ) Minskning budgetpro- RRVs Minskning (-) position beräkning (-) 2116 svenska kraftnäts inlevereradeutdelning 2119 svenska kraftnätsinleverans av motsvarighet till statlig skatt 2120 övriga myndigheters inlevereradeöverskott: 2124 Inlevererat överskott avRiksgäldskontorets garantiverksamhet 2125 Inlevererat överskott av åtgärderför att stärka det finansiella systemet 2130 inlevererade överskott: 2/50 överskott från spelverksamhet: 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning: 2210 Överskott av fastighetsförvaltning: 2214 Överskott av verksamhet 2310,2320Räntor på näringslån: 2314 Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen 2316 Ränteinkomster på vattenkraftslån 2318 Ränteinkomster på statens lån till den mindre skeppsfarten 2321 Ränteinkomster på skogsväglån 2322 Räntor på övriga näringslånKammarkollegiet 2323 Räntor pä övriga näringslån 2325Räntor på statslän 2330 Räntor på bostadslån: 2332 Ränteinkomster pä lån förbostadsbyggande 2333 Ränteinkomster pä län förbostadsförsörjning för mindre bemedlade barnrika familjer 2334 Räntor på övriga bostadslän.Boverket 5 387 621 144896 5 275129 144 896 3 949335 8 613 48 292 4 079800 0 -13 200 0 2 981 785 0 2 959 785 0 -22 000 Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 budgetpro- RRVs position beräkning Ökning ()Minskning (-) Enligt Enligt Ökning () position beräkning (-) 2340 Räntor på studielån: 2341 Ränteinkomster pä statens län föruniver sitetsstudier och garantilån för studerande 2342 Ränteinkomster pä allmännastudielån 2350 Räntor på energisparlån: 2351 Räntor pä energispariän 2360Räntor på medel avsatta till pensioner: 2361Räntor på medel avsatta till folkpensionering 2370 Räntor på beredskapslagring: 2371 Räntor på beredskapslagring ochförrådsanläggningar 2380,2390 Övriga ränteinkomster: 2383 Ränteinkomsterpä statens bosättningslån 2385 Ränteinkomster på lån förstudentkårslokaler 2386 Ränteinkomster på lån för allmännasamlingslokaler 2389 Ränteinkomster på lån för inventarier i vissa specialbostäder 2391 Ränteinkomster på markförvärv förjordbrukets rationalisering 2392 Räntor pä intressemedel 2395 Räntor på särskilda räkningar iRiksbanken 2396 Ränteinkomster pä det avbyggnadsstyrelsen förvaltade kapitalet 21000 167800 167 800 30 000 166 508 166 508 9 000 -1292 -1292 19500 114300 114 300 28000 110 761 110 761 8 500 -3539 -3 539 2410 Inkomster av statens aktier: 2411 Inkomster av statens aktier 2500 OfTentligrättsliga avgifter: 2511 Expeditions- och ansök- 2522 Avgifter för granskning av 2524 Bidrag för ungdomspraktik 2527 Avgifter för statskontroll av 2528 Avgifter vid bergsstaten 2529 Avgifter vid patent- och re- 2531 Avgifter för registrering i 1993/94:150 Bilaga 1.3 1993/94 1994/95 Inkomsttitel Enligt Enligt Ökning () Enligt Enligt Ökning () budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning position beräkning (-) position beräkning (-) 126 846 30 000 127493 125 618 30000 105 592 99922 30 000 137235 107 781 30 000 114 455 403 700 600 238 0 -43 815 153 500 -40492 530 682 378 648 485 473 395 238 -45 209 16 590 535 752 389 657 491 352 408 502 -44 400 18 845 2532 Avgifter vid kronofogdemyndighetema 2534 Avgifter för körkort ochmotorfordon 2535 Avgifter för statliga garantier 2538 Miljöavgift på bekämpningsmedeloch handelsgödsel 2542 Patientavgifter vid tandläkarutbildningen 2547 Avgifter för Telestyrelsensverksamhet 2548 Avgifter för Finansinspektionensverksamhet 2549 Avgifter för provning vidriksprovplats 2551 Avgifter från kärnkraftverken 2552 övriga offentligrättsliga avgifter 2611 Inkomster vid kriminlavär-den 2624 Inkomster av uppbörd avfelparkeringsavgifter 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2700 Böter m.m.: 2711 Restavgifter och dröjsmålsavgifter 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet: 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet 3000 Inkomster av Törsild egendom: 3100 Inkomster av försilda byggnader och maskiner: 3110 Affärsverkens inkomster av försålda fastigheter ochmaskiner: 1993/94:150 Bilaga 1.3 