prop · GH03111 · 1993-12-31 00:00:00 — Syftet bör CKkså vara att bidra tiU att prcxlukter av olika sfegutformas så att de fettare kan återanvändas, återvinnas eUer energiutvinnas.Ett minimum bör vara att nya produktstandarder inte onödigtvis skaU medföra attämnen eUer produkter som kan ha skadUga mUjöeffekter blir nödvändiga attanväncfe. Densysteminriktade standardiseringen har som målsättning att vara ett verktyg föratt kvaUtetssäkra företagens mUjöarbete på samma sätt som det finnssystem för kvaUtetssäkring av företagens prcxluktion. Inom den globafestandardiseringsorganisationen, ISO, har ett arbete inletts för attstandardisera inom bl.a. områdena industrins kvaUtetssäkringsarbete avseendenuljön, mUjörevision, mUjömärkning cKh Uvscykelanalyser. Regeringen anser attarbetet kommer att ge fiämst industrin goda verktyg för att förändraprcxluktionsmönstren i mUjövänUg riktning CKh att det är viktigt för svenskaintressenter att delta för att påverka utformningen av standardema. Ansvaretför dette arbete bör emeUertid främst åvife näringsUvet. Medsyfte att ge mUjöstandardiseringsarbetet en ökad prioritet, beslutades år 1992att inom SIS inrätta en poUcygmpp för mUjöfrågor. PoUcygmppen skaU bevaka attmUjöaspekter beaktas vid standardisering samt kunna initiera egnastandardiseringsprojekt. Detpågår i regi en utredning om arbetssätt och organisationinom den svenska standardiseringen. Uttedningen, som väntas presentera sittförslag , kan lecfe tiU förändringar av arbetssätt ochorganisation inom den svenska standardiseringen. Regeringen avser återkomma i1994 års budgetproposition tiU frågan om medel tiU det svenskastandardiseringsarbetet. Regeringensbedömning: De fegar som gäUer på mUjöområdet kan vara svåra att överbUckaoch behöver i en del feU skärpas. Regeringen avser därför att samfe flertaletmUjöfegar i en mUjöbalk. Regeringen kommer i enUghet med regeringsförklaringenatt fegga firam ett försfeg under är 1994 om sådan samfed CKh i vissa avseendenskärpt mUjöfegstiflning. MUjöfegstiftningen skaU därmed bU effektivare ochfettare att överbUcka och tiUämpa. Skälenför regeringens bedömning: lämnade i sitt huvudbetänkandeMUjöbalk (SOU 1993:27) försfeg om att sammanföra bl.a. följande viktiga fegar:naturvåitislagen (1964:882), mUjöskyddsfegen (1969:387), renhåUningsfegen(1979:596), hälsoskyddsfegen (1982:1080), fegen (1985:426) om kemiska produkteroch fegen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Iförsfeget tiU mUjöbalk har perspektivet vidgats tiU att omfetta målet en pålång sikt håUbar utveckling av samhäUet, i linje med principema iRicxleklarationen och kretsloppsanpassningen av samhäUet. AUmännaaktsamhetsregler föreslås där försUctighetsprincipen utgör ett bärande element.Vissa stora trafikanläggningar skaU tiUåtUghetsprövas av regeringen innan debyggs. Det skaU vidare enUgt förslaget bU möjUgt att utfärda mUjökvaUtetsnormersom skaU ge uttryck för de krav som bör ställas på kvaUtén pä vatten, luft ochmark med utgångspunkt i vad människan CKh naturen tål. FörsfegettiU mUjöbalk har remissbehandfets cKh bereds i regeringskansUetmed sUcte på en proposition . I och med attviktiga lagar sammanförs i en mUjöbalk finns det behov av att i vissa avseendense över myndighetsorganisationen inom mUjöområdet. (M 1993:04) har därför fått i uppgift av regeringen att bl.a. se överansvarsfördelningen mellan centrafe myndigheter, arbetet med generelfeföreskrifter, tiUsyn inom det