prop · GH03100 · 1993-12-31 00:00:00 — framhåller att det även krävs alltmer tid till att informera beslutsfattare om behov av stöd och resurser.Konsulenternas arbete inriktas allt mer mot att ge specialpedagogiskhandledning till personalen och råd och stöd till föräldrarna, vilket enligtSIH, ger möjlighet att öka effekterna av insatserna till enskilda individer.SIH beräknar att effektivitetsvinsterna i den specialpedagogiskakonsulentorganisationen varit betydande ochkan förväntas öka ytterligare, bl.a. på grund av ett utökat utnyttjande avmodern teknik såsom t.ex. datorer, telefax och mobiltelefoner. När det gällerläromedelsproduktionen är bl.a. den tekniska utvecklingen av betydelse för attge ökade möjligheter till kompensation för olika funktionsnedsättningar.Datoranvändningen ökar och interaktio-nen mellan text, talsyntes/digitalt tal,ljud och bild kommer alt utnyttjas allt mer. Ett viktigt område är såvälsärskilda och anpassade datorprogram som tryckta läromedel överförda tilldiskett. Video och multimedia är ett annat teknikområde av allt störrebetydelse för elever med funktionsnedsättningar enligt SIH:s uppfattning. presenterar, vad avser konsulentorganisationen, enöversikt över alla konsulenters samlade tidsredovisning /93, vilkenvisar att av konsulenternas insatser riktats till elever medfunktionshinder. Övrig tid utgör olika former av administration samtutvecklings- och projektarbete. redovisar även hur personalresursernafördelas mel- När det gäller konsulentstödet för elever med hörselskada ellerdövhet konstaterar dock att institutet först under de kommande tre årenkommer att utvärdera om nuvarande ordning med köp av tjänster från landstingenerbjuder ett adekvat pedagogiskt stöd till hörselskadade elever samt omorganisationsmodellerna på ett kostnadseffektivt sätt svarar mot de medelstaten tillskjuter. Av SIH:s redovisning av personalkostnaderna förläromedelsproduktion framgår att nästan hälften av kostnaderna avsätts förutvecklingsarbete och mindre än en femtedel till produktion. Enligt är resurserna effektivt nyttjade och väl avvägda mot de olika verksamhetsgrenarnasbehov. Prop.1993/94:100 Bil. föreslår att medel för 3,5 konsulenttjänster (1,4miljoner kronor) förs över från anslaget A 8. Särskilda insatser på skolområdettill detta anslag, 2.SIH föreslåratt för lokala konsulentinsatser för elever medflerhandikapp i särskolan tillförs detta anslag. anser att förslaget kanfinansieras genom motsvarande minskning av skatteutjämningsbidraget tilllandstingen. 3.SIH begärutökade medel för lokalkostnader med . 4.SIH föreslåratt anvisas som engångsanvisning för en analys avsamverkansprojekt och erfarenhetsutbyte inom det specialpedagogiska områdetoch den europeiska gemenskapen. 5.SIH föreslåratt anvisas för upprustning och utveckling avläromedelsenheterna samt förnyelse av läromedelsframställningen. Medlenföreslås fördelade på tre budgetår med per budgetår1994/95-1996/97. De övergripande målen för verksamheten bör ligga fast. Ramanslag 1994/95 SIHhar för /93 inte behövt lämna någon årsredovisning.Riksrevisionsverket () har i sin granskning av årsbokslutet för budgetåret1992/93 funnit att årsbokslutet för är rättvisande. Den resultatanalys presenterar i sin fördjupadeanslagsframställning ger inte tillräckligt underlag för en bedömning aveffektiviteten inom verksamhetens olika grenar. visar emellertid en strävanatt utarbeta relevanta mått för att kunna mäta verksamhetens effektivitet ocheffekt. SIH:s tidsredovisning för konsulentorganisationenvisar att konsulentresurserna totalt sett används på ett målinriktat sätt.Regeringen anser dock att sådana insatser som kommer elever med funktionshindertill del bör öka. redovisar hur personalresurserna fördelar sig mellanolika handikappgrupper. Det framgår dock inte vilken effekt konsulentinsatsernahaft för de olika elevgrupperna eller i vilken utsträckning en mer flexibelanvändning av konsulentresurser prövats. Regeringen avser att verka för attframtida resultatanalyser