prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — Landetskust är rik på fisk, en resurs som hittiUs utnyttjats dåligt, men tiU-mätslovande utveckling inom ramen för hantverksfiske. Världsbankenoch IntemationeUa valutafonden (IMF) har bistått Guinea-Bissaumed ekonomiska omstruktureringar. Överlag har resultaten varit svaga ochbaiUcen har upprepade gånger skjutit upp utbetalningarna avstrukturan-passningslånen. Ekonomin karaktäriseras fortfarande av storaobalanser och situationen är oroande. Vägenmot marknadsekonomi är utstakad men processen är poUtiskt komplicerad ochförändringama går långsamt. Den ekonomiska liberaliseringen med bl.a. privatiseringi detaljhandeln har aktiverat Offentligt nettobistånd/person 1991, USD (1992/93)............ 15,9 Bistånd från , utbetalningar /93,mkr SIDA total ......................... 73,2 handelnoch ökat utbudet. Efterfrågan är dock svag. EndåUgt fungerande och överdimensionerad offentUg sektor utgör ett övergripandeproblem, varför omfattande förvaltningsreformer getts högsta prioritet. Världsbankensnu inledda "public expenditure review" väntas resultera i effektivarerutiner och bättte överbUck och kontrollmöjligheter. För att trygga intema intäkterhar regeringen måst skärpa indrivningen av lån, skatter, tullar och Ucenser. Respektenför mänskliga rättigheter har visserUgen förbätttats men fortfarande bristerdet i många avseenden. Säkerhetspolisens verksamhet och domstolarnasosjälvständiga ställning gentemot den verkställande makten kritiseras och förändringartill det bättte inom ramen för demokratiseringsprocessen är att vänta. Processenmot demokratiska flerparti-val stöds ekonomiskt av givarländerna genom UNDP:ssamordning. bildades en människorättsorganisation. Dess verksamhetstöds ekonomiskt av bl.a. SIDA.Konventionerna om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor samt om bamets rättigheter har ratificierats avGuinea-Bissau. V'*'- Balantekvinnorfiskar i floden vid byn . Fångsten lägger de i faten på huvudet. Foto:Anders Gunnartz, Bazaar. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter MUitämtgifternasandel av budgeten har minskat men uppgår fortfarande tUl . BeskyUningar från grannlandet om inblandning i konflikten medCasamance-re bellema tUlbaka visas. IstäUet söker regeringen inta en medlande positioni denna senegalesiska inhemska konflikt i gränsområdena mot . Biståndet - givar«soch administration EnUgtden senaste DAC-statistUcen är , , och ItaUen de störstabUaterala givama, i nämnd ordning. Bland de muUtilaterala: drikanska utveckluigsfonden(AfDF), Intemationella utvecklmgsfonden () och EG samt UNDP. De tvåförstiiämnda lämnar lån på koncessionella villkor. är ett extremt biståndsberoendeland. Nästan aU verksamhet i landet är kopplad tiU projekt och program medutländskt stöd. I takt med att aUt fler verksamheter successivtprivatiseras har kompetensen sänkts inom statliga nyckelområden. Den redansvaga förvaltningen har bUvU aUt svagare. Därför krävs bättte samordnmg ochprojektkoncenttation, av såväl själv, som av givarsamfundet. Resultatenav det omfattande intemationeUa bistånd som landet mottagit under de senasteknappt 20 åren är nedslående. Många felsatsningar har förekommU på gmnd avbristande kompetens och oförmåga att hantera och koordinera dessa storaresursflöden. Den utdragna demo-kratiseruigsprocessen har bidragU tUl att försena en nödvändigstrukturomvand-Ung. Bistånd genom SIDA, mkr Förnärvarande pågår en övergripande översyn av det svenska biståndet till Guinea-Bissau.Denna väntas vara klar . Huvuddelen av det svenskabiståndssamarbetet med sker genom SIDA. och på en god ekononusk poUtik utgör grunden för biståndet i landet. BiståndettiU regleras i ett tvåårigt samarbetsavtal för kalenderåren 1992och 1993. Som ett led i koncentta-tionssttävandena avvecklas stödet tillhantverksfisket, och hälsostödet begränsas /94. Måletmed stödet tUl inom SIDA:s landprogram är att med krav pålångsiktig håUbarhet öka landets resurstUlväxt. Det svenskautvecklingssamarbe-tethar