1993/94 1994/95 Inkomsttitel Enligt Enligt Ökning () Enligt Enligt Ökning () budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning position beräkning (-) position beräkning (-) 3120 Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnaderoch maskiner: 3124 Statskontorets inkomster av försålda datorer m.m. 3200 Övriga inkomster av mark-försäyning: 3211 Övriga inkomster av markförsäljning 3300 Övriga inkomster av försåld egendom: 3311 Inkomster av statens gmvegendom 3312 Övriga inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lin: 4100 Återbetalning av närings lin: 4110 Återbetalning av industrilån: 4120 Återbetalning av jordbrukslån: 4123 Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4130Återbetalning av övriga näringslån: 4133 Återbetalning av statens lån till den mindreskeppsfarten 4135 Återbetalning av skogsväglån 4136 Återbetalning av övriga näringslån.Kammarkollegiet 4137 Återbetalning av övriga näringslån.Statens jordbruksverk ' 4138 Återbetalning av tidigare infriadestatliga garantier 4200 Återbetalning av bostadslån m.m.: 4212 Återbetalning av lån för bostadsbyggande 4213 Återbetalning av lån för bostadsförsörjningför mindre bemedlade barnrika familjer 450 400 -50 400 375 -25 4214 Återbetalning av övriga bostadslån.Boverket 1700 2 500 800 1500 2000 500 4300 Återbetalning av studielin: 2 503 110 2537110 34 000 2 504 110 2 584110 80 000 4311Återbetalning av statens lån för universitetsstudier 110 110 O 110 110 O Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 Enligt Enligt Ökning () Enligt Enligt Ökning () budgetpro- RRVs Minskning budgetpro- RRVs Minskning position beräkning (-) position beräkning (-) 4312 Återbetalning av allmänna studielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energispariån 4500 Återbetalning av övriga lin: 4514 Återbetalning av lån förstudentkårslokaler 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 4516 Återbetalning av utgivna startlånoch bidrag 4517 Återbetalning från Portugalfonden 4519 Återbetalning av statens bosättningslån 4521 Återbetalning av lån för inventarier i vissaspecialbostäder 4525 Återbetalning av lån för svenskaFN-styrkor 4526 Återbetalning av övriga län 5000 Kalkylmässiga inkomster: 5100 Avskrivningar och amorte-ringan 5110 Affärsverkens avskrivningar och amorteringar: 5113 Statens järnvägars avskrivningar 5120 Avskrivningar på fastigheter: 5121 Avskrivningar på fastigheter 5131 Uppdragsmyndigheters m.fl. komplementkostnader 5143 Avskrivningar pä ADB-utrustning 5144 Avskrivningar på förrädsanläggningarför civilt totalförsvar 5200 Statliga pensionsavgifter netto: 5211 Statliga pensionsavgifter netto 90 000 654 779 10 000 861 900 72 500 1 012 900 2 600 000 10000 -300 000 0 849 000 1 000 000 -2 875 000 - 2 875 000 36 000 - 1 685 000 - I 241 000 36 000 -1685 000 -1241000 Prop.1993/94:150 Bilaga 1.3 budgetpro- RRVs position beräkning Ökning () Minskning (-) Enligt Ökning( ) beräkning (-) 5311 Avgifter för företagshälsovård O o 349 615 808368 935 547 OOOO 19319 739 359 642 910 367 247 456 7 604 546 Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, m.m.,/95 13 RUcsdagen 1993194. Beräkningar för anslaget räntor på statsskulden, °P- 1993/94:150 m.m. "- 1regeringens proposition 1993/94:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1994/95 upptogs under utgiftsanslaget XVI. Räntor på statsskulden, m.m. ett -efter samråd med - preliminärt beräknat belopp på . 1 bilaga 17 till budgetpropositionen angående Räntor påstatsskulden, m.m. erinrades om att förslaget ibudgetpropositionen reviderats i kompletteringspropositionema och att avsiktendärför var att återkomma till med förslag till beräkning av anslagför statsskuldräntoma avseende /95. Riksgäldskontoretfår härmed överlämna förslag till beräkning av anslaget Räntor på statsskulden,m.m. lämnas en beskrivning som syftar till attbelysa utvecklingen av ränteutgifter för statsskulden, m.m. under några årbakåt i tiden samt en fömyad beräkning av dessa utgifter för innevarandebudgetår. Ränteutgifterför