bl.a. utvecklar dessa aspekter. När det gäller läromedelsframställningen påvisarSIH att instrument för ekonomisk uppföljning av produktiviteten ocheffektiviteten är under utvecklande. Regeringen anser att detta är ett viktigtutvecklingsområde för att möjliggöra en bedömning av resultatet avläromedelsproduktionen. Genomde åtgärder för förbättrad resultatuppföljning som planerar börverksamheten kunna bedrivas alltmer effektivt. RRV har i en förvaltningsrevisionen rapport (F1993:17) bl.a. påvisat, vad gäller den specialpedagogiskakonsulentorganisationen, att fördelningen av antalet tjänster på olika län ochhandikappgrupper bör ses över . Regeringen delar RRV:sbedömning och vill i sammanhanget betona vikten av att konsulentorganisationenoch organisationen i dess helhet ses i ett helhetsperspektiv där resurserna användsflexibelt mellan de olika handikappgrupperna. Vidare anser RRV att börutreda förutsättningarna för en flyttning av ekonomienheten i tillHärnösand. När det gäller lokahseringsfrågan anser regeringen attekonomienheten bör flyttas till . Som RRV påpekar torde detta förövrigt stå i överensstämmelse med beslut om SIH:s lokalisering. Med anledning av SIH:s beskrivning avkonsulenternas målgrupper och arbetssätt vill regeringen betona att SlH:stjänster i första hand skall utgöra ett komplement till och inte ersättning förkommunernas stöd till elever i det offentliga skolväsendet. fick i de särskilda direktiven för denfördjupade anslagsframställningen ett antal uppdrag. Bland annat skulle SIHmed hjälp av underlag från Statskontoret redovisa en jämförelse mellanmyndigheter och organisationer som har uppgifter som rör elever medfunktionshinder i Regeringen avser att vidta åtgärder Prop. 1993/94:100för att få en sådan redovisning till stånd. Regeringen anser att det bör Bil, 9 vara möjligt att i vissa frågor utveckla samarbetet med andra instanseroch organisationer som arbetar med handikappfrågor. De övergripande målen för SIH:s verksamhet bör ligga fast,bör härutöver utveckla separata utvärderingsbara verksamhetsmål för verksamhetsgrenarnaför att underlätta en bedömning av verksamhetens resultat. Regeringen betonaratt myndighetens arbete med att utveckla produktivitets- och effektivitetsmåttför verksamhetsgrenarna bör prioriteras och avrapporteras till regeringen.Regeringen är därför inte beredd att förorda en treårig planeringsram för . föreslår i sinanslagsframställning att totalt tillförs denspecialpedagogiska konsulentorganisationen. Regeringen vill med anledning avSIH:s redovisade effekter av kommunaliseringen av särskolan betona att ansvaretför elever med flerhandikapp i det offentliga skolväsendet primärt ligger påskolhuvudmannen. Regeringen betonar att , i enlighet med vad somföreskrivits i förordningen (1991:1081) med instruktion för Statens institutför handikappfrågor i skolan, skall utgöra ett komplement till och inteersättning för det stöd skolhuvudmannen skall erbjuda. Regeringen anser dockatt SIH:s uppgift att ge hjälp och stöd till kommunerna för att underlättaskolgången för elever med funktionshinder är viktig och förordar därför att denspecialpedagogiska konsulentorganisationen ges en allmän förstärkning med 6,6miljoner kronor. I sammanhanget vill regeringen framhålla att det är att fördela konsulentresurser inom ett givet ansvarsområde utifrånbehoven. Regeringen förutsätter att gör nödvändiga prioriteringar ochregelbundet omprövar dem. Regeringen föreslår att 500 000kronor avsätts för fortbildningsinsatser, bl.a. i anslutning till användandetav ny teknik i läromedelsproduktionen. Övriga medel som föreslagit förupprustning och utveckling av läromedelsenheterna samt förnyelse avläromedelsframställningen utgör investeringar som skall lånefinansieras.Regeringen avser att beakta detta i den låneram som kommer att fastställas förSIH. har föreslagit att specialskolornatilldelas ytterligare medel för inrättande av ekonomiadministrativa tjänster.Regeringen anser att i stället bör tilldelas vissa medel under detta anslagför att stödja specialskolorna i administrativa frågor enligt vad somredovisas under anslaget All. Vi har beräknat 700 000 kronorför detta ändamål. Regeringen vill därvid betona att förstärkningen avserSIH.s service till specialskolorna. Det förutsätter en stor lyhördhet frånSIH:s sida till specialskolornas önskemål och behov. I övrigt räknar regeringen endastmed förändringar av automatisk natur under anslaget. Förslagtill Prop, 1993/94:100 4, till förhandikappfrågor i skolan för /95 anvisar ett ramanslag på . Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp 1992/93 Utgift 13 712 9841 Reservation 7 620 369' 1993/94 Anslag 13 774 000 1994/95 Förslag 17712 000 ' Anslaget Utveckling och produktion av läromedel. Ur anslaget betalas dels bidragenligt förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissaläromedel, dels kostnader för utveckling och produktion av samt information omläromedel för elever med funktionshinder. Från anslaget finansieras ävenkostnader för arvoden till externa läromedelsproducenter och annan expertissamt köpta tjänster för denna verksamhet. Vidare bekostas av anslaget olikautvecklingsinsatser enligt bedömning av iskolan (). föreslår i sin fördjupade anslagsframställningföljande: föreslår att ett nyttförslagsanslag, med medgivande för institu tet att få överskrida anslaget, skapas för att elever med synskador skall få tillgång till läromedel på punktskrift eller som talbok i erforderlig omfattning. Till det nya anslaget föreslår att förs över från anslaget A 8. Särskilda insatser på skolområdet. före slår även att överförs från detta anslag till det nya anslaget. 2.För att lösabehovet av talböcker för dyslektiker i och gymnasieskolan föreslårSIH att staten svarar för framställningen av kassettböcker som sedan säljstill kommuner/skolor. beräknar framställningskostnaden till 3 miljonerkronor. 3.SIH hemställeratt det fortsättningsvis skall ankomma på institutet att besluta om hur mångatjänster som får inrättas inom anslaget. I likhet med finner regeringen det angeläget attsynskadade elevers tillgång till läromedel förbättras. Regeringen anser dockinte att ett nytt förslagsanslag skall inrättas för denna verksamhet.Regeringen föreslår i stället att tilldelas ytterligare 3,5 miljoner kronorsom en förstärk- ning avutveckling och produktion av läromedel för elever med funk- Prop.1993/94:100 tionshinder, framför allt för synskadade. Regeringen behandlar frågan omkassettböcker för dyslektiker under anslaget A 4. Stöd för utveckling avskolväsendet. Regeringen vill dock understryka att bör tillhandahållatillgängliga talböcker och andra läromedel som bedöms som lämpliga läromedelför dyslektiker. Syftet med anslaget är atttillhandahålla medel för utveckling och produktion av läromedel. Anslaget ärinte avsett för inrättandet av tjänster. Regeringen avstyrker därför förslagetatt får inrätta tjänster med medel från anslaget. Regeringen har med anledning av utbildningsutskottetsbetänkande (bet. 1992/93:UbU9), uppdragit åt att redovisa underlag som gördet möjligt att belysa både de praktiska följderna och kostnadskonsekven-semaför kommuner m.fl. av att staten genom bekostar utvecklingen av läromedelmedan kommuner och landsting svarar för huvuddelen av de kostnader som kanhänföras till mångfaldigande, lagerhållning, distribution och försäljning. har i skrivelse den 8 oktober1993 inkommit med en promemoria där ett förslag till full kostnadstäckning förutlåningsavgifter presenteras. Detta skulle, enligt SIH:s beräkningar och medutgångspunkt i 1992/läromedelsbeställningar, generera intäkter på ca för punktskriftsböcker och ca för talböcker. Om punktskriftsböckernaoch talböckerna skulle försäljas skulle intäkterna öka till 1 500 000 krrespektive . redovisar hur de genomsnittligakostnaderna för kommunerna skulle se ut för olika elever läsåren 1992/93 och1993/94, vilket visar aft kostnaderna skulle öka kraftigt för kommunerna. Regeringen anser att staten ävenfortsättningsvis bör stå för hela utvecklingskostnaden, men