som mål att främja ekonomisk tUlväxt genom attstärka landets kompetens och stödja institutionsbyggande inom oUka sektorersom landsbygdsutveckUng, industti och undervisning. Detövergripande målet för stödet inom lantbrukssektorn är att öka landsbygdbefolkningenslevnadsstandard. Programmet syftar till att öka det direkta jordbruksstödettiU småbrukarna i området genom att satsa speciellt på lokala produktionsfrämjandeinitiativ på bynivå. Exempelvis kan nämnas stöd tiU planerings- och administrativasystem, färdigstäUande av bmnnar i byar och anställandet av nationeUaspedaUster. Det svenska engagemanget inom landsbygdsutvekUng-en måste bettaktassom mycket långsiktigt. 23,6* * utgående resen/ation på landramen Detövergripande målet för stödet är att förbättra kvaliteten på undervisningen,öka skolsystemets effektivitet samt att på öka antalet elever iskolan. Undervisrungen i landet är mycket abstrakt och Ugger på en för högnivå, föga anpassad tiU vardagslivets behov av kunskaper och färdigheter.Innevarande avtal till undervisningssektorn är inriktat på Arbetepå risfälten i byn . I bakgrunden syns det vakthus som används när manbehöver vaka över fälten för att skrämma bort fåglar och ristjuvar. Foto:Gustaf , Bazaar. forskning,utveckUng av läromedel samt läro- och kursplaner, anskaffning av skol-ochrmdervisningsmateriel och läramtbUd-ning. SIDAhar svensk personal anställd på långtidskonttakt inom de oUka enheternapå samt en koordinator på undervisiungsministeiet. Detövergripande målet för importstödet är att främja ekonomisk tUlväxt samt attstödja strukturanpassningsprogrammet. En oberoende utvärdering som gjordes påSIDA 1993 visar att SIDA:s importstöd haft positiva makroekonomiska effekter,bl.a. beträffande handel, jordbruk och tullinkomster. Utbetalrungama under1992-93 års avtal har dock inte påbörjats på gmnd av brister i makroekonomiskaresultat, främst inflation och penningmängd. Bistånd genom enskilda organisationer SIDA-medel genom enskUda organisationer har lämnats tiU bl.a. för ett daghemsbygge för 100 bam och förVänskapsföreningen , som har skött inköp av böcker ochinredning tUl ett bibUotek. Dessutom har Rädda Bamen fått medel tUl ett projektvid ett mödra- och bama-vårdscenter och tUl att driva frågor om bamens rätt ilandet. Övrigt bistånd genom SIDA SIDAhar lämnat stöd i form av risav-skalningsmaskiner till kvinnoföreningar i någrabyar. Vidare har stöd länmats tUl kartläggning av konsthantverk i . Betalningsbalansstödför unport om totalt har fördelats dels för bränsleimport,dels för aUmän import, i huvudsak incitamentvaror för lantbruket. Guinea-Bissauhar inte varit aktuellt som mottagarland för BITS tekniska samarbete eUerutveckiingskrediter. Sarecbedriver ett aids-forskningsprogram i landet som omfattar studier av FIIV2-infektionens spridning i . Sarec har även stött det pedagogiskaforskningsinstitutet inom ramen för undervis-ningsprogammet. Dessutomfinns ett antal samarbetsprojekt om bl.a. sjukdomsspridande insekter. Swedecorpadministrerar det svenska industristödet tUl och förbereder förnärvarande ett eget stöd tUl sektom. Ett sådant stöd förutses bygga på enindustriutvecklingsfond och ett fristående av industrieUverksamhet. Sverigehar ett treårigt samarbetsavtal med som löper till slutet av 1994.Syftet med insatserna är att bredda basen för produktiva verksamheter. KapVerdes storlek, isolerade läge och avsaknad av råvaror utgör en mycket bräckligförsörjningsbas för landet. De strukturella förändringar som den nya regeringenutlovade efter valet har försenats bland annat på grund av recessionen iomvärlden. V,!ii \ i(-t'nic VI- \:-.i..:. r./ir Ii.,,;., « nr,i>,i <:-;,;a;.Stiij;göde.Hiria;:g)Jdgl:: Yta ........................................ 4 033km2 (1991) Befolkning................................ 0,4 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år.................. 2,(1980-1991) Förväntad medellivslängd vid födseln kvinnor .................................... 