område som balken fecker och vissa frågor som rörtiUståndsprövning. Uttedningen skaU redovisa sina försfeg . Detblir aUt vanUgare att företag och organisationer med verksainhet som päverkarmUjön har en mUjöpoUcy. Även myndigheter bör ha en egen mUjöpoUcy, enmUjöhandlingsplan, och utföra mUjörevision. Som en följd av konunerSverige att ante EG:s förordning om mUjöstymingssystem cKh mUjörevision (CouncURegulation EEC No 1836 793). Systemet bygger pä frivilUgt deltegande från iförste hand industrin men det finns möjUghet att utvidga förordningen tiU attgälfe även för andra typer av verksamheter. Regeringen avser därför att ge myndigheter möjUghet att anslute sig tiU systemet, fömtsätts ske genom omprioritering inommyndigheten. Finansieringen Prop.1993/94:111 Regeringensbedömning: Det intemationeUa samarbetet med mUjöövervakning bör inriktas pä detnordiska cKh europeiska samarbetet samt pä de övervakningsaktiviteter som skerinom FN. beslut CKh rekommendationer bör särskUt uppmärksammas. Regeringenhar för avsikt att i direktiv tiU fördjupad ansfegsframställning förNaturvårdsverket avseende budgetpericxlen 1995/96-1998/99 ge verket i uppdragatt redovisa en fördjupad analys CKh försfeg tiU strategi för detintemationelfe samarbetet pä mUjöövervakningsomrädet. Verket bör CKkså utifrånsina utgångspunkter CKh behov redovisa försfeg tiU hur ett mUjöcfetacentmm kanetableras i Kimna samt kostnadsberäkna detta. Remissinstanserna:Rymdstyrelsen redovisar att data från §ärranalyssa-telUter kan bidra tiU eneffektiv uppföljning av . Det gäUer såväl framställning avdateunderfeg för planering och beslutsfettande som kontinuerUg övervakning avnuljön (vegetation, jord, vatten och luft inkl. ozon). har en välutvecklad kompetens och kapacitet inom området vilken bör användas i nationeUtoch intemationeUt arbete för nuljö och utveckling. Rymdstyrelsen konsteterarockså att det finns ett förslag om inrättande av ett mUjödatecenttnm i Kimnaoch man framhåUer vUcten av att ett formeUt beslut fettes . anför att oUka uppföljnings- och utvärderingsinsatser kommer attvara centrafe i den lokafe Agencfe 21-processen. Verkets stöd i dette arbetekommer att ske genom fortsatt förmedling av information om mUjötiUståndet päbasis av bl.a. mUjöövervakningen. framhåUer ocksä vikten avatt ett mUjödatecentmm kan etebleras i Kimna. har inom dette område enintemationeUt sett mycket hög kompetens som verket menar kan spefe en centralroU i Agenda 21-processen. Verket anser att denna fråga även har näringspoUtiskbetydelse och att kompetensen kan bU ett viktigt svenskt bidrag tiU det globafenuljöarbetet, inte minst i utvecklingsländerna. Skälen för regeringensbedömning: I redovisas bl.a. att länder ckU intemationeUa organisationer bör inventera infomiation ommUjön, resurser och utveckling med hänsyn tiU nationeUa globala prichriteringar vad avser arbetet med håUbar utveckUng. De bör festsfe vilka luckorsom finns och vidta åtgärder för att fylfe dessa luckor. Länder ochmtemationeUa organisationer bör utayttja ny teknik för datainsamling, inkl. Qärrmätning per sateUit. I framhåUs att praktiska rekommendationer börutarbetas för samordnad CKh harmoniserad da- Prop. 1993/94:111 tainsamlingoch utvärdering av information pä nationeU och intemationeU nivå. Även ikonventionen om biologisk mångfeld finns bestämmelser om identifiering cKhövervakning av särskUt betydelseftiUa delar av den biologiska mångfalden. Ettnytt uöjyggt program för nationeU mUjöövervakning genomförs iSverige och avses slutföras . 