prop · GH0350 · 1993-12-31 00:00:00 — Fördelningsunderlaget för räntefördelning och takbeloppet förexpansionsmedel beräknas i fråga om verksamhet som bedrivs av handelsbolag medutgångspunkt i det justerade ingångsvärdet (2 § lagen om räntefördelning resp.8 § expansionsmedelslagen). Vidberäkning av justerat ingångsvärde skall enligt gällande bestämmelser i förstastycket det ursprangliga ingångsvärdet bl.a. ökas med de på delägaren belöpandeskattepliktiga inkomstema och minskas med de på honom belöpande avdragsgillaunderskotten. Med inkomst eller underskott torde i princip avses detskattemässiga resultatet vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Det innebäratt hänsyn skall tas inte endast till inkomstberäkningsregler i SIL utan äventill sådana regler i andra lagar, t.ex. lagen (1990:663) om ersättningsfonder. Räntefördelningfår således i frånvaro av särskilda regler genomslag på det justeradeingångsvärdet såvitt gäller ökning eller minskning av inkomsten avnäringsverksamhet. Detta gäller däremot inte motsvarande åtgärder iinkomstslaget kapital. Det synes nämligen oegentligt att uppfatta en intäkt avkapital som grandas på positiv räntefördelning som en på delägaren belöpandeskattepliktig inkomst från bolaget. I fråga om negativ räntefördelning står detklart att ett avdrag i inkomstslaget kapital på grand av räntefördelning inteutgör ett på delägaren belöpande underskott i bolaget. Detta gäller oberoendeav om det föreligger överskott eller underskott i bolaget. Räntefördelning påverkar således i frånvaro av särskilda regler detjusterade ingångsvärdet. Detta medför emellertid eU materiellt felaktigt resultat.En faktisk inkomst i ett handelsbolag som motsvaras av positiv räntefördelningär fullbeskattad och skall kunna tas ut utan ytterligare beskattning. Dettatillgodoses genom det nya sjunde stycket. Bestämmelsemainnebär att man med ett undantag skall bortse från räntefördelning.Ingångsvärdet påverkas alltså med inkomsten före räntefördelning. Den tekniskalösningen i propositionen innebär en förenkling i förhållande tilllagrådsremissen. Undantagetfrån huvudregeln att man skall bortse från räntefördelning gäller negativräntefördelning i en underskottssituation. Ettexempel kan belysa. På delägaren belöpande underskott från bolaget föreräntefördelning antas uppgå till 70 och ett negativt fördelningsbelopp till105. Negativ räntefördelning innebär att det negativa fördelningsbeloppet tasupp som skattepliktig intäkt av näringsverksamhet och att avdrag medges medsamma belopp i inkomstslaget kapital. Den negativa räntefördelningen innebäralltså i realiteten att ett underskott kan bli avdragsgillt. I den utsträckningdetta blir fallet skall underskottet minska ingångsvärdet. Undantagsregelninnebär att det justerade ingångsvärdet minskas med det negativafördelningsbeloppet, i exemplet 105, till den del det motsvaras av ettunderskott före räntefördelning, i exemplet 70. Ingångsvärdet minskas alltsåmed 70. Idet nya åttonde stycket har särskilda regler rörande expansionsmedel tagitsin. Bestämmelserna i första meningen innebär att uttag kan göras föratt eriägga expansionsmedelsskatt utan någon nettominskning av Prop.1993/94:50 ingångsvärdet. Antaatt på delägaren belöpande inkomst efter räntefördelning är 100. Delägarenökar expansionsmedel med hela beloppet. Den skattepliktiga inkomsten blir 0.Uttag, som minskar ingångsvärdet, görs med 28 för att erläggaexpansionsmedelsskatt. Till följd av föreskriften att ingångsvärdet skall ökasmed av en expansionsmedelsökning uppkommer ingen nettoförändring avingångsvärdet i exemplet. Vid en minskning av expansionsmedel med 100 ökas ingångsvärdetmed 72 (100 - 28). Sammantaget har ingångsvärdet ökat med den ursprangligainkomsten på 100 och minskat med uttaget på 28. Iandra och tredje meningarna i åttonde stycket finns särskilda regler föringångsvärdet vid de två ombildningssituationer som avses i 14 § resp. 11 §expansionsmedelslagen. Se kommentaren till de bestämmelsema. Ändringeni momentet innebär att rätt