statsskulden, m.m. 1989/90- 1992/93 Stasskuldenhar ökat snabbt /90 då statsfinansema i stort sett varbalanserade. Den snabba försämring av statsfinansema som skett harfrämst orsakats av konjunkturatvecklingen som dels medfört minskadeinkomstskatter och mervärdesskatt, dels ökat utgifteraa förarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitik. Krisen i den finansiellasektom har vidare medfört stora utgifter i form av bankstöd under budgetåren1992/93 och 1993/94. Ibell 1 Statsskuldens förändring 1989/90 - 1992/93 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 Statsskuldens förändring - 7,3 44,2 84,3 249,6 Trotsen kraftig ökning av lånebehovet /91 och 1991/92 minskade de totalautgiftema för räntor på statsskulden m.m. dessa år Detta förklaras bl.a. avfallande marknadsräntor men också av att en ökad kreditgivning till affärsverkoch myndigheter m.m. har genererat ökande ränteinkomster Systemet medemissioner av benchmarklån har /92 medfört att kontoret erhållitstora inkomster i form av överkurser vid emissioner till följd av attmarknadsräntan varit lägre än kupongräntan. /92 minskadenettoutgiftema även till följd av rekvisitioner avstatsskuldväxlar, vilket medförde en omperiodicering av ränteutgifter netto,till påföljande budgetån Under 1992/93bidrog stora inkomsträntor för behållningar innestående pä Prop. 1993/94:150kontokrediten i till följd av den omfattande valutaupplåningen Bilaga 1.4 till att hålla nere räntoma på lån i svenska kronor Tkbell 2 Räntor pä statsskulden, m.m. Räntor pä län i Räntor på län i Räntor pä lån i Räntor på lån i tioner, kuponger och Utgifternaför räntor på lån i utländsk valuta minskade /91 och 1991/92.Förklaringen är att lånestocken i utländsk valuta minskade. Under hela deimaperiod gällde den s.k. valutalånenormen som iimebar att inteskulle nettoupplåna i utländsk valuta. /93 skedde en niycket kraftigökning av utgiftema för lån i utländsk valuta. Detta avspeglar den omfattandevalutaupplåning som ägt rum för räkning och som kontoret sedermerafått ta i anspråk för att finansiera budgetunderskottet. Riksgäldskontorethar valt att koncentrera obligationsupplåningen till ettfåtal s.k. benchmarklån. Emissionema sker genom att nya trancher öppnas i dessalån. Koncentrationen underlättar handeln och ökar därför likviditeten(omsättningsbarheten) i lånen. Investeramas krav på ersättning förlikviditetsrisken minskar därmed vilket kommer staten tillgodo i form av lägreräntor Detmaform av upplåning medför emellertid också betydande budgeteffekter.Benchmarklånen har kupongräntor som avspeglar marknadsräntoma vid dettillfälle då de började emitteras. Om marknadsräntan vid senareemissionstillfällen understiger kupongräntan erhåller enöverkurs, dvs pris över obligationens nominella kurs, som är lika storsom nuvärdet av skillnaden mellan kupongräntan och marknadsräntan Prop.1993/94:150 Överkursema redovisas som inkomster för Bilaga 1.4 kontoretvid emissionstillfallet och minskar därmed anslagsbelastningen När räntekupongerna senare inlöses ökar ränteutgiftema underlånens löptid i motsvarande mån. Vid räntefell ökar överkursema påbenchmarklånen som ränteutgiftema hålls på en högrenivå än om kontoret emitterat lån med lägre kupongränta. räntehöjningarblir effektema omvända. Om dessa omperiodiceringar till följdav överkursema exkluderats skulle ökningen av utgiftema för statsskuldräntorunder /93 ha varit större än den nu redovisade.Överkursema uppgick till netto for budgetåret1992/93. Antagandeom lånebehov och finansiering Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att ta upp lån för statens räkning och förvalta statsskulden.Målet är att klara av uppgiften till så låg kostnad som möjligt. Med ett stortlånebehov blir uppgiften svårare och måluppfyllelsen allt viktigare. Redan idagsläget utgör räntoma på statsskulden m.m. av statsbudgetenstotala upgifter, vilket motsvarar av bmttonationalprodukten (BNP).Ränteutgiftema kommer att öka snabbt till följd av statsbudgetensunderskott. /97 kan räntoma beräknas uppgå till inemot 