75 mUjoner kronor har satsats underen treårsperiod. IntemationeUt deltar i en rad aktiviteter. Det finnssedan gammalt ett väleteblerat noidiskt samarbete inom monitoringområdet och år1993 redovisade en rapport rörande mUjösitaationen iNorden. Inom EG finns en interimistisk organisation (), Task Force, vars uppgift är att göra sammanställningar ochutvärderingar av mUjötiUståndet i . har förklarat sin avsikt attaktivt delte i EEA:s arbete. har mformeUt eteblerat ett visst samarbetemed EEA. Beslut har nyUgen fettets om att myndigheten skaU lokaUseras tiUDanmark. beräknas ske i mitten av . Med stor sannolikhet kommermycket av det mUjöövervakningsarbete i som drivs under olikahuvudmän att samordnas genom EEA. rapporterar vidare vfe sittmUjöövervakningsprogram tiU ett antal intemationelfe mUjökonventioner och andraöverenskommelser. Ettutvecklingsarbete pågår som syftar tiU att eteblera ett centmm i Kimna som skaUanalysera och göra sateUitinformation tiUgängUg för användarna inom mUjösektom,nationeUt och intemationeUt. är ett samarbete meUan ,, i , Kimna kommun ochLantmäteriverket. deltar i en arbetsgmpp inom EU vars uppgift är attnärmare precisera och definiera vilka sateUitdata som kan användas förmUjöövervakning. Sammanfettningsviskan sägas att deltagande i det intemationelfe arbetet medmUjöövervakningsfrågor inriktats på det nordiska ckU europeiska samarbetet samt på de övervakningsaktivitetersom sker inom FN. Regeringens uppfettiung är att detta bör vara inriktningenäven . beslut och rekommendationer bör särskUtuppmärksammas. Utvecklingenav det intemationelfe samarbetet pä mUjöövervaknings- ' områdethar stor mUjöpoUtisk och näringspoUtisk betydelse. kunnande ärintemationeUt efterfrågat och det är angefeget att vi kan delta aktivt i det intemationeUaUtveckUngsarbetet när det gäUer mUjöövervakning pä det sätt som framhåUs iAgenda 21. Den tiUtagande användningen av sateUitbaserad information gerviktiga utvecklingsmöjUgheter för avancerad svensk elekttonikindustri. Regeringenavser att budgetproposition återkomma tiU firågan om detmtemationeUa utvecklingsarbetet på mUjöövervakningsomrädet. 4.2.2På väg mot kretsloppssamhäUet Ettav de gmndläggande målen för mUjöpoUtiken är att värt sätt att leva inte skaUskapa problem för kommande generationer - att samhäUet skaU vara inriktat på håUbarutveckling. För att nå det målet krävs ett Prop. 1993/94:111 samhäUe, som ärinriktat på att förebygga mUjöskador och att hushåUa med natarresurser. Resursanvändningen måste effektiviseras CKh kretsloppsanpassas. Detförsta viktiga steget mot kretsloppssamhäUet togs i den kretsloppsproposition(prop. 1992/93:180) som regeringen lämnade tiU i februari 1993.Propositionen, som antogs av rikscfegen (bet. 1992/93:JoU14, rskr.1992/93:344), ftar tiU att minska mUjöpåverkan firån varor som används icfegens samhäUe. Det skaU ske genom att minska mängden avfeU cKh redan vidtiUverkningen anpassa varoma tiU äteranvändrung och återvinning, dvs. att ingåi ett kretslopp. Gmndtankeni riksdagsbeslutet är att staten skaU sätta krav cKh ange ramar. Producentemaav varoma fär sedan fritt utforma metcxler för att uppfyUa kraven. Varor,prcxlukter och förpackningar innehåUer ett stort antal ämnen vars effekter påmUjön delvis är okända. Mänga av dessa ämnen har kemiska egenskaper som liknardem som finns hos kända mUjögifter. När produkteraa