att stat ochkommun bör dela på framställningskostnaderna. Detta kan ske antingen genomutlåning mot avgift eller försäljning. Utifrån uppgifter från skulle dettainnebära en total genomsnittskostnad för kommunerna respektive intäkter för SIHpå ca för punktskriftsböcker och ca förtalböcker. Utslaget per elev vid olika stadier och skolformer kommergenomsnittskostnaderna på det viset att ligga i nivå med läromedelskostnadernaför icke funktionshindrade elever i den ordinarie undervisningen. Regeringenavser att meddela föreskrifter om detta. anser i den fördjupadeanslagsframställningen det vara angeläget att myndigheten får tillstånd avregeringen, enligt 18 § andra stycket (fr.o.m. 17 § andrastycket) lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk,att utan upphovsmannens medgivande få producera talböcker för utlåning.Upphovsrätfsla-gen medger inte att sådan rätt ges för annat ändamål än utlåningoch över huvud taget inte beträffande verk av vilka ljudupptagning har kommitut i handeln. För del utgör utlåning endast en del av verksamheten. SIHär tvunget att för läromedel som avses säljas Prop. 1993/94:100 eller hyras utkomma överens med eventuella upphovsmän. Ett och Bil. 9 samma verk kan alltsågenom komma att användas såväl för utlåning som för försäljning ochuthyrning. Enligt regeringens mening är det vid sådant förhållande lämpligareatt de upphovsrättsliga frågorna rörande verk som avser att framställaexemplar av liksom hitintills löses i ett sammanhang genom avtal mellanmyndigheten och upphovsmännen eller deras företrädare. Regeringen anser detväsentligt att beaktar vikten av att träffa avtal som möjliggör attifrågavarande läromedel kan användas av behövande även utanför de primäramålgrupperna. 5. till Skolutveckling och produktion av läromedelför elever med handikapp för /95 anvisar ett reservationsanslagpå . Stöd för utveckling av skolväsendet 1992/93 Utgift 42 777 830 Reservation 11608 793 1993/94 Anslag 71 477 000 1994/95 Förslag 76 728 000 Ur anslaget bekostas utvecklingsinsatser enligtbedömning av . Från anslaget utgår också vissa specialdestinerademedel för utvecklingsinsatser för finskspråkiga elever, bidrag till kostnaderför teknikkurser för flickor samt för insatser för skolansinternationalisering. Utöver detta lämnas bidrag till vissa organisationersamt till utvecklingsarbete om datoranvändning. Skolverketredovisar i sin fördjupade anslagsframställning att medel under budgetåret1992/93 i huvudsak har avsatts för utvecklingsinsatser på tre områden;kursplanearbete för de frivilliga skolformerna, ekonomiskt stöd till landetskommuner i deras utvecklingsarbete med anledning av det förändrade ansvaretför skolan samt åtgärder mot mobbning. har lämnat stöd för ettantal miljöprojekt, utveckling inom datorområdet, en metodikbok i undervisningi främmande språk samt stimulans- och informationsmaterial. Verket har ocksåavsatt medel för utvecklingsinsatser för att stödja elever med läs- ochskrivsvårigheter samt för insatser mot drogmissbruk. Särskildautvecklingsinsatser för finskspråkiga elever har i likhet med tidigare årriktats till lägersko- lor och till ett pedagogiskt utvecklingsarbete, i vilketför närvarande 17 Prop. 1993/94:100 kommuner är aktiva. Inom ramen för insatser för skolansinternationalisering har givit stöd till ett antal skolor ochkommuner för särskilda program. Vidare har ett praktiskt nordiskt samarbete iinternationella frågor inletts liksom ett projekt - i samverkan -mellan och Utbildningsradion. redovisar i sin resultatanalys att inriktningenvid fördelningen av medlen för strategiska utvecklingsinsatser har varit att fullföljatidigare beslutade åtaganden, exempelvis internationella nätverksprojekt, attge stöd för lokala utvecklingsinsatser vid införandet av ett nytt ansvars- ochstyrsystem samt att ge stöd för utvecklingen av den reformeradegymnasieskolan. Den generella inriktningen har varit att stödja sådantutvecklingsarbete som kan ge spridningseffekter i skolorna. redovisar från en