25procent av statsutgiftema, motsvarande av BNP. Statsskuldenskostnader påverkas till allra största delen av beslut om statens inkomster ochutgifter samt av ränte- och valutautvecklingen. Detta är beslut och händelsersom kontoret inte kan påverka. kan däremot i vissutsträckning påverka och hålla nere kostnadema för upplåningen genom att väljaen sammansättning av statsskulden som med hänsyn till valuta- ochränteutvecklingen leder till låga kostnader Kostnadema kan också hållas neregenom effektiva emissionstekniker och genom utformning av instramenten och upplåningenså att hög omsättning befrämjas och därmed placeramas likviditetsriskerminimeras. Kontoret kan också aktivt deltaga i arbetet med att utveckla ocheffektivisera marknadsplatsema i likviditetsbefrämjande syfte, bl.a. genom attminska transaktionskostnadema och öka genomlysningen (information om avslutadeaffärer). En rationell administration och låga provisionskostnader bidrar ocksåtill att hålla nere de totala kostnadema för statsskulden. Kostnadema för denegna administraitonen och provisionskostnadema belastar dock andra anslag änRäntor på statsskulden m.m. Belastningenpå anslaget är således i hög utsträckning beroende av utvecklingen avlånebehovet, räntoma och valutakursema, dvs faktorer som samtliga är mycketsvåra att göra prognoser över. Detta medför att anslagsbelastningen också ärmycket svår att bedömda. Till grand för denna beräkning ligger ett lånebehovför både innevarande och nästa budgetår på ca 220miljarder kronor. Vidare baseras beräkningama på Prop. 1993/94:150 aktuella räntor och valutakurser Bilaga 1.4 Riksgäldskontoretgör bedömningen att lånebehovet framgent endast till en mindre del kan täckasav valutaupplåning och privatmarknadsupplåning. Merparten av nettolånebehovetmåste således täckas på den inhemska penning- och obligationsmarknaden. Valutaupplåningenkommer att bedrivas inom de övergripande riktlinjer som beslutats av riksdagen.Utifrån dessa riktlinjer har regeringen beslutat att valutaupplåningen skalluppgå till netto . Dessutom skall återståendedel från det tidigare programmet, ca , lånas upp under 1994.För den fortsatta perioden fums inga volymmål angivna. UtifrånRiksgäldskontorets perspektiv är det viktigt att upplåningen diversifieras, dvssprids ut, på flera olika marknader, valutor och instrament. Därigenom kanolika investerarkategoriers specifika inriktningar och riskprofiler tillgodosesav kontorets produkter. Därmed kommer deras ersättningsanspråk i form avriskpremier att minska med lägre räntekostnader för kontoret som följd.Riksgäldskontoret gör mot detma bakgrand bedömingen att det med nuvarandelånebehov skulle vara önskvärt om en betydande del av fmansieringsbehovet kundetäckas med upplåning i utländsk valuta. Upplåningen begränsas dock högst reelltav att villkoren snabbt försämras om volymema blir alltför stora. Den mycket omfattandeupplåningen i utländsk valuta som skett har medfört attvalutaskulden blivit så stor att enbart refinansieringen av förfallandeobligationslån uppgår till görbedömningen att upplåningen däratöver, dvs nettoupplåningen, inte kan uppgåtill mer än utan att lånevillkoren försämras betydligt.Detta är också kontorets planerings-antagande . Privatmarknadsupplåningen,dvs upplåningen mot Allemansspar, premieobligationer och Riksgäldskontoberäknas ge ett mindre nettotillskott i fmansieringen av lånebehovet för1993/94 och 1994/95. Risken är dock stor att utfallet blir väsentligt sämrebl.a. till följd av att konkurrensen om hushållens sparmedel ärstark som kostnadseffektivitet ur kontorets synvinkel innebär attkostnadema för deima upplåning inte får överstiga kostnadema för altemativupplåning. Detstora lånebehovet i kombination med en relativt sett begränsad valutaupplåningoch en i stort sett oförändrad privatmarknadsupplåning ställer stora krav påden återstående upplåningen, dvs upplåningen på den inhemska penning- ochobligationsmarknaden. Upplåningen mot statsobligationer kan t.ex. behöva drasupp från dagens volym på till så mycket som 15-18miljarder kronor . Riksgäldskontoretkommer , med början , att emittera realräntelån inom enram av Dessa emissioner skall utvärderas innan kontoretbeslutar om nya emissioner Skulle de nu planerade emissionema tas väl emot kanrealräntelån komma att emitteras i förhållandevis stor omfattning ävenfortsättningsvis. lånenemitteras som nollkupongobligationer får detta stor betydelse för de redovisaderänteutgiftema eftersom all ränta på sådana lån belastar statsbudgeten förstnär lånen förfaller till inlösen. 