används eUer som uttjäntahamnar på soptipp eUer förbränns är det stor risk att giftet sprids tiU mUjön. Föratt företagen skaU ta hänsyn tiU varomas mUjöbefestning kan det vara nödvändigtatt riksdag och regering genom exempelvis fegstiftning eUer ekonomiskastyrmedel förstärker marknadssignalema och företagens incitament att minskavaromas mUjöbelastning. Med anledning av regeringens proposition om riktiinjerför en kretsloppsanpassad samhäUsutveckling har i renhåUningsfegen(1979:596) bemyndigat regeringen att föreskriva om prcxlucentansvar för olikavaror och prcxlukter. Prcxiucentema av vissa förpackningar fär ansvarför dessa t.o.m. avfeUsledet. Från är producenterna skyldigaatt ombesörja återanvändning eUer materialåtervinning av vissa typer avanväncfe förpackningar. Närmasti tiden kommer producentansvar att inttoduceras för övriga förpackningar ochretarpapper. Nya prcxluktgmpper och vamområden kommer sedan successivt attomfettes av prcxlucentansvar, exempelvis datorer, skrotdäck och bUar. Den avregeringen tUlsatta Kretsloppsdelegationen (M 1993: A) har tiU uppgift attpeka ut nya områden som bör omfettas av producentansvar. Regeringeneftersttävar även att skärpa innehavarcns/prcxlucentens skyldigheter i sambandmed hantering av nuljöferUgt avfeU. Regeringen planerar att lämna ettförslag tiiU på detta område. Vidareförbereder regeringen en proposition med förslag om kemikaU- ekonttoU och om det fortsatte arbetet med att begränsa användningen av mUjöskadUga kemikaUer. KemikaUeinspektionen har i sitt yttrande avseende Riodeklarationen konsteterat att fömtsättningen för en god kemikaUekonttoU är ett fungerande samspel meUan tiUsynsmyndighetema på central, regional och lokal nivå. Inte minst är dette viktigt för att fä genomslag för den s.k. substitationsprincipen, dvs. att den som hanterar eUer importerar en kemisk produkt har ett ansvar för att byta ut farhga ämnen och produkter mot mindre ferUga. Regeringen fäster stor vUct vid 25 attinformation, vägledning och kunskapsstöd tUl lokala tiUsynsmyndig- heter i kemikaUefrågor inte försummas. I kretsloppspropositionen Prop. föreslogs även vissaåtgärder i syfte att fä ett renare slam från de kommunafeavloppsreningsverken för att öka möjUgheten att använcfe slammet som jordförbättrande medel i jordbmket. i förordningen (1985:840)om vissa hälso- och mUjöferUga prcxlukter m.m. har regeringen nyUgeninfört bestämmelser om gränsvärden för metaUer i slam. Rikscfegenhar i samband med budgetproposition (prop. 1989/90:100 bU. 16, bet.1989/90:JoU 16, rskr. 1989/90:241) angett som delmål för arbetet päavfeUsområdet att käUsortering bör utveckfes med sikte på att aUt avfeU som gårtiU slud}ehandling sorteras i kategorier som möjUggör ett frånresurshushållningssynpunkt lämpUgt omhändertagande . En ökadsatsning på käUsortering bör enUgt rikscfegsbeslutet leda tiU att förbränningoch deponering av osorterat hushåUs- CKh industrfevfeU i aUt väsenthgt upphör.En särskUd utredare (1993:09) har tiUsatts av regeringen för att analyseraeffektema av olika altemativ för beskattning av osorterat avfeU cKh lämnaförslag tiU den fegstiftning som behövs. Syftet med en avfeUsskatt är att styramot mUjöanpassad vamproduktion, effektivare resursanvändning, bl.a. genomanvändning av bioråvaror, en ökad återanvändning och återvinning, samt förbättratomhändertagande av avfeU. Uttedningen skaU presentera sitt försfeg senast den 1juU 1994. Regeringenhar också