till avdrag för reaförlust för sådana tillgångarsom avses i 29 § 1 mom. nu i sin helhet regleras i detta moment. Någonmateriell ändring av kvittningsrätten har inte skett. Denya reglema träder i kraft och tillämpas första gången vid1995 års taxering. Det innebär att för företag med räkenskapsår som harpåbörjats före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser om skattskyldighet förutdelning som varit tillgänglig för lyftning före utgången av resp. förbeskattning av reavinst när avyttring skett . I punkterna2-11 finns särskilda övergångsbestämmelser. Punktensom är ny i förhållande till lagrådsremissen innebär att övergång tillkalenderår inte behöver ske redan innevarande beskattningsår. Kortas ellerförlängs inte innevarande beskattningsår kommer övergången alltid att ske genomavkortning av det följande beskattningsåret. Denya bestämmelserna blir tillämpliga på beskattningsår inkl. räkenskapsår förhandelsbolag i fall som avses i 3 § tredje stycket KL som börjar den 1januari 1994 och . Underskott före ikraftträdandet beaktas av bl.a.praktiska skäl inte fullt ut vid bestämmande av avdragsramen. Haren ekonomisk förening fattat beslut om utdelning före ikraftträdandet ochhar denna utdelning förfallit till betalning före utgången av gälleräldre bestämmelser i fråga om föreningens rätt till avdrag för Förinvestmentföretag och värdepappersfonder har bestämmelsema om denschablonintäkt som skall tas ut på värdet av aktieinnehavet ändrats. Förföretag som har påbörjat räkenskapsåret före ikraftträdandet gäller emellertidäldre bestämmelser om schablonintäkt för den del av räkenskapsåret som löperfram till . Kapitalskattesatsenär års taxering . För reavinst på aktier e.d. gäller ensärskild reglering som innebär att 5/6 av en reavinst är skattepliktig resp.att avdrag för reaförlust beräknas på 5/6 av förlusten. Vid taxeringgäller fortfarande begränsningen till 5/6. Det innebär att sedan denna kvoteringskett skall återstående del av vinsten i förekommande fall tas upp till hälfteneller såvitt gäller andelar i vissa värdepappersfonder till . Harutskiftat belopp tagits upp till beskattning vid taxering fårreaförlust vid bolagets upplösning kvittas enligt äldre bestämmelser i 2 § 14mom. första stycket och 27 § 5 mom., dvs. föriusten får kvittas fullt ut motmottaget utskiftat belopp som erhållits under föregående beskattningsår. Haren aktie ansetts avyttrad beroende på att aktiebolaget satt ned sittaktiekapital eller reservfond genom inlösen av aktie och har reaföriustredovisats vid taxering skall återbetalning till aktieägaren under år1994 eller senare tas upp som reavinst. Skatteplikten är emellertid begränsadtill ett belopp som svarar mot medgivet avdrag för reaförlust. Denya reglerna om beskattning av räntekompensation tillämpas inte omräntekompensation lämnats . Den föreslagna ordningeninnebär inte någon inskränkning i äldre övergångsbestämmelser avseende tidigareändringar i reglerna om räntekompensation. 1 frågaom och tillämpas de nya föreskrifterna i 16 § 2 mom.tredje stycket först fr.o.m. året efter det att dubbelbeskattningsavtalet med respektive land trätt i kraft. Förslagetatt aktie e.d. skall anses ha avyttrats när ett bolag försätts i konkurs föreslås träda ikraft . Har ett bolag före 23 1993/94. ikraftträdandet försatts ikonkurs men inte upplösts Prop. 1993/94:50 anses aktiee.d. Ipunkten har tagits in en hänvisning till en bestämmelse i lagen om återföringav skatteutjänmingsreserv. Den bestämmelsen gäller ingångsvärdet för andel ihandelsbolag enligt 28 §. 20.9 Lagen (1993:939) om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt Iförsta stycket har villkoren i d och e ändrats som en konsekvens av förslagetatt utdelning på svenska aktier och andelar skall vara skattefri. Förslaget ilagrådsremissen innebar att koncembidrag inte fick lämnas mellan systerbolag omaktierna i något av bolagen utgjorde lagertillgångar hos moderbolaget. Entillräcklig restriktion är emellertid att begränsa möjligheten att länmakoncembidrag för bolag vars aktier utgör lagertillgångar hos moderbolaget.Villkoret i e har utformats så att om aktierna i det givande dotterföretagetutgör lagertillgångar hos moderföretaget skall detsamma gälla för detmottagande dotterföretaget för att koncembidrag skall kunna lämnas. Detnuvarande fjärde stycket slopas som en konsekvens av att 2 § 12 mom. harupphävts. Bestämmelsernai det nuvarande tredje stycket har slopats beroende på att utskiftning frånaktiebolag numera tas om hand inom reavinstsystemet. 