studieav statliga utvecklingssatsningar /86 - 1990/91 attresultaten inte är entydiga och att det är svårt att se tydliga effekter på dennationella skolutvecklingen. Medlen har, konstaterar man, haft sin främstabetydelse som markeringar av olika frågors vikt. De har också haft enstimulerande effekt på skolornas arbete och olika grupper av lärare hartillfälligt fått utrymme för eget utvecklingsarbete. Grundtanken att skapanätverk och utökade kontakter mellan skolor har varit svår att uppnå. gör bedömningen attutvecklingsmedel i första hand skall beviljas projekt inom områden som är av ettrelativt stabilt nationellt intresse. Mer traditionella satsningar ellerkampanjer skall så långt som möjligt undvikas eller begränsastill påtagligt akuta frågor. 1.Skolverkethemställer om en anslagsram för treårsperioden /95-1996/97 om totalt , varav för /95 . 2.Skolverketföreslår att medlen för försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning igrundskolan i förs över från anslaget A 9. Bidrag till viss verksamhetinom det kommunala skolväsendet, till detta anslag, anslagsposten 2. årsredovisning anger att verket strävar efteratt koncentrera tillgängliga resurser till strategiska utvecklingsområden ochtill projekt som ligger inom områden med ett relativt stabilt nationelltintresse. geringenbedömer denna inriktning som relevant. De exempel på områ- Prop, 1993/94:100den inom vilka projektmedel har beviljats - miljö, mobbning, kommu- Bil, 9nernas arbete med skol- och arbetsplaner och utvecklingen mot en kursutformadgymnasieskola - finner regeringen väl valda och i linje med våra intentioner.ANT, internationalisering i ett Europaperspektiv och resurscentra för dyslexi,är allt angelägna områden för utvecklingsinsatser. Någon utvärdering som kanutgöra grunden för en bedömning av resultatet av gjorda satsningar presenterasdock inte i resultat- eller årsredovisningen. Inom minoritets- ochinvandrarområdet har arbetet främst koncentrerats på nya flyktinggruppersbehov av läromedel, vilket enligt vår bedömning är en riktig inriktning medtanke på den aktuella flyktingsituationen. Inte heller på detta områdepresenteras något material kring de gjorda satsningarnas resultat,varför regeringen inte kan göra någon bedömning av dessa eller av insatsernaseffektivitet. startade sin verksamhet . Verketpresenterar en genomarbetad strategi för verkets utvecklingsinsatser och enlångsiktig plan för den fortsatta inriktningen. Denna plan ligger enligt regeringensbedömning väl i linje med de givna direktiven och bör fullföljas. Däremotsaknas ännu en redovisning av eventuella kvalitativa effekter av gjordasatsningar. I det fortsatta arbetet bör komplettera sinaredovisningar av hur medlen under anslaget har fördelats dels med redovisningarav den uppföljnings- och utvärderingsverksamhet som kan ge information omuppnådda effekter, dels i görligaste mån med konkreta resultatredovisningar. har i samband medbeslutet om nya läroplaner m.m. också beslutat att undervisningen i svenskasom andraspråk inte längre skall följa en särskild nationell kursplan.Regeringen kommer att samråda med om möjligheterna för verket attprioritera arbetet med att ta fram ett kommentarmaterial för den undervisning isvenska som andraspråk som elever har rätt till enligt grundskoleförordningen. Regeringen delar Skolverketsuppfattning att medlen för försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning igrundskolan i bör föras över från anslaget A 9. Bidrag till vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet till detta anslag. Vi har beräknat617 för ändamålet. har ibetänkandet 1988/89:UbU3 begärt att regeringen överväger kostnadsfördelningenmellan stat och kommun för produktion av talböcker för elever med grava läs-och skrivsvårigheter. i skolan () harföreslagit att anpassade läromedel för elever med dyslexi skulle producerasvid i och hemställer under anslaget A 3. Skolutvecklingoch produktion av läromedel för elever med handikapp om förframställning av ljudinspelning