tiUkaUat en särskUd utredare (1993:16) som skaU klarfeggamöjUghetema att utveckfe och öka användningen av biologiska råvaror i Sverige.En övergång tiU bioråvaror är ocksä ett led i utvecklingen av ettkretsloppsanpassat samhälle. Uttedaren skaU redcjvisa sina försfeg föreutgängen av . Imaj 1992 tiUsatte regeringen en kommitté (C 1992:04) med uppgift att göra enöversyn av den statUga konsumentverksamheten och att bedöma arten, omfettningenoch inriktningen av det statUga engagemanget. Kommittén avser att lämna smaförslag /94. Idirektiven beskrivs den ökade betydelse mUjöhänsynen fått för konsumentema ochden starka kopplingen meUan mUjöpoUtik cKh konsumentpoUtik. Vidare sägs att aUtfler människor är beredcfe att genom sitt levnadssätt verka för enminskad belasbiing på mUjön. Kommittén skaU undersöka om det finns behov avytterUgare åtgärder pä det konsumentpoUtiska området för att stimulera denutveckling som pågår. Ettnordiskt mUjömärkningssystem - med svanmärke - inrättades är 1989 och har sedanstarten i huvudsakUgen finansierats med stetsanslag. Underinnevarande budgetår uppgår anslaget tiU 5 mUjoner kronor, vilket är en ökning från föregående budgetår med 2 mUjoner kronor. Ökningenär främst avsedd att fecka kostaader för kriterieutveckling, marknadsföring ochdeltagande i EU:s expertgmpper. finns kriterier utarbetade för 17produktgmpper. På den nordiska marknaden finns omkring 5(X) prcxlukter sommärkts med mUjömärket svanen, varav ca 250 på den svenska marknaden, fiämstpappersprcxlukter cKh tvättmedel. På många häU och inom olikaorganisationer pågår verksamhet som avser att ge konsumentema underfeg förderas val mellan mer eUer mindre mUjöanpassade varor. De övrigamUjömärkningssystem som finns i för oUka konsumentprodukter, t.ex.Natarskyddsförening-ens Bra mUjöval och KRAV:s ekologiskt odfede och framstäUdaprodukter, ger viktiga signaler tiU köparna om produktemas risker eUerfördelar. Informationen måste vara klar och entydig när det gäUer prcxluktemasmUjöegenskaper för att konsumentema skaU kunna rikta efterfrågan mot mermUjöanpassade altemativ. 4.2.3Miljörelaterade skatter - skatteväxling Regeringensbedömning: En utvärdering av den hittiUsvarande användningen av ekonomiskastyrmedel i mUjöpoUtiken visar att vissa mUjöskatter/avgifter är effektivastyrmedel. SamhäUsekonomiskt och mUjömässigt effektiva ekonomiska styrmedelbör därför användas i ökad utsträckning. Skattesystemetsstmktar kan utformas så att den bidrar tiU att uppfyUa väsentiiga mUjömål. Deintäkter som de mUjörefeterade skattema ger kan skapa utrymme för angefegnaskattesänkningar, som de kan bidra tiU samhäUsekonomisk effektivitetpä så sätt att de korrigerar brister i den samhäUsekonomiska prissättningen.Det finns mot denna bakgmnd anledning att utrecfe fömtsättningama förytterUgare mUjörelatering inom skattesystemet. Hänsyn mäste härvid självfeUettas tiU andra angefegna mål som exempelvis en bibehåUen konkurrenskraft och attskattetrycket inte höjs av eventaeUa förändringar. Det finns motdenna bakgmnd anledning att utrecfe fömtsättningama för en sådan skatteväxlingsom innebär ytterUgare mUjörelatering inom skattesystemet. Regeringen avser attinom kort återkomma i denna fråga. Skälen för regeringensbedömning: Den ekonomiska utvecklingen i samhäUet får inte hota UvsvUlkoren förmänniskor, växter och djur. budgetproposition feggs fest attmUjöskulden mte får öka. Med mUjöskuld menas kostaaden för att åtgärda