1de nya tredjefjärde styckena anges föratsättningama för skattelättnader föratt lindra den ekonomiska dubbelbeskattningen. Jfr kommentaren till punkt 2 aav anvisningama till 22 § KL. Tillfemte stycket har flyttats den nuvarande bestämmelsen i fjärde stycket. Denerinrar om att det för beskattning av utdelning från resp. avttring av aktier iett fåmansföretag finns särskilda regler i 12 mom. Isjättenionde styckena finns bestämmelser som reglerar beskattningen av andelari värdepappersfonder. Jfr kommentaren till punkt 2 a av anvisningarna till 22 §KL. 1andra stycket har skett en redaktionell ändring. Orsaken är att rätt tillavdrag för reaförluster för vissa tillgångar numera uttryckligen regleras i 25§ 11 mom., 26 § 10 mom., 27 § 5 och 6 mom. samt 29 § 2 mom. 7§ 4 mom. Prop. StiftelsenSveriges Nationaldag har tagits in i den s.k. katalogen \ fjärde stycket. Första- femte styckena har slopats som en konsekvens av den allmänna regeln omskattefrihet för utdelningsinkomster. nya första stycket har de nuvarande föratsättningama för skattefrihet itredje stycket a och b tagits in. Denya reglema träder i kraft och tillämpas första gången vid 1995 årstaxering. Dentidigare beslutade övergångsbestämmelsen för livförsäkringsföretag Förmögenhetsförhållandenaför värdepappersfonder före ikraftträdandet skall inte påverkaandelsbeskattningen efter denna tidpunkt. fårbestämmelserna om reducerad skatteplikt för reavinst i fråga om andel i svenskvärdepappersfond som skall ha av förmögenheten placerad i svenska ochutländska aktier e.d. tillämpas om denna förmögenhetsandel uppgår till . Denya bestämmelserna om skatteplikt för utdelning på andel i värdepappersfondtillämpas vid taxering som om fonden uppburit de vidareutdeladeinkomsterna utdelningen sker. Därigenom undviks att utdelningar frånvärdepappersfonder blir fullt skattepliktiga för andra fonder änräntefonder. 20.10Lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på Prop.1993/94:50 Ändringenär en konsekvens av att handelsbolagsbeskattningen av äldre dödsbon avskaffas. Enminskning av expansionsmedel skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Ensådan intäkt av detta slag som beror på att verksamheten har upphört bör få räknassom ackumulerad inkomst om expansionsmedlen hänför sig till minst två år.Detsamma gäller i fråga om fysisk person eller delägare i handelsbolag som ärbosatt utomlands om anknytning till fastighet eller fast driftställe här ilandet har upphört och expansionsmedel enligt 5 § expansionsmedelslagen skallanses vara noll kr. En bestämmelse om detta har införts i en ny punkt 14. ny punkt 75 framgår att intäkt av näringsverksamhet som härrör frånåterföring av periodiseringsfonder på grand av bl.a. att näringsverksamhetenupphört, andel i handelsbolag avyttrats eller konkurs bör få räknas somackumulerad inkomst om de återförda avdragen för avsättningar hänför sig tillminst . 20.11 Uppbördslagen (1953:272) Ändringenär en konsekvens av att reglema om förseningsavgift har föreslagits bli intagnai fastighetstaxeringslagen (1979:1152), se prop. 1993/94:1. Avbestämmelsen i andra stycket framgår att såväl preliminär F-skatt som särskildA-skatt skall betalas med lika stora belopp varje uppbördsmånad underuppbördsåret, dvs. fr.o.m. febraari månad t.o.m. januarimånad . Har skatten debiterats under uppbördsåret skall denbetalas med lika stora belopp senast den 18 i var och en av de månader somåterstår av uppbördsåret efter den månad under vilken skatten debiterades. Imomentet har en ny punkt, 6, införts. Av punkt 6 