67,9är Dödlighet, bam under 0, BNI/invånare...................... (1990) Totaltbistånd, andel av BNI 28 Skuldtjänstkvot............................ (1991) Ekonomi, politik ocli samiiälle Efterdet spektakulära maktskUtet 1991 var förväntningarna stora på hur det nya partietMPD (Moviemento para a Democra-cia) skuUe manövrera i regeringsställning. Bl.a.skuUe man främja demokrati, frihet, rättvisa och utveckling. DeklareradestnUc-tureUa förändringar har dock tagit att genomföra än vad manfrån början hade räknat med. Den nya vägen mot ekonomiska framsteg harsammanfallit med recessionen i omvärlden, vilket kommit mycket olyckligt förden nya regimen och bl.a. omöjliggjort och försenat viktiga investeringar. Denpolitiska debatten har vitaUserats efter flerpartivalen 1991 och utöver MPD ochPAICV märks bland aktörema Espaco Democratico och UCID. Vad gäUerutti-kespoUtik kan noteras att har en plats isäkerhetsrådet, men att annars förbindelserna med och de övrigaportugisisktalande länderna, de västafrikanska grannländerna liksom medgivarländerna dominerar. KapVerdes storlek, isolerade läge och avsaknad av råvaror ger landet en mycketbräcklig försörjningsbas. Beroendet av remitteringar från utvandrade kapverdieroch intemationellt bistånd är därför starkt. Det torra ökenkUmatet begränsarmöjligheterna att bruka jorden och självförsörjningsgraden ärknappt . Omfattande import av livsmedel är därför nödvändig. God tillväxt trots magra förutsättningar UtveckUngenunder 80-talet har kännetecknats av ekonomisk tillväxt och omfattandeinfrastruktureUa förbätttingar vad gäller hälso- och sjukvård, skolundervisning,bostäder, vägar. Vattenförsörjning Uksom erosionsbekämpning har ocksåprioriterats. Inom den produktiva sektorn Offentligt nettobistånd/person, 1991, USD Totalt (1991) ................. 270,0 (1992/93)............ 29,0 Bistånd från , utbetalningar /93,mkr hardock utveckUngen gått trögt, varför beslut om omfattande UberaUseringar togs islutet av 80-talet för att stimulera investeringar. Denna poUtik haraccentuerats av den nya regeringen. Jämförtmed många har uppnått en god social utvecklingsnivå.Skolväsendet är förhållandevis väl utvecklat men uppvisar fortfarande storabrister. Läskunnigheten har höjts väsentUgt, men bristen på meUanut-bUdadepersoner är kännbar. Primärhälsovård och mödravård håUer relativt godkvalitet. Cirkatvå ttedjedelar av världens kapverdier bor utomlands huvudsakligen för att maninte kunnat sörja för sin utkomst i landet. Arbetslösheten och undersysselsättningenär trots den stora utflyttningen mycket bekymmersam och uppgår till meUan , vilket särskilt hårt drabbat kvinnorna. Viktigainslag i regeringsprogrammet är demokratisering, marknadsekonomi ochdecentraUsering. Man är i färd med att anpassa den offentliga sektom tUl marknadsekonomiskakrav och främja privata initiativ inom fiske, turism och tjänstesek- torn, vilket resulterat ivissa utländska investeringar. SärskUt turistsektom anses lovande för attgenerera ekono;misk tiUväxt. DeinstitutioneUa demokratiskéi strukturerna är nu på plats och regeringensarbete inriktas på att förankra dess prmciper hos befolkningen. Man talar ocksåom att ge de lokala strukturerna ökade maktbefogenheter. Landets förstakommunval höUs och nya val planei-as tUl 1995. Respekten förmänskUga rättigheter är relativt god. begränsningar i de poUtiska fri-och rättighetema har avskaffats. tillsattes en säfskUd kom-nussionför mänskliga rättigheter för att ge tyngd åt dessa frågor. harratifi-derat konventionerna om avskaffande av alla slags rasdiskriminering.Kdnnans ställning har successivt förbätti ats även om mycket återstår att göra.Li]<;a lön för lika arbete stipuleras i lag. Militärutgifter, hotbild och väpnade konflikter KapVerdes mUitämtgifter är försumbara och försvaret mycket blygsamt. Under sinsjälvständighet har landet aldrig varit indraget i några extema konflikter.Förbindelserna med ländema i Västairika är goda, och samarbetet meUan KapVerde och tUltar i omfattning. Biståndet - givare och administration Detintemationella biståndet är