redanuppkomna mUjöskador. På samma sätt som skuld på det ekonomiska områdetbehöver minskas, måste också mUjöskuld begränsas. Regeringen har tidigaresfegit fest att mUjöhänsyn niåste integreras i olika beslut och att deekologiska konsekvensema av olika förslag är lika vUcöga som de ekonomiskakonsekvensema. I regeringens proposition om biologisk mångfeld harfegts fest att mUjömålen skaU ges samma vUrt och Prop. betydelse som skUcfeekonomiska överväganden. Syftet är att bygga aU mänskUg verksamhet på enekologisk gmnd. CKhekologi måste därför göras tydUgare. Ett sätt är att använcfe Rättutformade är de ofta mycket effektiva, såväl ur mUjömässig som samhäUsekonomisk utgångspunkt, eftersom de Recfeni cfeg har infört fler mUjöavgifter och mUjöskatter än något annatland, tiU exempel skatt eUer avgift på utsfepp av koldioxid, kväveoxider cKhsvaveloxid samt mUjöklassning av fordon CKh diesel-bränsle. Vissa av dessaskatter och avgifter har varit effektiva för att påverka i positiv riktning förmUjÖn. Regeringenbereder följande försfeg tiU mUjöavgifter CKh mUjöskatter: *Breddning av mUjöavgifter påkväveoxider från stora anläggningar för eneigiprcxluktion. *MUjökfessning av bensin. *Utredning om avfeUsskatt. IRicxieklarationens princip 16 anges att enskUda länder skaU sträva efter attintemaUsera mUjökostaader genom användning av ekonomiska styrmedel. I sammaprincip uttalas också klart förorenarens skyldighet att betafe för de skadorsom uppstår tiU följd av dennes verksamhet. IAgencfe 21 slås vidare fest att det är nödvändigt att utforma ekonomiska ochpoUtiska reformer som främjar en effektiv planering och användning av resurserför en håUbar utveckling genom en sund ekonomisk och social poUtik, genom attinförUva de sociafe CKh mUjömässiga kostaadema vid prissättning av resurser.SärskUt betonas vikten av att feta mUjökostnadema påverka producentemas ochkonsumentemas beslut, att bryta tendensen att mUjön behandfes som en "frinyttighet", och därmed skjuta över mUjökostaadema pä andra delar avsamhäUet, pä andra länder eUer på kommande generationer majoritet av remissinstansema stöder ambitionen att intemaUseramUjökostaader genom användning av ekonomiska styrmedel. Flera instanser pekarpå vUcten av att regeringen utarbetar en strategi för användrung av ekonomiskastyrmedel i mUjöpoUtiken, samt att det är angeläget att offensivtdriver utveckUngen intemationeUt. ISverige inttcxlucerades ekonomiska styrmedel i mUjöpoUtiken i mitten av1970-talet. Användningen har därefter successivt ökat, och det storagenombrottet kom under slutet av 1980- och i samband medatt presenterade sma betänkanden (SOU 1989:21, 1989:84samt 1990:59). Riksdagengcxltog utan erinran en av regeringen i kompletteringspropositionenframfegd strategi för ökad användning av ekononuska styrmedel i mUjöpoUtiken(prop. 1991/92:150 bU. 1:12, bet. l991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). Resultetetfrån en översiktUg utvärdering av de ekonomiska styrmedel som hittiUs använts i mUjöpoUtiken i visar att mUjöskatter/av gifter med fördel kan användas för att minska mUjöpåverkan. utredningen harstyreffekten genereUt varit gcxl, och de administrativa Prop. 1993/94:111kostnaderna för insamling ckU konttoUav skattema har varit fega. Idebatten har tankar pä en systematisk växling av vissa skatter mot meramUjörefeterade framförts. AvsUcten är att skatteuttaget ökas på aktiviteter sombör dämpas, därför att de har negativa