jämförd med 3 § lagen omexpansionsmedel framgår att den skattskyldige skall gottskrivas ettbelopp motsvarande av en minskning av expansionsmedel vid Prop.1993/94:50 debitering av slutlig skatt. Sekommentaren till 2 § 3 mom. Meden månatlig uppbörd av preliminär F-skatt blir febraari den förstauppbördsmånaden under uppbördsåret. Den preliminära F-skatt som debiteratsinför detta uppbördstillfälle skall alltså betalas senast den 18 . Föratt göra en sådan ordning möjlig föreskrivs i första stycket att enF-skattesedel skall översändas till den skattskyldige senast den 25 januariunder inkomståret. Meden månatlig uppbörd av. särskild A-skatt blir febraari den förstauppbördsmånaden under uppbördsåret. Den särskilda A-skatt som debiterats infördetta uppbördstillfälle skall alltså betalas senast den 18 . För attgöra en sådan ordning möjlig föreskrivs [första stycket att ett besked omdebitering av särskild A-skatt skall översändas till den skattskyldige senastden under inkomståret. Iandra stycket görs en följdändring till ändringen i 27 § 2 mom. Enligtden nuvarande lydelsen får F-skattesedeln effekt t.o.m. febraari året efter detinkomstår för vilket den är utfärdad. Det innebär att skatteavdrag som skallredovisas vid det första uppbördstillfället under uppbördsåret, dvs. senast den18 mars, får underlåtas på grand av en F-skattesedel som utfärdats för närmastföregående inkomstår. En motsvarande ordning avses gälla även med en månatliguppbörd av F-skatt. Då kommer emellertid det första uppbördstillfället att blisenast den 18 febraari. Förevarande bestämmelse har därför ändrats så attF-skattesedeln ges effekt endast året efter det inkomstår förvilket skattsedeln utfärdats. Bestämmelsen korresponderar med 36 § UBL där detföreskrivs att en F-skattesedel skall översändas till den skattskyldige senastden under inkomståret. 20.12 Lagen (1992:1661) om ändring i Prop. uppbördslagen (1953:272) Iförsta stycket görs en följdändring till ändringen i 27 § 2 mom. UBL. Ändringeni andra stycket är en konsekvens av att reglema om förseningsavgift föreslagits bli intagna i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), seprop. 1993/94:1. Denföreslagna ändringen innebär att sista stycket upphävs. Därigenom tas kravetbort att en utmätning skall inbringa något utöver vad som fordras för att täckakostnadema. Iförsta stycket görs en följdändring till ändringen i 27 § 2 mom. UBL. Ändringeni andra stycket är en konsekvens av att reglema om förseningsavgift föreslagits bli intagna i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), seprop. 1993/94:1. 20.13 Lagen (1993:000) om ändring i lagen (1993:941) omändring i uppbördslagen (1953:272) Ilagrammet har en ny punkt, 14, införts. Av denna framgår att uppbördslagensbestämmelser skall gälla även skatt enligt lagen om expansionsmedel. 20.14 Skogskontolagen (1954:142) Ändringeni första stycket är en följd av att handelsbolagsbeskattningen av äldre dödsbontagits bort. Dejusteringar som gjorts i tredje och sjätte styckena är en anpassning till denändrade förvärvskälleindelningen. 2 § Prop. Ändringeni första stycket är en anpassning till den ändrade förvärvskälleindelningen. Justeringenär en anpassning till den ändrade förvärvskälleindelningen. Ändringenär en följd av att handelsbolagsbeskattningen av äldre dödsbon tagits bort. 20.15 Lagen (1962:381) om allmän försäkring Vadsom är aktiv resp. passiv näringsverksamhet regleras enligt gällande regler i18 § KL. I fortsättningen definieras aktiv näringsverksamhet i AFL och passivnäringsverksamhet i 2 § första stycket SLF. Iparagrafens första stycke har definitionen av aktiv näringsverksamhet tagitsin. Enligt andra stycket skall bedömningen göras för varje förvärvskälla försig. Gränsdragningen mellan aktiv och passiv näringsverksamhet samt vad som äratt hänföra till en resp. skilda förvärvskällor har kommenterats iallmänmotiveringen (avsnitt 7.1.1 och 7.2.2). Enligtdefinitionen kan självständig näringsverksamhet utomlands aldrig utgöra aktivnäringsverksamhet. Detta innebär t.ex. att ett underskott av självständignäringsverksamhet utomlands aldrig kan föranleda avdrag enligt 46 § 1 mom. KL. 20.16 Lagen (1963:173) om avdrag för avgifter tillStiftelsen , m.m. Ändringamaär en följd av det nya film- och videoavtalet. I bestämmelsen anges parterna idet nya avtalet. Som tidigare medges avdrag för biograf- och videoavgifter tillFilminstitutet. Som en följd av att två TV-företag är parter i avtaletföreskrivs att avdrag medges även för dessa företags avtalsenliga bidrag tillFilminstitutet. 