mycket viktigt för Kap Verdes utveckUng. År 1991mottog landet ca 120 mUjoner US doUar, varav ca 2/3 bUateralt. import, jordbruk/fiske ochutbUdning dominerar liksom till kommunala angelägenheter. har förnärvarande biståndssamarbete med ett femtiotal länder och med ca 90 olikabiståndsorganisationer. Deviktigaste givarländerna var , , , , ,och HoUand. De viktigaste FN-organen är verksamma i landet. Ett stortantal enskUda orgaiusationer är också aktiva. Kap Verdes förmåga attkoordinera och tiUgodogöra sig biståndet är jämförelsevis god. Förnärvarande regleras samarbetet med i ett freårigt samarbetsavtal förkalenderåren 1992,1993 och 1994. fruikt-ningen på samarbetet ger ettmycket flexibelt stöd där landet självt har ett avgörande inflytande överbiståndet och dess administration. Målet för SIDA:s bistånd tUl äratt stödja den ekonomiska tillväxten genom att bredda basen för produktivaverksamheter och därigenom öka möjUghetema tiU självförsörjning samtatt trygga befolkningens överlevnad i tider av exttem torka. Landprogrammetför omfattar två områden; importstöd och en kompletterande personal-och konsultfond. Importstödetutgör av landramen. Huvudmålet för importstödet är att stödja en breddningav den produktiva resursbasen och trygga befolkningens överlevnad. Från ochmed 1991 är importstödet helt obundet, men svenska företag skaU naturligtviserbjudas samma möjUghet som andra att delta i anbudsgivningen. I och med attimportstödet avbundits har upphandlingen helt övergått tUl att skötas av Kap Under sommaren 1993genomförs en utvärdering av importstödet och personal- och konsultfonden.Resultatet av denna väntas . Huvudmåletför fonden är att stödja rekrytering av utländsk expertis och projekteringsarbete.HitintUls har den bl.a. utnyttjats för insatser inom hälso- och sjukvård,mUjöområdet, mindre industtietablering-ar, modernisering av stadsplanering, tekniskrådgivning i samband med bl.a. skatte- och budgetteformema, utbUdning ochfrämjande av privat företagsamhet. grammetförekommit under /93. Ettvisst samarbete fortgår med Sarec-stöd, bl.a. inom mödra- och barnhälsovårdsområdet. SamriskföretagetMetalcave, som tiUverkar köksredskap och stålrörsmöbler, är under avvecklandepå grund av att företagets framtidsutsikter inte bedöms vara tUMck-Ugt goda. Bistånd genom enskilda organisationer RäddaBarnen har haft ett framgångsrikt program för mödra- och barnavård.Detta program överlämnades tUl den lokala motparten . Fortsättningsviskommer Rädda Barnens verksamhet att iiuiktas på regionala program för barr\srätt. Afrikagruppema driver också ett omfattande volontärprogram. Deviktigaste projekten utgörs av ett sliun-saneringsprojekt. Övrigt bistånd genom SIDA Bidraglämnas tiU kvinnoorganisationen för alfabetisering av kvinnor. ViasärskUda miljöinsatser finansieras vidare utbUdning för återanvändning avavloppsvatten. Stöd lämnas också tiU ett regionaltförvaltningsutbUdningsprogram med syfte att på reformera detålderdom-Uga förvaltningssystemet. Någralåneansökningar från har inte varit aktuella. Inte heUer har vare sigtekiuskt samarbete eUer deltagande av kapverdier i det intemationeUa kurspro- Biståndgenom SIDA, nnkr Disponibelt 1992/93 1993/94 Utbetalt Planerat 1992/93 1993/94 Personal-och konsultfond 9,8 10,0 Biståndettill har huvudsakligen karaktären av projektinsatser. Målet är attförbättra levnadsvillkoren för fattiga människor på landsbygden och att bidratill en hållbar markvård. Efter införande av flerpartisystem hölls allmännaval . Yta.......................................... 580 000km (1991) Befolkning................................... 25,0milj. Befolkningstillväxt/är..................... 3,(1991) Förväntad medellivslängd vid födseln Dödlighet, barn ............... (1991) BNI/invånare............................ (1991) Totaltbistånd, andel av BNI........... Skuldtjänstkvot.............................. (1992) Ekonomi, politik och samiiälle Kenyavar en enpartistat med () somenda tiUåtna parti. ändrades konstitutionen efter starkapåtryckningar och andra partier blev tiUåtna. Rera nya partier registteradesbland vUka märks , Ford-AsUi och . De aUmänna valen islutet av 1992 föregicks av en hätsk men på det hela taget fredUg kampanj.Genom oppositionens spUttting i tte ungefär jämnstarka partier lyckades KANUmed kon-ttoUen över statsapparaten och stora finansieUa resurser tUl sittförfogande behåUa regeringsmakten, ttots att partiet endast fick en ttedjedelav röstema. Det poUtiska landskapet är dock helt förändrat med en aktivopposition i parlamentet och en aUt öppnare press, som med kritiska ögongranskar regeringens förehavanden. Trots återfaU från regeringens sida i engången tids poUtik - främst ifråga om ingripanden mot misshagUga publikationeroch ttakas-serier av oppositionen - förefaUer ha tagit ett avgörande stegframåt i demokratisk riktning. Denekonomiska utvecklingen har varit negativ. Deninter-nationeUa konjunkturen tiUsanunans med vanstyre och en utbredd korruptionpå oUka ruvåer samt det poUtiskt osäkra läget uunder perioden fram till deallmänna valen har medfört en kraftig nedgång i ekonomin. De ttaditioneUabiståndsgivamas irmehåUna stöd i avvaktan på poUtiska och ekonomiska reformeroch de mindre goda relationema med och har ytterligareförsämrat situationen. KANU-regeringen har länge givit halvhjärtat stöd åtekonomiska reformer som man blimdar för korruptionen och andraniissförhåUanden som genomsyrar den offentUga sektom. Under hösten 1993vidtogs dock flera viktiga åtgärder för Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,micr SIDA total ........................ 152,8 attstabilisera och UberaUsera ekonomin. Åtgärdema har väckt en försiktig optmismom att en nedåtgående ttend kan ha brutits. Regeringens vUja och förmåga att rensa upp inomstatsförvaltningen och genomföra nödvändiga ekonomiska reformer blir avgörandeför bl.a. givarsamfundets inställning tUl och därmed förlandets möjUgheter att undvika att dras in i en ännu djupare ekonomisk kris. Krisen i ekonomin har fått svåra socialakonsekvenser i form av ökad misär, växande slumområden och ett växande antalgatubarn i och övriga större orter. Lägetifråga om märiskliga rättigheter och demokrati har förbätttats under senare år.PoUtiska fångar har släppts och en rad re-pressiva lagar håUer på attrevideras. PoUtiska partier är tiUåtna och pressen är öppnare än någonsin.Samtidigt är oppositionen aUtjämt föremål för ttakasserier bland annat i formav godtyckUga mötesförbud och arresteringar. Vidare har ingripanden mot enrad för regeringen misshagUga publikationer skett. Våldsamma konflikter övertUlgång tiU jord har ägt rumdär etruska motsättningar bUvit va\-derblåsta. Måletmed biståndet tUl är att förbättra levnadsvillkoren för fattiga människorpå landsbygden och att bidra tUl en håUbar markvård. Insatser länuias även förfrämjande av de mänskUga rättighetema. Biståndet bedrivs genom SIDA. Övrigabiståndsmyndigheter har inget aktivt engagemang i larniet. /93 utbetalades drygt 98 nuljoner kronor inom den av liksdagenfaststäUda landramen. Därutöver utbetalades drygt 22 nuljoner kronor färinsatser Bistånd genom SIDA, mkr 1992/9;i 14,2: Biståndet har huvudsakUgen karaktären av projektinsatser.BristfäUig kenyarisk finarisiering av överenskomna insatser bidrog tUl attäven svenska medel höUs inne. Utgående reservation för /93uppgick tiU knappt 55 mUjoner kronor. Vid överläggrungar om det fortsattautvecklingssamarbetet framhölls från svensk sida att fortsatta svenskainsatser är beroende av vilka resultat som uppnåtts och att fuUföljersina finansieUa åtaganden. Sverigehar under närmare lämnat bistånd tUl ett nationeUtmarkvårds-program, tiU forskning om markvård och tUl en paraplyorganisation förnärmare 200 lokala mUjögrupper. Progranunet har vunnit nationeUt genomslag ochlett tiU att jordförstöring kunnat förhindras i områden med boskapsskötsel ochjordbruk. Programmet har väl fyUt sitt syfte och visar att långsiktigabiståndsinsatser ger goda resultat. /92 ledde programmet bland annattiU markvårdsåtgärder vid närmare 100 