mUjöeffekter, CKh därmed kan minskas päverksamhet som bör uppmuntras, t.ex. företagande, arbete och sparande.Skatteväxling innebär därmed i sig vare sig en sänkmng eUer höjning avskattetrycket så länge mUjöskatten inte minskar utsläppen CKh därmed reducerarskattebasen. Enökning av mUjöskattema som finansierar nya utgifter på t.ex mUjöns område skuUedäremot innebära en höjning av det totafe skattetrycket och utgör därför intenågon skatteväxling. Gmndtankenmed skatteväxlingen är att uppnå två mål, nämUgen en dämpning av mUjöferligverksainhet CKh skattesänkningar pä andra områden som sammanteget kan ge en raddynamiska effekter, t.ex. öka sysselsättningen. Etet är dock inte självklartatt dessa båda mål går att uppfyUa . Enfömtsättning för skatteväxling är att utrymme skapas för skattesänkningar pät.ex. arbete genom ökad mUjöbeskattning. Det innebär en övergång frän enrelativt skattebas (arbete) tiU en ofta fettflyktig skattebas(mUjöferUg verksamhet). En mUjöskatt med stark styreffekt innebär attskattebasen minskar i takt med den mUjöskadUga verksamheten. Därmed minskarstatens intäkter. Detta kan då kompenseras med nya skattehöjningar men detfinns svårigheter i att bedöma styrkan av beteendeförändringar. För att undvikaatt skattebasen urhoUcas med ökande budgetanderskott som följd, krävs därföratt fömtsättningama noga undersöks innan förändringar genomförs. Ensäker finansiering kräver en mUjöskatt med en stabU skattebas. Detta kanerhäUas genom att sätta skattesatsen tiU en sådan nivå att den styrandeeffekten reduceras, vilket å andra sidan innebär att den positiva mUjöeffektenminskar. För att skattebasen skaU kunna behållas krävs att det är refetivtsvårt att minska utsfeppen av de skattepliktiga föroreningarna. Dettainträffar bl.a. när den process som orsakar föroreningarna är svår attersätta. Ett exempel på sådana utsläpp är i cfeg koldioxid. Slutsatsen är attdet är svårt att på samma gång uppnå en förbättrad mUjö CKh säkerstälfeden finansiering som krävs för att kunna sänka skatten pä arbete. Enskatteväxling kan dock innebära en samhäUsekonomisk förbättring även omutsfeppen mte minskar, om skatten motsvarar den samhäUsekonomiska kostaaden förutsläppen. Iett land med redan högt skattetryck, som , är det vidare av vikt attidentifiera möjUgheter att öka användningen av mUjöskatter utan attskattetrycket höjs totalt sett. Det finns många olika möjUgheter att uppnåsådana statsfinansieUt neutrafe lösningar, och ett flertal har redan umyttjatsi . Nedan följer en genomgång av alteraativa möjUgheter, som kananvändas för att uppnå kombinationen av styreffekt och skattefinansieUneutraUtet: Användningav differentierade skattesatser, dvs. i stäUet för att ha Prop. 1993/94:111 enhetUga skattenivåer bör i ökad utsträckning övervägas möjUgheten attdifferentiera skattesatsema utifrån mUjöpåverkan för det objekt som är föremålför beskattning. MUjöklassema för olika slag av drivmedel samt mUjökfessningenav nya btlar, lastbUar och bussar är exempel på skatteneutrafe lösningar somändå styr effektivt mot en fegre grad av mUjöpåverkan. Vid utformningen avsådana system är det viktigt att beakta utvecklingen inom EU. Isamband med den omfettande skatteomfeggningen 1990/91 infördes nya mUjöskatter som skatten på bl.a. sparande CKh arbetsinkomster sänktes. Härigenom kunde skatteuttaget i högre grad baseras pä aktiviteter som bör dämpas, som skattetrycket minskade pä arbets- och kapitalinkomster.