2 § Prop. Ändringenär en följd av att inkomstslagen ändrats genom skattereformen. Bestämmelseninnebär att stöd som ger till näringsidkare förnäringsverksamheten anses vara näringsbidrag eller annat stöd som beskattasenligt punkt 9 av anvisningarna till 22 § KL. Den nuvarande regleringen omskattefrihet för vissa bidrag slopas. 20.17 Lagen (1963:430) om mervärdeskatt Denföreslagna ändringen har kommenterats i kapitel 17. 20.18 Lagen (1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringenför avgifter till Denjustering som har gjorts är en anpassning till redan tidigare beslutadeändringar av förvärvskälleindelningen (jfr prop. 1989/90:110, s 543 f). 20.19 Kupongskattelagen (1970:624) I2 § finns bestämmelser som innebär att kupongskatt även tas ut på utbetalningari form av utskiftning. För aktieägare som är skattskyldiga i föreslåsatt utskiftning i samband med likvidation och fusion helt skall behandlas inomreavinstsystemet. En motsvarande ändring i fråga om uttag av kupongskatt ärinte möjlig eftersom det föratsätter att den som skall innehålla skatten - VPCeller det utbetalande bolaget - har kännedom om den vinst som har uppkommit.Regleringen kvarstår därför oförändrad. Det restitutionsförfarande som finns i27 § ger på samma sätt som en möjlighet till reduktion av undertaget förkupongskatt. Ändringeni första stycket är en konsekvens av att de regler, som innebär att ettmoderbolag till sina aktieägare kan dela ut aktiema i ett dotterbolag utanskattekonsekvenser, har flyttats till punkt 1 a av anvisningama till 22 § KL. Ändringeni andra stycket är en konsekvens av att handelsbolagsbeskattningen för dödsbonslopas. 20.20 Skattebrottslagen (1971:69) Ändringenföranleds av den nya expansionsmedelsskatten. 20.21 Bokföringslagen (1976:125) Enligtden nuvarande lydelsen av femte stycket gäller följande. Den som ärbokföringsskyldig i fråga om flera rörelser skall använda samma räkenskapsårför dessa. Föreligger synnerliga skäl kan regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer medge att olika räkenskapsår får användas. Enligt dennuvarande lydelsen av sjätte stycket har detta motsvarande tillämpning påräkenskapsår inom en koncem. Genom skattereformen 1990 avskaffades indelningen i förvärvskällor föraktiebolag m.fl. juridiska personer. Med undantag för självständig näringsverksamheti utlandet kommer all näringsverksamhet som en fysisk person bedriver atthänföras till en och samma förvärvskälla. Den bokföringsskyldige bör inte fåkunna tillämpa olika räkenskapsår för skilda delar av sin verksamhet. Dennämnda möjligheten till dispens bör därför begränsas till att avse olikaföretag inom en koncem. En ändring av denna innebörd har gjorts i femte ochsjätte styckena. 20.22 Lagen (1979:611) om upphovsmannakonto Ändringeni 7 § andra stycket är en följd av att handelsbolagsbeskattningen av äldredödsbon slopats. Justeringamai 3 och % har gjorts till följd av den ändrade förvärvskälleindelningen. 