000 gårdar. Detsvenska stödet tUl hälsovården är inriktat på att utvecklaprimärhälsovården på landsbygden. Tonvikten Ugger vid att förebygga och atthöja kvaUten på existerande verksamhet. Biståndet har innefattat finansieringav ett nationeUt program för famUjeplanering, för vidareutbUdning avhälso-personal och för mobilisering av bybefolkningar i två provinser förbättte hygien, sanitet och vattentiUgång. SIDA:s erfarenheter är huvudsakUgenpositiva. Programmen har genomförts i planerad takt. Framöver förutseshälsoprogrammet i ökad grad inriktas på att främja sexueU och reproduktiv hälsahos kvirmor och imgdomar. ;PC%%äk=,". *'*'. i Kwale, ett av de program förvattenförsörjning på landsbygden som stöder. Foto: ,Bazaar. .Andra biståndsområden har varit att bistå vid program för vattenförsörjning pålandsbygden, imderhåU av landsbygdsvägar, insatser tiU stöd fördemokratiprocessen bl.a. i samband med valen . Bistånd genom enskilda organisationer Flerasvenska enskUda organisationer är verksamma i med utvecklingsinsatser.Dit hör Utan Gräriser/Swedish Cooperative Center, Pingstmissionensu-landshjälp. Genom SIDA lämnades cirka 32,1 mUjoner kronor tiU dessa och andraorganisationers verksamhet i . Det sammanlagda biståndet tUl uppgick /93 tiU 142,6 mUjoner kronor. Iapril 1993, efter de första allmänna valen , tog en folkvald regeringöver från det regerande militärrådet. Det gällande samarbetsavtalet med förlängts fram till Biståndet är koncentrerat till förvaltningsutveckling,markvård och sysselsättningsskapande åtgärder. Syftet är att stödja landetekonomiskt och göra det mindre sårbart för påtryckningar utifrån. Yta........................................... 30000 krr? Befolkning................................ ca1,7 milj. (1991) Befolkningstillväxt/år .................... 1,(1980-91) Förväntad medellivslängd vid födseln Dödlighet, barn under 5 är............. 12, BNI/invånare............................. Totaltbistånd, andel av BNI......... 18, Skuldtjänstkvot................................. (1992) Ekonomi, politik och samiiälle Lesothoär helt omslutet av . Landet är därför i hög utsträckning beroende avSydafrika. Inkomster från tullunionen med utgör den störstainkomst-käUan. Praktiskt taget aU import kommer från . Översändande av löner från migrant-arbetama iSydafrika är en annan viktig inkomstkäUa, motsvarande två tredjedelar avimportutgiftema. AUt fler migrantarbetare får inte fömyade konfraktutan måste återvända tUl ett där arbetslöshet och imdersyssel-sättrungutgör stora problem. Jordbruket, som skuUe kxmna utgöra ett altemativ,är mycket underutvecklat och dess andel av BNP är sjunkande. Jordero-sionen ärett tiUtagande problem. Strukturanpassningsprogrammet har haft positivaföljdverkningar. Den ekonomiska situationen har förbätttats, en Ubera-Useringav ekonomin ägt rum och budgetunderskottet reducerats. Men fortsatt hög inflation och arbetslöshet äraUvarliga problem, som medför att de ekonomiska framtidsutsiktema förefallerdystta. Militärutgifter, hotbild I och väpnade konflikter MiUtärutgiftemai uppges ha minskat något . TiU-förlitUg statistiksaknas dock. Övergången tiU demokrati från mUitärt styre bidrar också tUlminskade miUtärutgUter. Lesothohar inte heUer mUitärt kunnat agera helt självständigt från . Förhoppningarfinns om ytterUgare minskningar när väl läget i stabiliserats. Offentligt nettobistånd/person 1991, USD Bistånd från , utbetalningar /93,mkr Efterde första allmänna valen kunde en folkvald regering taöver från det regerande miUtärrådet. Valets segrare blev Basutoland CongressParty (BCP) som vann aUa 65 parlaments-platserna, ttots att det näst störstapartiet Party (BNP) fick närmare en fjärdedel av röstema. Trots demokratiseringsprocessen kvarstår vissabrister när det gäUer mänskUga rättigheter. Bland annat riktas anklagelser mottortyr i fängelser, och säkerhetssituationen har varit oroUg. Bistånd - givare och administration Inklämtinne i har det liUa lockat flera biståndsgivare och betydandebistånd räknat per individ.