1 denna beräkning av ränteutgiftema ingårrealräntelån endast i den utsträckning som följer av nuvarandeförsöksverksamhet, dvs 1993/94:150 Bilaga1.4 1993/94 och 1994/95 Utifråndessa antaganden om lånebehov och finansiering kan utgiftema för statsskulden iform av bl.a. ränteutgifter och realiserade kurseffekter på räntor och valutorberäknas. AnslagetRäntor på statsskulden, m.m. har i statsbudgeten för /94upptagits till och i budgetpropositionen 1994 har /94 upptagits ett beräknat belopp av . Ibudgetpropositionen 1994 beräknades anslagsbelastningen /95 till 85miljarder kronor. 1 tabell 3 redovisas inkomst- och utgiftsstat för istatsbudgeten /94 upptaget belopp och en nu reviderad beräkning samtförslag avseende /95. lbell 3 Beräknade räntor på statsskulden, m.m. Enligt statsbudgeten 1993/94 Reviderad beräkning 1993/94 Förslag 1994/95 Räntor pä län i svenska kronor Räntor pä län i utländsk valuta Depositioner på lån i utländsk Räntor pä län i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Ränteutgifternanetto på lån i svenska kronor för /94 beräknas till i stort settsamma belopp som i statsbudgeten. Det generellt sett fallande ränteläget underbudgetåret fram till febraari 1994 har emellertid medfört kraftigt ökadeöverkurser vid emissioner Detta sanmianhänger med det tidigare omnämndaförfarandet att emittera s.k. benchmarklån.Vid beräkningen till statsbudgeten var ränteläget sådant Prop. 1993/94:150 attöver- och underkurser under budgetåret i stort sett beräknades ta ut Bilaga 1.4varandra. RänteMlet har dock medfört betydande överkurser vid deflesta emissionema av statsobligationer under budgetåret. /94 beräknas nu överkursema netto komma att uppgå till 13miljarder kronor. För /95 beräknas överkursema komma att uppgåtill . Eftersom överkursema motsvarar nuvärdet av skillnadenmellan marknadsräntan och kupongräntan över lånens hela löptid är omfattningenav dessa mycket beroende av ränteutvecklingen. Beräkningen av överkursema /95 är gjord utifrån räntenivåema . Skullemarknadsräntoma stiga eller sjunka med en procentenhet jämfört med denna nivåfrän och med skulle överkursema netto sjunka resp stiga med ca10-12 miljarder kronor för /95. Ränteutgiftema på lån i utländsk valuta för /94beräknas i stort sett motsvara det upptagna beloppet i statsbudgeten. Däremotberäknas realiserade valutadifferenser resultera i en förlust på ca 20miljarder kronor mot tidigare beräknade . Ökningen avvalutaförlustema netto härrör till största delen från förtida återbetalning avlån. har vid gynnsamma marknadstillfällen på detta sättkuimat ersätta dyr upplåning med kostnadseffektivare upplåning, vilketresulterar i lägre framtida räntekostnader. Detta medför i sin tur att om&ttningen av framtidavalutaförluster minskar. En ränteförändring med en procentenhet från 1 juli 1994skulle för lånen i utländsk valuta leda till att ränteutgiftema, under i övrigtoförändrade förhållanden, förändras med ca /95. En förändring av kronkursen med en procent medför påliknande sätt en förändring av valutadifferensema netto med ca 1 miljard kronorför /95. Regeringenhar för redovisat särskildafördelningspolitiska bedömningar. har framhållit (bet. 1992/93:FiU30,rskr. 1992/93:447) att en redovisning av bedömningama bör kunna görasregelbundet, t.ex. i anslutning till den preliminära eller revideradenationalbudgeten. 1 detma bilaga lämnas en sådan redogörelse. Redogörelseninnehåller i den första delen bedömningar och beräkningar av hurinkomstfördelningen och hushållens marginaleffekter har förändrats .