20.23 Lagen(1981:691) om socialavgifter Prop.1993/94:50 Ändringeni första stycket föranleds av att föreskriftema om avkortning utmönstrats uruppbördslagstiftningen (prop. 1992/93:198, bet. 1992/93: SkU27, rskr.1992/93:448, SFS 1993:891 m.fl.). Iandra stycket har med hänsyn till den månatliga uppbörden antalettillgodoföringstillfällen ändrats från sex till tolv. Bestämmelsema har ocksåutvidgats till att avse all debiterad preliminär skatt, dvs. inte barapreliminär F-skatt utan också särskild A-skatt. Vidare har de tidsangivelsersom finns i stycket justerats med hänsyn till att första uppbördsmånaden blirfebraari i stället för mars. Slutligen anges i förtydligande syfte attbestämmelsema endast gäller preliminär skatt som debiterats fysiska personer. Iförsta stycket har endast språkliga ändringar gjorts. Iandra stycket har föratsättningama för överlänmande av mål mellan behörigakronofogdemyndigheter mjukats upp. För sådant överlämnande krävsfortsättningsvis endast att målets handläggning främjas därigenom. Vidare görsden ändringen att ett mål får överlämnas även efter det att utmätning, ellernågon annan verkställighetsåtgärd, t.ex. kvarstad, har företagits. Paragrafenhar fått ett nytt första stycke som anger de nya föratsättningama för attutmätning skall ske. Det finns något krav på att allaförrättningskostnader som uppkommer hos kronofogdemyndigheten skall blibetalda för att utmätning skall få göras. myndigheten göra enprövning av om resultatet, efter avdrag för kostna- Prop. 1993/94:50 der somkan uppkomma efter själva utmätningen, kan beräknas bli ett överskott som göråtgärden försvarlig. Detta innebär t.ex. att utmätning kan komma att ske ävenom bara en del av grandavgiften eller grandavgiftema blir betald. Paragrafenhar fått ett nytt andra stycke. Här framgår att sådana förrättningskostnadersom bara avser ett mål skall räknas med i det målets fordran när man gör denproportionella fördelningen. Av det föreslagna nya andra stycket i 17 kap. 7 §framgår att de gemensanuna kostnadema skall tas ut innan den fördelningen görs. Paragrafenbehandlar utbetalning av småbelopp. Ettnytt första stycke behandlar det fallet att det finns flera mål och det beloppsom skall utbetalas i något av dem understiger . Då skall detta belopp istället fördelas mellan andra mål, dvs. mål som enligt den första fördelningenskulle få . men inte därigenom bli fullbetalda. Denna regel skalltillämpas om inte särskilda skäl föranleder något annat. En förebild till dennalösning finns i 11 kap. 13 a § konkurslagen (1987:672). Enligtandra stycket är kronofogdemyndigheten inte skyldig att betala ut belopp somunderstiger . Om beloppet inte betalas ut tillfaller det staten. Den gränssom gällt är . Ändringenhar samma innebörd som ändringen i 13 kap. 20 a § andra stycket. Iett nytt andra stycke anges att gemensamma förrättningskostnader har företrädeframför kostnader som bara avser ett mål och alltså skall tas ut innanproportionering och fördelning sker (jfr 13 kap. 6 §). 20.25 Lagen om ändring i lagen (1993:893) om ändring iutsökningsbalken Paragrafenhar ändrats senast genom SFS 1993:893 (prop. 1992/93:198 om indrivning avstatliga fordringar m.m.), som träder i kraft . Ändringama\ första stycket innebär en utvidgning av den behörighet Prop. 1993/94:50 somkronofogdemyndigheten har att pröva mål om utmätning. När det gällerbehörigheten på grand av gäldenärens hemvist innebär förslaget inga ändringar.Däremot utvidgas den behörighet som grandas på att gäldenären har egendom inomlänet; här behöver det nämligen inte längre vara fråga om just den egendom somär föremål för själva utmätningen. Häratöver föreskrivs nu behörighet förmyndigheten i det län där verkställighet annars lämpligen kan ske. Regelnskall tillgodose behoven av att samordna handläggningen av mål mot olikagäldenärer vid en och samma myndighet. Tillföljd av de utvidgningar av behörigheten som gjorts i första stycket harspecialreglerna för behandling av fartyg m.m. i andra stycket kunnat tas bort. 20.26 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Ändringenberor på de nya reglema för beskattning av äldre dödsbon (avsnitt 7.5). 20.27 Lagen (1986:468) om avräkning av utländskskatt Ändringeni tredje stycket är redaktionell. 20.28 Taxeringslagen (1990:324) Andrastycket 3 har justerats med anledning av förslagen i prop. 1993/94:1 omorganisationen vid fastighetstaxeringen. Förslagen innebär attfastighetstaxeringsförfarandet i allt väsentligt utformas i enlighet medförfarandet vid inkomsttaxeringen, bl.a. införs ett omprövningsförfarande eftermönster från taxeringslagen.