av studielitteratur för dyslektiker m.m.Regeringen ser det som angeläget att elever med läs- och skrivsvårigheterfår tillgång till läromedel inlästa på band. En hjälp för Prop, 1993/94:100många elevers läsinlärning skulle vara att som ett komplement till den Bil, 9vanliga läroboken få lyssna till en uppläsning av lärobokens text, dvs, kunnalyssna på en kassett och följa med i läroboken . Tillgång tillkassettbok skulle emellertid vara värdefullt inte bara för elever med läs- ochskrivsvårigheter utan även för andra grupper som ännu inte nått så högläsförmåga, t.ex. synskadade och vissa invandrare. Målgruppen kan alltså varaganska stor och behovet av kassettböcker borde - i likhet med övriga läromedel- kunna tillgodoses på en öppen läromedelsmarknad. En försöksverksamhet börstartas för att underlätta utgivningen av läromedel i såväl tryckt som intaladform . Det är naturligt att som redan bedriverutvecklingsarbete kring läs-och skrivsvårigheter ansvarar för sådanförsöksverksamhet. En utökning av detta anslag med föreslåsför ändamålet. Inom anslaget A 6. finns för /94 medel beräknade för lärarstipendier m.m. omsammanlagt . Av dessa medel används ca för attfrämja internationella kontakter inom skolan. Enligt vår mening bör dettabelopp föras över från anslaget A 6. Fortbildning m.m. till detta anslag ochdär sammanföras med den resurs om som innevarande budgetårdisponeras för att främja internationella kontakter. Vidare finns under anslaget C 45. (1993/94 D 42.) Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.för /94 anvisade för resestipendier åt lärare iungdomsskolan för studiebesök i utländska skolor. Även dessa medel bör enligtregeringens uppfattning föras över till resurserna för internationellakontakter under detta anslag. Medlen har efter prisomräkning beräknats till1620 . Som regeringen har redovisatförordar vi att de som utgår från detta anslag för attfinansiera råd och stöd till skolor och huvudmän när det gäller internationellakontakter samt för administration och utökade tillsyn avutlandsskolorna, förs över från detta anslag till anslaget A 1. 6. till Stöd för utveckling av skolväsendet för /95 anvisar ett reservationsanslag på76 . Forskning inom skolväsendet Prop. 1992/93 Utgift 22 769 445 Reservation 5 206 791 1993/94 Anslag 25494 000 1994/95 Förslag 26134 000 Anslaget disponeras dels av , dels - efter beslut av om medelsfördelning - avhögskoleenheter och i skolan. Från anslaget bekostas forskninginom ungdomsskolan och vuxenutbildningen samt informationsåtgärder i sambandhärmed. ansvarar för planering, samordning, utvärdering ochspridning av information om verksamheten. arbetar /93-1994/95 med entreårsbudget för forskningen inom skolväsendet. Riktlinjerna förforskningsprogrammet beslutades av efter förslag i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:UbU15,rskr. 1992/93:388). redovisar nu attgenomförandet av forskningsprogrammet har påbörjats och bedrivs i nära samrådmed och forskningsråd. Ett mål har varit attskapa förutsättningar för goda miljöer för skol- och utbildningsforskning samtskapa förutsättningar för fruktbara nätverk. En stor del av Skolverkefsforskningsanslag har inriktas mot det nya programmet. anger som ett viktigtsyfte med forskningsprogrammet att stimulera samspelet mellan dem somproducerar forskningsbaserad kunskap och dem som är direkt ansvariga förverksamheten i skolan. För att öka kunskapen om hur forskningsresultatutnyttjas har inlett studier som behandlar kunskaps- och forskningsanvändningeni skolan. En studie om hur teoretiska kunskaper kan omsättas i praktik harockså påbörjats. En översyn av tryckt information om skolforskning hargenomförts. har /93 fördjupat sift forskningssamarbetemed och . Med hänvisning till den fördjupade anslagsframställningenför forskning inom skolväsendet som lämnades , föreslår Skolverketen uppräkning av anslaget till för /95 (-). r, , t. .- ■ Bil. årsredovisning visar aft det beslutadeforskningsprogrammet för perioden /93-1994/95 har påbörjats.